# Uradni list L 108/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 108 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6429. marec 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 108

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6429. marec 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep (EU) 2021/536 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o spremembi Odločbe Sveta 2008/971/ES glede enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v Združenem kraljestvu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep (EU) 2021/537 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o spremembi odločb Sveta 2003/17/ES in 2005/834/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov in enakovrednosti nadzora nad postopki vzdrževanja sort poljščin, ki se izvajajo v Združenem kraljestvu (
  1
  ) | 4 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep (EU) 2021/536 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o spremembi Odločbe Sveta 2008/971/ES glede enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v Združenem kraljestvu (
  1
  )

1

1

*

Sklep (EU) 2021/537 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o spremembi odločb Sveta 2003/17/ES in 2005/834/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov in enakovrednosti nadzora nad postopki vzdrževanja sort poljščin, ki se izvajajo v Združenem kraljestvu (
  1
  )

1

4

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2021/538 z dne 26. marca 2021 o izvajanju člena 21(2) Uredbe (EU) 2016/44 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji | 8 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/539 z dne 11. februarja 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1222/2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za specifikacijo metodologije za določitev globalnih sistemsko pomembnih institucij in za opredelitev podkategorij globalnih sistemsko pomembnih institucij (
  1
  ) | 10 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/540 z dne 26. marca 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014 glede nekaterih obveznosti obveščanja, pregledov na kraju samem v zvezi z vlogami za pomoč na žival in zahtevki za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival ter predložitve zbirne vloge, vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo | 15 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/541 z dne 26. marca 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2014 glede poenostavitve in izboljšanja izračuna in izmenjave podatkov ter posodobitve postopka upravljanja nadzora sprememb (
  1
  ) | 19 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2021/542 z dne 26. marca 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/472 o vojaški operaciji Evropske unije v Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) | 57 |
| | * | Sklep Sveta (Szvp) 2021/543 z dne 26. marca 2021 o spremembi Sklepa 2011/173/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Bosni in Hercegovini | 59 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2021/538 z dne 26. marca 2021 o izvajanju člena 21(2) Uredbe (EU) 2016/44 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

8

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/539 z dne 11. februarja 2021 o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1222/2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za specifikacijo metodologije za določitev globalnih sistemsko pomembnih institucij in za opredelitev podkategorij globalnih sistemsko pomembnih institucij (
  1
  )

1

10

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/540 z dne 26. marca 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014 glede nekaterih obveznosti obveščanja, pregledov na kraju samem v zvezi z vlogami za pomoč na žival in zahtevki za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival ter predložitve zbirne vloge, vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo

15

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/541 z dne 26. marca 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2014 glede poenostavitve in izboljšanja izračuna in izmenjave podatkov ter posodobitve postopka upravljanja nadzora sprememb (
  1
  )

1

19

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2021/542 z dne 26. marca 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/472 o vojaški operaciji Evropske unije v Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI)

57

*

Sklep Sveta (Szvp) 2021/543 z dne 26. marca 2021 o spremembi Sklepa 2011/173/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Bosni in Hercegovini

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

SKLEPI

| 29.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 108/1

---

SKLEP (EU) 2021/536 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. marca 2021

o spremembi Odločbe Sveta 2008/971/ES glede enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v Združenem kraljestvu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 1999/105/ES (3) se uporablja za trženje gozdnega reprodukcijskega materiala v Uniji. Navedena direktiva se nanaša na reprodukcijski material drevesnih vrst in njihovih umetnih križancev, ki so pomembni za gozdarske namene v celotni Uniji ali njenem delu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 1999/105/ES (3) se uporablja za trženje gozdnega reprodukcijskega materiala v Uniji. Navedena direktiva se nanaša na reprodukcijski material drevesnih vrst in njihovih umetnih križancev, ki so pomembni za gozdarske namene v celotni Uniji ali njenem delu.

| (2) | Odločba Sveta 2008/971/ES (4) določa pravila o enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v tretjih državah. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Sveta 2008/971/ES (4) določa pravila o enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v tretjih državah.

| (3) | Združeno kraljestvo je preneslo in učinkovito izvaja Direktivo 1999/105/ES in izvedbene akte, sprejete na podlagi navedene direktive. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo je preneslo in učinkovito izvaja Direktivo 1999/105/ES in izvedbene akte, sprejete na podlagi navedene direktive.

| (4) | Pravo Unije, vključno z Direktivo 1999/105/ES in Odločbo 2008/971/ES, se je uporabljalo za Združeno kraljestvo in v njem v prehodnem obdobju, ki se je končalo 31. decembra 2020, v skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (5) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) in zlasti členom 126 in členom 127(1) Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Pravo Unije, vključno z Direktivo 1999/105/ES in Odločbo 2008/971/ES, se je uporabljalo za Združeno kraljestvo in v njem v prehodnem obdobju, ki se je končalo 31. decembra 2020, v skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (5) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) in zlasti členom 126 in členom 127(1) Sporazuma.

| (5) | Zaradi konca prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu je Združeno kraljestvo pri Komisiji vložilo zahtevek za priznanje enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v tej državi, od 1. januarja 2021 s takim materialom, proizvedenim v Uniji, v skladu z veljavnim pravom Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi konca prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu je Združeno kraljestvo pri Komisiji vložilo zahtevek za priznanje enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v tej državi, od 1. januarja 2021 s takim materialom, proizvedenim v Uniji, v skladu z veljavnim pravom Unije.

| (6) | Združeno kraljestvo je Komisijo obvestilo, da se njegova zakonodaja, s katero je bila prenesena Direktiva 1999/105/ES, ne bo spremenila in se bo še naprej uporabljala po 1. januarju 2021. |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo je Komisijo obvestilo, da se njegova zakonodaja, s katero je bila prenesena Direktiva 1999/105/ES, ne bo spremenila in se bo še naprej uporabljala po 1. januarju 2021.

| (7) | Komisija je preučila zadevno zakonodajo Združenega kraljestva. Ugotovila je, da je gozdni reprodukcijski material, zlasti tak material iz kategorij „znanega izvora“, „izbran“ in „kvalificiran“, ki je proizveden v Združenem kraljestvu, enakovreden gozdnemu reprodukcijskemu materialu, ki se proizvaja v Uniji, in je skladen z Direktivo 1999/105/ES in Prilogo II k Odločbi 2008/971/ES, saj pravo Združenega kraljsetva daje enaka zagotovila kot pravo Unije glede odobritve izhodiščnega materiala in ukrepov, izvedenih pri nadaljnji proizvodnji gozdnega reprodukcijskega materiala, ki je namenjen za trženje. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je preučila zadevno zakonodajo Združenega kraljestva. Ugotovila je, da je gozdni reprodukcijski material, zlasti tak material iz kategorij „znanega izvora“, „izbran“ in „kvalificiran“, ki je proizveden v Združenem kraljestvu, enakovreden gozdnemu reprodukcijskemu materialu, ki se proizvaja v Uniji, in je skladen z Direktivo 1999/105/ES in Prilogo II k Odločbi 2008/971/ES, saj pravo Združenega kraljsetva daje enaka zagotovila kot pravo Unije glede odobritve izhodiščnega materiala in ukrepov, izvedenih pri nadaljnji proizvodnji gozdnega reprodukcijskega materiala, ki je namenjen za trženje.

| (8) | Zato je primerno priznati enakovrednost takega gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v Združenem kraljestvu, z ustreznim materialom, proizvedenim v Uniji |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno priznati enakovrednost takega gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v Združenem kraljestvu, z ustreznim materialom, proizvedenim v Uniji

| (9) | Združeno kraljestvo bi bilo zato treba vključiti v Prilogo I k Odločbi 2008/971/ES brez poseganja v uporabo prava Unije za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko v skladu s členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski k Sporazumu o izstopu v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu. |
| --- | --- |

(9)

Združeno kraljestvo bi bilo zato treba vključiti v Prilogo I k Odločbi 2008/971/ES brez poseganja v uporabo prava Unije za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko v skladu s členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski k Sporazumu o izstopu v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu.

| (10) | Odločbo 2008/971/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Odločbo 2008/971/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ker se je prehodno obdobje iz Sporazuma o izstopu končalo 31. decembra 2020, bi moral zaradi zagotavljanja kontinuitete ta sklep začeti veljati čim prej in bi se moral uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(11)

Ker se je prehodno obdobje iz Sporazuma o izstopu končalo 31. decembra 2020, bi moral zaradi zagotavljanja kontinuitete ta sklep začeti veljati čim prej in bi se moral uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe Odločbe 2008/971/ES

Priloga I k Odločbi 2008/971/ES se spremeni:

| (1) | v tabelo se med vrstici „CH“ in „NO“ vstavi naslednja vrstica:






  „GB ((**)) | Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA) |
| --- | --- | --- |
| Eastbrook |
| Shaftesbury Road |
| Cambridge |
| CB2 8DU |

(1)

v tabelo se med vrstici „CH“ in „NO“ vstavi naslednja vrstica:

„GB ((**))

(**)

Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA)

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

CB2 8DU

| (2) | v opombo (*) se med „CH – Švica,“ in „NO – Norveška,“ vstavi naslednje:

  „GB – Združeno kraljestvo,“. |
| --- | --- |

(2)

v opombo (*) se med „CH – Švica,“ in „NO – Norveška,“ vstavi naslednje:

„GB – Združeno kraljestvo,“.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

V Bruslju, 24. marca 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednica

A.P. ZACARIAS

---

(1)  Mnenje z dne 27. januarja 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. marca 2021.

2

(3)  Direktiva Sveta 1999/105/ES z dne 22. decembra 1999 o trženju gozdnega reprodukcijskega materiala (UL L 11, 15.1.2000, str. 17).

3

(4)  Odločba Sveta 2008/971/ES z dne 16. decembra 2008 o enakovrednosti gozdnega reprodukcijskega materiala, proizvedenega v tretjih državah (UL L 345, 23.12.2008, str. 83).

4

(5)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

5

---

| 29.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 108/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 108/4

---

SKLEP (EU) 2021/537 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. marca 2021

o spremembi odločb Sveta 2003/17/ES in 2005/834/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov in enakovrednosti nadzora nad postopki vzdrževanja sort poljščin, ki se izvajajo v Združenem kraljestvu

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Sveta 2003/17/ES (3) določa, da se poljski pregledi določenih semenskih posevkov v tretjih državah, navedenih v Prilogi I k navedeni odločbi, pod določenimi pogoji štejejo za enakovredne poljskim pregledom, opravljenim v skladu s pravom Unije, in da se seme določenih vrst, pridelano vteh tretjih državah, pod določenimi pogoji šteje za enakovredno semenu, pridelanemu v skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Sveta 2003/17/ES (3) določa, da se poljski pregledi določenih semenskih posevkov v tretjih državah, navedenih v Prilogi I k navedeni odločbi, pod določenimi pogoji štejejo za enakovredne poljskim pregledom, opravljenim v skladu s pravom Unije, in da se seme določenih vrst, pridelano vteh tretjih državah, pod določenimi pogoji šteje za enakovredno semenu, pridelanemu v skladu s pravom Unije.

| (2) | Odločba Sveta 2005/834/ES (4) določa pravila o enakovrednosti nadzora nad postopki vzdrževanja sort, ki se izvaja v nekaterih tretjih državah. Določa, da uradni nadzor nad postopki vzdrževanja sort, ki ga v teh tretjih državah izvajajo organi, navedeni v Prilogi k navedeni odločbi, za vrste, ki jih za vsako od teh tretjih držav urejajo direktive, daje ista jamstva kot nadzor, ki ga izvajajo države članice. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Sveta 2005/834/ES (4) določa pravila o enakovrednosti nadzora nad postopki vzdrževanja sort, ki se izvaja v nekaterih tretjih državah. Določa, da uradni nadzor nad postopki vzdrževanja sort, ki ga v teh tretjih državah izvajajo organi, navedeni v Prilogi k navedeni odločbi, za vrste, ki jih za vsako od teh tretjih držav urejajo direktive, daje ista jamstva kot nadzor, ki ga izvajajo države članice.

| (3) | Združeno kraljestvo je preneslo in učinkovito izvedlo direktive Sveta 66/401/EGS (5), 66/402/EGS (6), 2002/53/ES (7), 2002/54/ES (8), 2002/55/ES (9) in 2002/57/ES (10) ter izvedbene akte, sprejete na podlagi navedenih direktiv. V navedenih izvedbenih aktih so določena pravila, na podlagi katerih navedene direktive priznavajo zadevno enakovrednost. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo je preneslo in učinkovito izvedlo direktive Sveta 66/401/EGS (5), 66/402/EGS (6), 2002/53/ES (7), 2002/54/ES (8), 2002/55/ES (9) in 2002/57/ES (10) ter izvedbene akte, sprejete na podlagi navedenih direktiv. V navedenih izvedbenih aktih so določena pravila, na podlagi katerih navedene direktive priznavajo zadevno enakovrednost.

| (4) | Pravo Unije, vključno z odločbama 2003/17/ES in 2005/834/ES, se je za Združeno kraljestvo in v njem uporabljalo v prehodnem obdobju, ki se je končalo 31. decembra 2020, v skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (11) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) in zlasti členom 126 in členom 127(1) Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Pravo Unije, vključno z odločbama 2003/17/ES in 2005/834/ES, se je za Združeno kraljestvo in v njem uporabljalo v prehodnem obdobju, ki se je končalo 31. decembra 2020, v skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (11) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) in zlasti členom 126 in členom 127(1) Sporazuma.

| (5) | Glede na konec prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu, je Združeno kraljestvo Komisiji predložilo zahtevek, da se s 1. januarjem 2021 prizna enakovrednost semena krmnih rastlin, semena žit, semena pese, semena zelenjadnic ter semena oljnic in predivnic, pridelanih v Združenem kraljestvu, s semenom krmnih rastlin, semenom žit, semenom pese, semenom zelenjadnic ter semenom oljnic in predivnic, pridelanih v Uniji, v skladu z direktivami 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES. |
| --- | --- |

(5)

Glede na konec prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu, je Združeno kraljestvo Komisiji predložilo zahtevek, da se s 1. januarjem 2021 prizna enakovrednost semena krmnih rastlin, semena žit, semena pese, semena zelenjadnic ter semena oljnic in predivnic, pridelanih v Združenem kraljestvu, s semenom krmnih rastlin, semenom žit, semenom pese, semenom zelenjadnic ter semenom oljnic in predivnic, pridelanih v Uniji, v skladu z direktivami 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES.

| (6) | Združeno kraljestvo je zaprosilo tudi za priznanje enakovrednosti v zvezi z nadzorom nad postopki vzdrževanja sort, ki se izvaja v Združenem kraljestvu na podlagi direktiv 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES in Direktive 2002/53/ES. |
| --- | --- |

(6)

Združeno kraljestvo je zaprosilo tudi za priznanje enakovrednosti v zvezi z nadzorom nad postopki vzdrževanja sort, ki se izvaja v Združenem kraljestvu na podlagi direktiv 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES in Direktive 2002/53/ES.

| (7) | Združeno kraljestvo je Komisijo obvestilo, da se njegova zakonodaja, s katero so prenesene direktive 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/53/ES, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES, ne bo spremenila in bi se še naprej uporabljala od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(7)

Združeno kraljestvo je Komisijo obvestilo, da se njegova zakonodaja, s katero so prenesene direktive 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/53/ES, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES, ne bo spremenila in bi se še naprej uporabljala od 1. januarja 2021.

| (8) | Komisija je preučila ustrezno zakonodajo Združenega kraljestva in njeno enakovrednost z zahtevami Unije ter ugotovila, da se poljski pregledi semenskih posevkov izvajajo ustrezno ter izpolnjujejo pogoje iz Priloge II k Odločbi 2003/17/ES in ustrezne zahteve iz direktiv 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/54/ES in 2002/57/ES. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je preučila ustrezno zakonodajo Združenega kraljestva in njeno enakovrednost z zahtevami Unije ter ugotovila, da se poljski pregledi semenskih posevkov izvajajo ustrezno ter izpolnjujejo pogoje iz Priloge II k Odločbi 2003/17/ES in ustrezne zahteve iz direktiv 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/54/ES in 2002/57/ES.

| (9) | Zato je, da bi se izognili kakršnim koli nepotrebnim motnjam v trgovini po koncu prehodnega obdobja, primerno priznati enakovrednost poljskih pregledov, izvedenih v zvezi s temi semeni, ki so bila pridelana v Združenem kraljestvu in ki so jih uradno potrdili njegovi organi. |
| --- | --- |

(9)

Zato je, da bi se izognili kakršnim koli nepotrebnim motnjam v trgovini po koncu prehodnega obdobja, primerno priznati enakovrednost poljskih pregledov, izvedenih v zvezi s temi semeni, ki so bila pridelana v Združenem kraljestvu in ki so jih uradno potrdili njegovi organi.

| (10) | Komisija je preučila ustrezno zakonodajo Združenega kraljestva in njeno enakovrednost z določbami o postopkih vzdrževanja sort na podlagi direktiv 2002/53/ES in 2002/55/ES. Ugotovila je, da nadzor nad postopki vzdrževanja teh sort, ki se izvaja v Združenem kraljestvu, daje ista jamstva kot tisti, ki ga izvajajo države članice. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je preučila ustrezno zakonodajo Združenega kraljestva in njeno enakovrednost z določbami o postopkih vzdrževanja sort na podlagi direktiv 2002/53/ES in 2002/55/ES. Ugotovila je, da nadzor nad postopki vzdrževanja teh sort, ki se izvaja v Združenem kraljestvu, daje ista jamstva kot tisti, ki ga izvajajo države članice.

| (11) | Zato je primerno priznati enakovrednost nadzora nad postopki vzdrževanja sort, kot je določeno v direktivah 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/53/ES, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES, ki se izvaja v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(11)

Zato je primerno priznati enakovrednost nadzora nad postopki vzdrževanja sort, kot je določeno v direktivah 66/401/EGS, 66/402/EGS, 2002/53/ES, 2002/54/ES, 2002/55/ES in 2002/57/ES, ki se izvaja v Združenem kraljestvu.

| (12) | Združeno kraljestvo bi bilo zato treba vključiti v Prilogo I k Odločbi 2003/17/ES in v Prilogo k Odločbi 2005/834/ES brez poseganja v uporabo prava Unije za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko v skladu s členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski k Sporazumu o izstopu v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu. |
| --- | --- |

(12)

Združeno kraljestvo bi bilo zato treba vključiti v Prilogo I k Odločbi 2003/17/ES in v Prilogo k Odločbi 2005/834/ES brez poseganja v uporabo prava Unije za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko v skladu s členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski k Sporazumu o izstopu v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu.

| (13) | Odločbi 2003/17/ES in 2005/834/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Odločbi 2003/17/ES in 2005/834/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ker se je prehodno obdobje iz Sporazuma o izstopu končalo 31. decembra 2020, bi moral zaradi zagotavljanja kontinuitete ta sklep začeti veljati čim prej in bi se moral uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(14)

Ker se je prehodno obdobje iz Sporazuma o izstopu končalo 31. decembra 2020, bi moral zaradi zagotavljanja kontinuitete ta sklep začeti veljati čim prej in bi se moral uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe odločb 2003/17/ES in 2005/834/ES

1.   Priloga I k Odločbi 2003/17/ES se spremeni v skladu s točko 1 Priloge k temu sklepu.

2.   Priloga k Odločbi 2005/834/ES se spremeni v skladu s točko 2 Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

V Bruslju, 24. marca 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Mnenje z dne 27. januarja 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. marca 2021.

2

(3)  Odločba Sveta 2003/17/ES z dne 16. decembra 2002 o enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov v tretjih državah in o enakovrednosti semena, pridelanega v tretjih državah (UL L 8, 14.1.2003, str. 10).

3

(4)  Odločba Sveta 2005/834/ES z dne 8. novembra 2005 o enakovrednosti nadzora nad postopki vzdrževanja sort, ki se izvajajo v nekaterih tretjih državah, in o spremembah Odločbe 2003/17/ES (UL L 312, 29.11.2005, str. 51).

4

(5)  Direktiva Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semen krmnih rastlin (UL L 125, 11.7.1966, str. 2298).

5

(6)  Direktiva Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit (UL L 125, 11.7.1966, str. 2309).

6

(7)  Direktiva Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin (UL L 193, 20.7.2002, str. 1).

7

(8)  Direktiva Sveta 2002/54/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena pese (UL L 193, 20.7.2002, str. 12).

8

(9)  Direktiva Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (UL L 193, 20.7.2002, str. 33).

9

(10)  Direktiva Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic (UL L 193, 20.7.2002, str. 74).

10

(11)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

11

---

PRILOGA

1.

| (1) | med vrstici „CL“ in „IL“ se vstavi naslednja vrstica:







  „GB (**) | Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA) |
| --- | --- | --- |
| Eastbrook |
| Shaftesbury Road |
| Cambridge |
| CB2 8DU |

(1)

med vrstici „CL“ in „IL“ se vstavi naslednja vrstica:

„GB (**)

Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA)

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

CB2 8DU

66/401/EGS 66/402/EGS 2002/54/ES

2002/57/ES

| (2) | v opombi (*) se med „CL – Čile,“ in „ IL – Izrael,“ vstavi naslednje:

  „GB – Združeno kraljestvo,“. |
| --- | --- |

(2)

v opombi (*) se med „CL – Čile,“ in „ IL – Izrael,“ vstavi naslednje:

„GB – Združeno kraljestvo,“.

2.

| (1) | med vrstici „CS“ in „IL“ se vstavi naslednja vrstica:







  „GB (**) | Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA) |
| --- | --- | --- |
| Eastbrook |
| Shaftesbury Road |
| Cambridge |
| CB2 8DU |

(1)

med vrstici „CS“ in „IL“ se vstavi naslednja vrstica:

„GB (**)

Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA)

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

CB2 8DU

66/401/EGS 66/402/EGS 2002/54/ES

2002/55/ES

2002/57/ES

| (2) | v opombi (*) se med „CS – Srbija in Črna Gora,“ ter „ IL – Izrael,“ vstavi naslednje:

  „GB – Združeno kraljestvo,“. |
| --- | --- |

(2)

v opombi (*) se med „CS – Srbija in Črna Gora,“ ter „ IL – Izrael,“ vstavi naslednje:

„GB – Združeno kraljestvo,“.

---

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 29.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 108/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 108/8

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2021/538

z dne 26. marca 2021

o izvajanju člena 21(2) Uredbe (EU) 2016/44 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2016/44 z dne 18. januarja 2016 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 204/2011 (1) ter zlasti člena 21(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. januarja 2016 sprejel Uredbo (EU) 2016/44. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. januarja 2016 sprejel Uredbo (EU) 2016/44.

| (2) | Na podlagi pregleda v okviru Sveta bi bilo treba črtati vnos v zvezi z eno osebo. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda v okviru Sveta bi bilo treba črtati vnos v zvezi z eno osebo.

| (3) | Prilogo III k Uredbi (EU) 2016/44 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo III k Uredbi (EU) 2016/44 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (EU) 2016/44 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 3. aprila 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. marca 2021

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL L 12, 19.1.2016, str. 1.

1

---

PRILOGA

V Uredbi (EU) 2016/44, v Prilogi III (Seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov iz člena 6(2)), v delu A (Osebe) se s seznama črta vnos 18 (v zvezi z GHWELL, Khalifa).

---

| 29.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 108/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 108/10

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/539

z dne 11. februarja 2021

o spremembi Delegirane uredbe (EU) št. 1222/2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za specifikacijo metodologije za določitev globalnih sistemsko pomembnih institucij in za opredelitev podkategorij globalnih sistemsko pomembnih institucij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) in zlasti člena 131(18) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Baselski odbor za bančni nadzor je julija 2018 objavil revidirano metodologijo za ocenjevanje globalnih sistemsko pomembnih bank. Z njo je bil uveden nov kazalnik za merjenje sistemskega pomena, ki se nanaša na obseg trgovanja in je vključen v kategorijo, ki meri nadomestljivost storitev ali finančne infrastrukture, ki jih zagotavlja bančna skupina. Uvedba tega novega kazalnika sicer ne vpliva na utež te kategorije, ker se relativna utež, dodeljena novemu kazalniku obsega trgovanja, izravna z zmanjšanjem relativne uteži kazalnika prevzetih poslov na trgih dolžniškega in lastniškega kapitala s 6,67 % na 3,33 %. Kategorija, ki meri nadomestljivost storitev ali finančne infrastrukture, ki jih zagotavlja bančna skupina, tako ohrani svojo 20-odstotno relativno utež v skupni oceni posameznega subjekta. Z revidirano metodologijo so bile v pristop merjenja na podlagi kazalnikov, ki se uporablja za oceno sistemskega pomena bančnih skupin, vključene tudi zavarovalniške dejavnosti. Navedene spremembe metodologije za ocenjevanje globalnih sistemsko pomembnih bank bi se morale odraziti v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1222/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Baselski odbor za bančni nadzor je julija 2018 objavil revidirano metodologijo za ocenjevanje globalnih sistemsko pomembnih bank. Z njo je bil uveden nov kazalnik za merjenje sistemskega pomena, ki se nanaša na obseg trgovanja in je vključen v kategorijo, ki meri nadomestljivost storitev ali finančne infrastrukture, ki jih zagotavlja bančna skupina. Uvedba tega novega kazalnika sicer ne vpliva na utež te kategorije, ker se relativna utež, dodeljena novemu kazalniku obsega trgovanja, izravna z zmanjšanjem relativne uteži kazalnika prevzetih poslov na trgih dolžniškega in lastniškega kapitala s 6,67 % na 3,33 %. Kategorija, ki meri nadomestljivost storitev ali finančne infrastrukture, ki jih zagotavlja bančna skupina, tako ohrani svojo 20-odstotno relativno utež v skupni oceni posameznega subjekta. Z revidirano metodologijo so bile v pristop merjenja na podlagi kazalnikov, ki se uporablja za oceno sistemskega pomena bančnih skupin, vključene tudi zavarovalniške dejavnosti. Navedene spremembe metodologije za ocenjevanje globalnih sistemsko pomembnih bank bi se morale odraziti v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1222/2014 (2).

| (2) | Zadevni organi bi morali rezultate zadevnih subjektov, ki jih je treba vključiti v vzorec, ki ga sporoči EBA, vsako leto izračunati najpozneje do 1. septembra, da se omogoči dogovor na ravni Unije. |
| --- | --- |

(2)

Zadevni organi bi morali rezultate zadevnih subjektov, ki jih je treba vključiti v vzorec, ki ga sporoči EBA, vsako leto izračunati najpozneje do 1. septembra, da se omogoči dogovor na ravni Unije.

| (3) | Zbiranje podatkov, določeno v skladu z revidirano metodologijo, ki vključuje kazalnik obsega trgovanja, se bo začelo v prvem četrtletju leta 2022. GSPI bodo tako prvič določene na podlagi revidiranega okvira v zadnjem četrtletju leta 2022. Da bi se uporaba določb revidirane metodologije uskladila z datumi uporabe revidirane metodologije, bi se morale določbe te uredbe, ki odražajo spremembe revidirane metodologije, uporabljati od 1. decembra 2021. |
| --- | --- |

(3)

Zbiranje podatkov, določeno v skladu z revidirano metodologijo, ki vključuje kazalnik obsega trgovanja, se bo začelo v prvem četrtletju leta 2022. GSPI bodo tako prvič določene na podlagi revidiranega okvira v zadnjem četrtletju leta 2022. Da bi se uporaba določb revidirane metodologije uskladila z datumi uporabe revidirane metodologije, bi se morale določbe te uredbe, ki odražajo spremembe revidirane metodologije, uporabljati od 1. decembra 2021.

| (4) | Člen 131 Direktive 2013/36/EU je bil spremenjen z Direktivo (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta (3), da se je v Direktivo 2013/36/EU uvedel dodaten skupni rezultat za GSPI s kazalnikom čezmejnih dejavnosti, ki izključuje čezmejne dejavnosti v državah članicah, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu za reševanje. Ta dodatni skupni rezultat je bil uveden, da bi se odrazila sposobnost urejenega reševanja čezmejnih skupin v evropski bančni uniji. Zato je primerno spremeniti področje uporabe kazalnika čezmejnih dejavnosti, da bo odražal navedeno spremembo. |
| --- | --- |

(4)

Člen 131 Direktive 2013/36/EU je bil spremenjen z Direktivo (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta (3), da se je v Direktivo 2013/36/EU uvedel dodaten skupni rezultat za GSPI s kazalnikom čezmejnih dejavnosti, ki izključuje čezmejne dejavnosti v državah članicah, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu za reševanje. Ta dodatni skupni rezultat je bil uveden, da bi se odrazila sposobnost urejenega reševanja čezmejnih skupin v evropski bančni uniji. Zato je primerno spremeniti področje uporabe kazalnika čezmejnih dejavnosti, da bo odražal navedeno spremembo.

| (5) | Direktiva (EU) 2019/878 je pristojnim in imenovanim organom nadalje omogočila, da uporabijo premišljeno nadzorniško presojo za prerazvrstitev globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) iz višje v nižjo podkategorijo na podlagi dodatnega skupnega rezultata, ki v kazalnikih čezmejnih dejavnosti upošteva posebnosti evropske bančne unije in enotnega mehanizma za reševanje. Da bi ublažili morebitne škodljive učinke velikega zmanjšanja sistemskega pomena, dodeljenega posamezni GSPI, bi bilo treba v skladu z revidirano metodologijo možnost, da zadevni pristojni in imenovani organi GSPI prerazvrstijo iz višje v nižjo podkategorijo, omejiti na znižanje za največ eno podkategorijo glede na prvotno razvrstitev v podkategorijo, ki je temeljila na začetnem skupnem rezultatu GSPI. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev skladnosti s stališči Baselskega odbora za bančni nadzor pri vsaki nadzorniški presoji, ki vodi do prerazvrstitve GSPI v nižjo podkategorijo, ustrezno upoštevati njegova stališča. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva (EU) 2019/878 je pristojnim in imenovanim organom nadalje omogočila, da uporabijo premišljeno nadzorniško presojo za prerazvrstitev globalne sistemsko pomembne institucije (GSPI) iz višje v nižjo podkategorijo na podlagi dodatnega skupnega rezultata, ki v kazalnikih čezmejnih dejavnosti upošteva posebnosti evropske bančne unije in enotnega mehanizma za reševanje. Da bi ublažili morebitne škodljive učinke velikega zmanjšanja sistemskega pomena, dodeljenega posamezni GSPI, bi bilo treba v skladu z revidirano metodologijo možnost, da zadevni pristojni in imenovani organi GSPI prerazvrstijo iz višje v nižjo podkategorijo, omejiti na znižanje za največ eno podkategorijo glede na prvotno razvrstitev v podkategorijo, ki je temeljila na začetnem skupnem rezultatu GSPI. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev skladnosti s stališči Baselskega odbora za bančni nadzor pri vsaki nadzorniški presoji, ki vodi do prerazvrstitve GSPI v nižjo podkategorijo, ustrezno upoštevati njegova stališča.

| (6) | Delegirano uredbo (EU) št. 1222/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Delegirano uredbo (EU) št. 1222/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ (EBA). |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ (EBA).

| (8) | EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) – |
| --- | --- |

(8)

EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Delegirane uredbe (EU) št. 1222/2014

Delegirana uredba (EU) št. 1222/2014 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:






  „(1) | ‚zadevni subjekt‘ pomeni skupino, na čelu katere je EU nadrejena institucija, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, ali institucijo, ki ni podrejena družba EU nadrejene institucije, EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„(1)

‚zadevni subjekt‘ pomeni skupino, na čelu katere je EU nadrejena institucija, EU nadrejeni finančni holding ali EU nadrejeni mešani finančni holding, ali institucijo, ki ni podrejena družba EU nadrejene institucije, EU nadrejenega finančnega holdinga ali EU nadrejenega mešanega finančnega holdinga;“;

| (2) | v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Zadevni organ najpozneje 31. julija vsako leto EBA sporoči vrednosti kazalnika posameznega zadevnega subjekta z dovoljenjem v njegovi jurisdikciji, katerega mera skupne izpostavljenosti, izračunana v skladu s členom 429(4) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), presega 200 milijard EUR. Zadevni organ zbere vrednosti kazalnika ob upoštevanju dodatnih specifikacij osnovnih podatkov, kot so določene v morebitnih smernicah, ki jih pripravi EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (*2). Zadevni organ zagotovi, da so vrednosti kazalnika enake vrednostim, ki so bile sporočene Baselskemu odboru za bančni nadzor.


  (*1)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1)."


  (*2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).“;" |
| --- | --- |

(2)

v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Zadevni organ najpozneje 31. julija vsako leto EBA sporoči vrednosti kazalnika posameznega zadevnega subjekta z dovoljenjem v njegovi jurisdikciji, katerega mera skupne izpostavljenosti, izračunana v skladu s členom 429(4) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), presega 200 milijard EUR. Zadevni organ zbere vrednosti kazalnika ob upoštevanju dodatnih specifikacij osnovnih podatkov, kot so določene v morebitnih smernicah, ki jih pripravi EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (*2). Zadevni organ zagotovi, da so vrednosti kazalnika enake vrednostim, ki so bile sporočene Baselskemu odboru za bančni nadzor.

(*1)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1)."

*1

(*2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).“;"

*2

| (3) | člen 4 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 4
  Postopek določitve

  1.   Zadevni organ rezultate zadevnih subjektov, ki imajo dovoljenje v njegovi jurisdikciji in so vključeni v vzorec, ki ga je sporočila EBA, izračuna najpozneje 1. septembra vsakega leta.


  2.   Kadar zadevni organ ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje prerazvrsti GSPI iz nižje v višjo podkategorijo ali zadevni subjekt določi za GSPI v skladu s točko (a) oziroma (b) člena 131(10) Direktive 2013/36/EU, zadevni organ najpozneje 1. novembra vsakega leta EBA predloži podrobno izjavo o razlogih za svojo oceno v pisni obliki.


  3.   Kadar zadevni organ ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje prerazvrsti GSPI iz višje v nižjo podkategorijo v skladu s točko (c) člena 131(10) Direktive 2013/36/EU, zadevni organ najpozneje 30. septembra vsakega leta EBA predloži podrobno izjavo o razlogih za svojo oceno v pisni obliki.


  4.   Prerazvrstitev ali določitev iz odstavka 2 začne veljati 1. januarja drugega leta po koledarskem letu, v katerem so bili zadevnim organom sporočeni imenovalci v skladu s členom 3(3). Kadar je GSPI razvrščena v nižjo podkategorijo kot v postopku določitve leto prej, začne nižja zahteva glede blažilnika za GSPI veljati 1. januarja leta, ki sledi tej prerazvrstitvi, razen če zadevni organ izvede premišljeno nadzorniško presojo, da bi uporabo te zahteve odložil na datum iz prvega stavka tega odstavka.


  5.   Določitev zadevnega subjekta za GSPI s strani zadevnega organa vključuje identifikatorje pravnih subjektov (LEI) vseh pravnih subjektov, vključenih v bonitetni obseg konsolidacije GSPI. Zadevni subjekt, ki ga določi zadevni organ, zadevnemu organu do 1. marca leta, ki sledi letu določitve, razkrije strukturo skupine, tako da predloži LEI vseh konsolidiranih subjektov v skupini, če so na voljo. Zadevni subjekt zagotovi, da se struktura skupine, razkrita prek globalne podatkovne zbirke LEI, stalno posodablja.“; |
| --- | --- |

(3)

člen 4 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Postopek določitve

1.   Zadevni organ rezultate zadevnih subjektov, ki imajo dovoljenje v njegovi jurisdikciji in so vključeni v vzorec, ki ga je sporočila EBA, izračuna najpozneje 1. septembra vsakega leta.

2.   Kadar zadevni organ ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje prerazvrsti GSPI iz nižje v višjo podkategorijo ali zadevni subjekt določi za GSPI v skladu s točko (a) oziroma (b) člena 131(10) Direktive 2013/36/EU, zadevni organ najpozneje 1. novembra vsakega leta EBA predloži podrobno izjavo o razlogih za svojo oceno v pisni obliki.

3.   Kadar zadevni organ ob izvajanju premišljene nadzorniške presoje prerazvrsti GSPI iz višje v nižjo podkategorijo v skladu s točko (c) člena 131(10) Direktive 2013/36/EU, zadevni organ najpozneje 30. septembra vsakega leta EBA predloži podrobno izjavo o razlogih za svojo oceno v pisni obliki.

4.   Prerazvrstitev ali določitev iz odstavka 2 začne veljati 1. januarja drugega leta po koledarskem letu, v katerem so bili zadevnim organom sporočeni imenovalci v skladu s členom 3(3). Kadar je GSPI razvrščena v nižjo podkategorijo kot v postopku določitve leto prej, začne nižja zahteva glede blažilnika za GSPI veljati 1. januarja leta, ki sledi tej prerazvrstitvi, razen če zadevni organ izvede premišljeno nadzorniško presojo, da bi uporabo te zahteve odložil na datum iz prvega stavka tega odstavka.

5.   Določitev zadevnega subjekta za GSPI s strani zadevnega organa vključuje identifikatorje pravnih subjektov (LEI) vseh pravnih subjektov, vključenih v bonitetni obseg konsolidacije GSPI. Zadevni subjekt, ki ga določi zadevni organ, zadevnemu organu do 1. marca leta, ki sledi letu določitve, razkrije strukturo skupine, tako da predloži LEI vseh konsolidiranih subjektov v skupini, če so na voljo. Zadevni subjekt zagotovi, da se struktura skupine, razkrita prek globalne podatkovne zbirke LEI, stalno posodablja.“;

| (4) | člen 5 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Z odstopanjem od odstavka 1 vrednosti kazalnikov iz člena 6(1), točk (a), (b) in (c) člena 6(2) ter točk (a) in (b) člena 6(4) vključujejo tudi podrejene zavarovalniške družbe.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 5 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Z odstopanjem od odstavka 1 vrednosti kazalnikov iz člena 6(1), točk (a), (b) in (c) člena 6(2) ter točk (a) in (b) člena 6(4) vključujejo tudi podrejene zavarovalniške družbe.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Zadevni organ rezultat vsakega zadevnega subjekta v vzorcu določi kot enostavno povprečje rezultatov kategorije, pri čemer je za kategorijo, ki meri nadomestljivost, najvišji možen rezultat 500 bazičnih točk.
  Rezultat za vsako kategorijo, razen kategorije, ki meri nadomestljivost storitev in finančne infrastrukture, ki jih zagotavlja skupina, se izračuna kot enostavno povprečje vrednosti, dobljenih z delitvijo vsake vrednosti kazalnika navedene kategorije z imenovalcem kazalnika, ki ga sporoči EBA.
  Rezultat za kategorijo, ki meri nadomestljivost storitev in finančne infrastrukture, ki jih zagotavlja skupina, se izračuna kot tehtano povprečje vrednosti kazalnikov navedene kategorije. V ta namen se za kazalnika za sredstva v skrbništvu iz točke (a) člena 6(3) in za plačilno dejavnost iz točke (b) člena 6(3) uporabi 100-odstotna utež, za kazalnik za prevzete posle na trgih dolžniškega in lastniškega kapitala iz točke (c) člena 6(3) in za obseg trgovanja iz točke (d) člena 6(3) pa se uporabi 50-odstotna utež.
  Rezultati se izrazijo v bazičnih točkah in zaokrožijo na najbližjo celo bazično točko.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Zadevni organ rezultat vsakega zadevnega subjekta v vzorcu določi kot enostavno povprečje rezultatov kategorije, pri čemer je za kategorijo, ki meri nadomestljivost, najvišji možen rezultat 500 bazičnih točk.

Rezultat za vsako kategorijo, razen kategorije, ki meri nadomestljivost storitev in finančne infrastrukture, ki jih zagotavlja skupina, se izračuna kot enostavno povprečje vrednosti, dobljenih z delitvijo vsake vrednosti kazalnika navedene kategorije z imenovalcem kazalnika, ki ga sporoči EBA.

Rezultat za kategorijo, ki meri nadomestljivost storitev in finančne infrastrukture, ki jih zagotavlja skupina, se izračuna kot tehtano povprečje vrednosti kazalnikov navedene kategorije. V ta namen se za kazalnika za sredstva v skrbništvu iz točke (a) člena 6(3) in za plačilno dejavnost iz točke (b) člena 6(3) uporabi 100-odstotna utež, za kazalnik za prevzete posle na trgih dolžniškega in lastniškega kapitala iz točke (c) člena 6(3) in za obseg trgovanja iz točke (d) člena 6(3) pa se uporabi 50-odstotna utež.

Rezultati se izrazijo v bazičnih točkah in zaokrožijo na najbližjo celo bazično točko.“;

| (c) | vstavita se odstavka 5a in 5b:

  „5a.   Zadevni organ določi dodatni skupni rezultat za vsak zadevni subjekt s čezmejnimi dejavnostmi v sodelujočih državah članicah iz člena 4(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*3) v skladu s postopkom iz odstavka 2 tega člena, vrednosti kazalnikov zadevnega subjekta iz točk (a) in (b) člena 6(5) pa nadomesti z vrednostmi kazalnikov, izračunanimi v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka, in nadomesti ustrezne imenovalce z revidiranimi imenovalci, ki jih je sporočila EBA.
  Za namene prvega pododstavka zadevni organ kot domače šteje vse terjatve in obveznosti do nasprotnih strank s sedežem v sodelujočih državah članicah iz člena 4(1) Uredbe (EU) št. 806/2014. Za kategorije iz točk (a) do (d) člena 131(2) Direktive 2013/36/EU zadevni organ upošteva enake nespremenjene vrednosti kazalnikov, ki jih sporoči zadevni subjekt, in imenovalce, ki jih je sporočila EBA.


  5b.   Na podlagi dodatnega skupnega rezultata iz odstavka 5a odločitev o prerazvrstitvi GSPI iz višje v nižjo podkategorijo pri izvajanju preudarne nadzorniške presoje v skladu s točko (c) člena 131(10) Direktive 2013/36/EU temelji na oceni, ali bi propad GSPI manj negativno vplival na svetovni finančni trg in svetovno gospodarstvo. Pri tej oceni se po potrebi upoštevajo vsa stališča ali pridržki, ki jih sprejme Baselski odbor za bančni nadzor v skladu s svojo javno dostopno metodologijo za ocenjevanje sistemskega pomena globalnih sistemsko pomembnih bank.
  Na podlagi dodatnega skupnega rezultata iz odstavka 5a lahko zadevni organ prerazvrsti GSPI v naslednjo nižjo podkategorijo iz odstavka 3 tega člena. Prerazvrstitev GSPI v nižjo podkategorijo je omejena na največ eno raven podkategorije.


  (*3)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(c)

vstavita se odstavka 5a in 5b:

„5a.   Zadevni organ določi dodatni skupni rezultat za vsak zadevni subjekt s čezmejnimi dejavnostmi v sodelujočih državah članicah iz člena 4(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*3) v skladu s postopkom iz odstavka 2 tega člena, vrednosti kazalnikov zadevnega subjekta iz točk (a) in (b) člena 6(5) pa nadomesti z vrednostmi kazalnikov, izračunanimi v skladu z drugim pododstavkom tega odstavka, in nadomesti ustrezne imenovalce z revidiranimi imenovalci, ki jih je sporočila EBA.

Za namene prvega pododstavka zadevni organ kot domače šteje vse terjatve in obveznosti do nasprotnih strank s sedežem v sodelujočih državah članicah iz člena 4(1) Uredbe (EU) št. 806/2014. Za kategorije iz točk (a) do (d) člena 131(2) Direktive 2013/36/EU zadevni organ upošteva enake nespremenjene vrednosti kazalnikov, ki jih sporoči zadevni subjekt, in imenovalce, ki jih je sporočila EBA.

5b.   Na podlagi dodatnega skupnega rezultata iz odstavka 5a odločitev o prerazvrstitvi GSPI iz višje v nižjo podkategorijo pri izvajanju preudarne nadzorniške presoje v skladu s točko (c) člena 131(10) Direktive 2013/36/EU temelji na oceni, ali bi propad GSPI manj negativno vplival na svetovni finančni trg in svetovno gospodarstvo. Pri tej oceni se po potrebi upoštevajo vsa stališča ali pridržki, ki jih sprejme Baselski odbor za bančni nadzor v skladu s svojo javno dostopno metodologijo za ocenjevanje sistemskega pomena globalnih sistemsko pomembnih bank.

Na podlagi dodatnega skupnega rezultata iz odstavka 5a lahko zadevni organ prerazvrsti GSPI v naslednjo nižjo podkategorijo iz odstavka 3 tega člena. Prerazvrstitev GSPI v nižjo podkategorijo je omejena na največ eno raven podkategorije.

(*3)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).“;"

*3

| (d) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Odločitve iz odstavkov 4, 5 in 5b se lahko podprejo s pomožnimi kazalniki, ki niso kazalniki verjetnosti, da bo zadevni subjekt propadel. Takšne odločitve temeljijo na dobro dokumentiranih ter preverljivih kvantitativnih in kvalitativnih informacijah.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Odločitve iz odstavkov 4, 5 in 5b se lahko podprejo s pomožnimi kazalniki, ki niso kazalniki verjetnosti, da bo zadevni subjekt propadel. Takšne odločitve temeljijo na dobro dokumentiranih ter preverljivih kvantitativnih in kvalitativnih informacijah.“;

| (5) | v členu 6(3) se doda naslednja točka (d):






  „(d) | obseg trgovanja.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 6(3) se doda naslednja točka (d):

„(d)

obseg trgovanja.“;

| (6) | člen 7 se črta. |
| --- | --- |

(6)

člen 7 se črta.

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Točke 4(a), 4(b) in (5) se uporabljajo od 1. decembra 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. februarja 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1222/2014 z dne 8. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za specifikacijo metodologije za določitev globalnih sistemsko pomembnih institucij in za opredelitev podkategorij globalnih sistemsko pomembnih institucij (UL L 330, 15.11.2014, str. 27).

2

(3)  Direktiva (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2013/36/EU v zvezi z izvzetimi subjekti, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi, prejemki, nadzorniškimi ukrepi in pooblastili ter ukrepi za ohranitev kapitala (UL L 150, 7.6.2019, str. 253).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

4

---

| 29.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 108/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 108/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/540

z dne 26. marca 2021

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014 glede nekaterih obveznosti obveščanja, pregledov na kraju samem v zvezi z vlogami za pomoč na žival in zahtevki za plačilo v okviru ukrepov podpore na žival ter predložitve zbirne vloge, vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti točk (a) in (b) prvega pododstavka člena 62(2) ter točk (b) in (c) prvega odstavka člena 78 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 9(3) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 809/2014 (2) morajo države članice Komisijo vsako leto do 15. julija uradno obvestiti o poročilu v zvezi z ukrepi, sprejetimi za upravljanje in kontrolo prostovoljne vezane podpore v zvezi s predhodnim koledarskim letom. Izkušnje so pokazale, da je obstoječa zahteva po letnem obveščanju o navedenih ukrepih v sedanjem integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu zastarela. Zaradi poenostavitve bi bilo treba navedeno zahtevo črtati. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 9(3) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 809/2014 (2) morajo države članice Komisijo vsako leto do 15. julija uradno obvestiti o poročilu v zvezi z ukrepi, sprejetimi za upravljanje in kontrolo prostovoljne vezane podpore v zvezi s predhodnim koledarskim letom. Izkušnje so pokazale, da je obstoječa zahteva po letnem obveščanju o navedenih ukrepih v sedanjem integriranem administrativnem in kontrolnem sistemu zastarela. Zaradi poenostavitve bi bilo treba navedeno zahtevo črtati.

| (2) | Kadar se izvajajo pregledi s spremljanjem v skladu s členom 40a Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014, države članice pridobijo informacije, ki lahko kažejo na morebitne neskladnosti tudi pri shemah pomoči in podpornih ukrepih, ki so predmet klasičnih pregledov na kraju samem. Te informacije bi bilo treba uporabiti za spodbujanje skladnosti in izboljšanje točnosti podatkov v sistemu upravljanja in kontrole. Poleg tega bi bilo treba upravičencem omogočiti, da spremenijo svoje zbirne vloge, vloge za pomoč ali zahtevke za plačilo, da bi popravili nepravilnosti in se izognili kaznim. Zaradi poenostavitve in večje zanesljivosti bi se to moralo odražati v členu 11(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014. |
| --- | --- |

(2)

Kadar se izvajajo pregledi s spremljanjem v skladu s členom 40a Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014, države članice pridobijo informacije, ki lahko kažejo na morebitne neskladnosti tudi pri shemah pomoči in podpornih ukrepih, ki so predmet klasičnih pregledov na kraju samem. Te informacije bi bilo treba uporabiti za spodbujanje skladnosti in izboljšanje točnosti podatkov v sistemu upravljanja in kontrole. Poleg tega bi bilo treba upravičencem omogočiti, da spremenijo svoje zbirne vloge, vloge za pomoč ali zahtevke za plačilo, da bi popravili nepravilnosti in se izognili kaznim. Zaradi poenostavitve in večje zanesljivosti bi se to moralo odražati v členu 11(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014.

| (3) | Izkušnje so pokazale, da bi bilo treba državam članicam omogočiti večjo prožnost pri določanju rokov za predložitev zbirne vloge, vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo iz člena 13(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014, da bi se bolje upoštevale njihove posebne okoliščine ter zlasti spreminjajoče se podnebne in vremenske razmere. Ta pristop bi se moral uporabiti tudi pri datumih za sporočitev sprememb iz člena 15(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Izkušnje so pokazale, da bi bilo treba državam članicam omogočiti večjo prožnost pri določanju rokov za predložitev zbirne vloge, vlog za pomoč ali zahtevkov za plačilo iz člena 13(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014, da bi se bolje upoštevale njihove posebne okoliščine ter zlasti spreminjajoče se podnebne in vremenske razmere. Ta pristop bi se moral uporabiti tudi pri datumih za sporočitev sprememb iz člena 15(2) navedene uredbe.

| (4) | Če država članica uporablja sistem brez zahtevkov, bi bilo treba upravičence seznaniti, da bi bilo treba pri izračunu podpore in uporabi upravnih kazni upoštevati neizpolnjevanja v zvezi z identifikacijo in registracijo vseh potencialno upravičenih živali v sistem za identifikacijo in registracijo govedi, ovc in koz. Vendar bi bilo treba primere neizpolnjevanja oceniti glede na posebna pravila iz člena 30(4) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 (3)in v skladu s členom 31 navedene uredbe za naložitev upravnih kazni. |
| --- | --- |

(4)

Če država članica uporablja sistem brez zahtevkov, bi bilo treba upravičence seznaniti, da bi bilo treba pri izračunu podpore in uporabi upravnih kazni upoštevati neizpolnjevanja v zvezi z identifikacijo in registracijo vseh potencialno upravičenih živali v sistem za identifikacijo in registracijo govedi, ovc in koz. Vendar bi bilo treba primere neizpolnjevanja oceniti glede na posebna pravila iz člena 30(4) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 640/2014 (3)in v skladu s členom 31 navedene uredbe za naložitev upravnih kazni.

| (5) | Ker se nadaljnji pregledi, zahtevani s členom 33a(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014, lahko nanašajo na zelo majhne zneske, hkrati pa povzročajo nesorazmerno upravno breme, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da omejijo populacijo kmetov, ki so predmet navedenih nadaljnjih pregledov. V ta namen bi bilo treba kot pregledno in nediskriminatorno referenčno merilo uporabiti prag za opustitev izterjav iz točke (a) prvega pododstavka člena 54(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013. |
| --- | --- |

(5)

Ker se nadaljnji pregledi, zahtevani s členom 33a(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014, lahko nanašajo na zelo majhne zneske, hkrati pa povzročajo nesorazmerno upravno breme, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da omejijo populacijo kmetov, ki so predmet navedenih nadaljnjih pregledov. V ta namen bi bilo treba kot pregledno in nediskriminatorno referenčno merilo uporabiti prag za opustitev izterjav iz točke (a) prvega pododstavka člena 54(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

| (6) | Izkušnje so pokazale, da postopno uvajanje pregledov s spremljanjem, ki se izvajajo v skladu s členom 40a Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014, lahko traja več kot dve leti, odvisno od velikosti zadevne površine ali zapletenosti postopka. Državam članicam bi bilo zato treba dati na voljo več časa za postopen prehod na izvajanje navedenih pregledov na njihovem celotnem ozemlju. |
| --- | --- |

(6)

Izkušnje so pokazale, da postopno uvajanje pregledov s spremljanjem, ki se izvajajo v skladu s členom 40a Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014, lahko traja več kot dve leti, odvisno od velikosti zadevne površine ali zapletenosti postopka. Državam članicam bi bilo zato treba dati na voljo več časa za postopen prehod na izvajanje navedenih pregledov na njihovem celotnem ozemlju.

| (7) | Da bi se državam članicam bolje pomagalo pri pripravi odločitev o uporabi pregledov s spremljanjem, je potreben dodaten čas za pripravo ustreznih uradnih obvestil. Rok za predložitev teh uradnih obvestil bi bilo zato treba podaljšati v zvezi s preverjanjem tako pogojev za upravičenost kot tudi navzkrižne skladnosti. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se državam članicam bolje pomagalo pri pripravi odločitev o uporabi pregledov s spremljanjem, je potreben dodaten čas za pripravo ustreznih uradnih obvestil. Rok za predložitev teh uradnih obvestil bi bilo zato treba podaljšati v zvezi s preverjanjem tako pogojev za upravičenost kot tudi navzkrižne skladnosti.

| (8) | Da bi bili pregledi na kraju samem učinkoviti pri shemah v zvezi z živalmi, je treba zagotoviti, da kadar država članica ne uporablja obdobja obvezne reje ali kadar obdobja obvezne reje ni mogoče določiti vnaprej ali pa se začne pred predložitvijo vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo, je treba te preglede izvajati v obdobju, v katerem so živali lahko upravičene do plačila ali podpore. Poleg tega bi bilo treba v členu 42(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014 pojasniti, da navedena obveznost velja tudi za preglede na kraju samem, ki se izvajajo zaradi povečanja stopnje kontrole v skladu s členom 35 navedene uredbe, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(8)

Da bi bili pregledi na kraju samem učinkoviti pri shemah v zvezi z živalmi, je treba zagotoviti, da kadar država članica ne uporablja obdobja obvezne reje ali kadar obdobja obvezne reje ni mogoče določiti vnaprej ali pa se začne pred predložitvijo vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo, je treba te preglede izvajati v obdobju, v katerem so živali lahko upravičene do plačila ali podpore. Poleg tega bi bilo treba v členu 42(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 809/2014 pojasniti, da navedena obveznost velja tudi za preglede na kraju samem, ki se izvajajo zaradi povečanja stopnje kontrole v skladu s členom 35 navedene uredbe, kadar je to ustrezno.

| (9) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 809/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 809/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Da se zagotovi največja učinkovitost njenih pravil, bi se morala ta uredba uporabljati za vloge za pomoč, vloge za podporo in zahtevke za plačilo, vložene za leta zahtevka ali premijska obdobja od 1. januarja 2021 dalje. |
| --- | --- |

(10)

Da se zagotovi največja učinkovitost njenih pravil, bi se morala ta uredba uporabljati za vloge za pomoč, vloge za podporo in zahtevke za plačilo, vložene za leta zahtevka ali premijska obdobja od 1. januarja 2021 dalje.

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za neposredna plačila in Odbora za razvoj podeželja – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za neposredna plačila in Odbora za razvoj podeželja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) št. 809/2014 se spremeni:

| (1) | v členu 9 se odstavek 3 črta; |
| --- | --- |

(1)

v členu 9 se odstavek 3 črta;

| (2) | v prvem pododstavku člena 11(4) se drugi in tretji stavek nadomestita z naslednjim:

  „Rezultati se upravičencem sporočijo pravočasno, da se jim omogoči izpolnjevanje meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti. Države članice lahko začasne rezultate na ravni parcel iz točke (d) prvega pododstavka člena 40a(1) uporabijo kot informacijo, relevantno za predhodna preverjanja pri shemah pomoči in podpornih ukrepih, ki niso predmet pregledov s spremljanjem. Če se država članica odloči za to, se člen 40a(4) ne uporablja za informacije, sporočene upravičencem v okviru predhodnih preverjanj.“; |
| --- | --- |

(2)

v prvem pododstavku člena 11(4) se drugi in tretji stavek nadomestita z naslednjim:

„Rezultati se upravičencem sporočijo pravočasno, da se jim omogoči izpolnjevanje meril za upravičenost, zavez in drugih obveznosti. Države članice lahko začasne rezultate na ravni parcel iz točke (d) prvega pododstavka člena 40a(1) uporabijo kot informacijo, relevantno za predhodna preverjanja pri shemah pomoči in podpornih ukrepih, ki niso predmet pregledov s spremljanjem. Če se država članica odloči za to, se člen 40a(4) ne uporablja za informacije, sporočene upravičencem v okviru predhodnih preverjanj.“;

| (3) | v prvem pododstavku člena 13(1) se drugi in tretji stavek črtata; |
| --- | --- |

(3)

v prvem pododstavku člena 13(1) se drugi in tretji stavek črtata;

| (4) | v členu 15 se odstavek 2 spremeni:






  (a) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Spremembe, narejene v skladu z odstavkom 1, se pristojnemu organu sporočijo do roka, ki ga določi država članica.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 15 se odstavek 2 spremeni:

(a)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Spremembe, narejene v skladu z odstavkom 1, se pristojnemu organu sporočijo do roka, ki ga določi država članica.“;

| (b) | v drugem pododstavku se prvi stavek črta; |
| --- | --- |

(b)

v drugem pododstavku se prvi stavek črta;

| (5) | v tretjem pododstavku člena 21(4) se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | da upravičenec ve, da se vse potencialno upravičene živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo živali, štejejo za neugotovljene živali v skladu s členom 31 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, razen če zanje veljajo posebna pravila iz člena 30(4) navedene uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

v tretjem pododstavku člena 21(4) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

da upravičenec ve, da se vse potencialno upravičene živali, za katere je ugotovljeno, da niso pravilno identificirane ali registrirane v sistemu za identifikacijo in registracijo živali, štejejo za neugotovljene živali v skladu s členom 31 Delegirane uredbe (EU) št. 640/2014, razen če zanje veljajo posebna pravila iz člena 30(4) navedene uredbe.“;

| (6) | v členu 33a(1) se doda naslednji pododstavek:

  „Države članice se lahko odločijo, da iz navedenih nadaljnjih pregledov na kraju samem izključijo upravičence, katerih zmanjšana upravna kazen bi ustrezala zneskom, za katere se država članica lahko odloči, da bo opustila izterjavo v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 54(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 33a(1) se doda naslednji pododstavek:

„Države članice se lahko odločijo, da iz navedenih nadaljnjih pregledov na kraju samem izključijo upravičence, katerih zmanjšana upravna kazen bi ustrezala zneskom, za katere se država članica lahko odloči, da bo opustila izterjavo v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 54(3) Uredbe (EU) št. 1306/2013.“;

| (7) | v členu 40a(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Pristojni organ se lahko odloči, da bo preglede s spremljanjem opravil za upravičence do sheme pomoči ali podpornih ukrepov na površinah, izbranih na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril. Pristojni organ bo te površine vsako naslednje leto znatno povečal.“; |
| --- | --- |

(7)

v členu 40a(3) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Pristojni organ se lahko odloči, da bo preglede s spremljanjem opravil za upravičence do sheme pomoči ali podpornih ukrepov na površinah, izbranih na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril. Pristojni organ bo te površine vsako naslednje leto znatno povečal.“;

| (8) | člen 40b se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 40b
  Uradna obvestila
  Države članice Komisiji do 1. februarja vsakega koledarskega leta sporočijo svojo odločitev o uporabi pregledov s spremljanjem v zadevnem koledarskem letu in navedejo vse sheme ali ukrepe ali vrste operacij in vse površine, ki so predmet pregledov s spremljanjem.
  Komisija do 1. novembra vsakega koledarskega leta pripravi predlogo za predložitev uradnih obvestil, v kateri opredeli elemente, ki jih mora vsebovati tako uradno obvestilo.“; |
| --- | --- |

(8)

člen 40b se nadomesti z naslednjim:

„Člen 40b

Uradna obvestila

Države članice Komisiji do 1. februarja vsakega koledarskega leta sporočijo svojo odločitev o uporabi pregledov s spremljanjem v zadevnem koledarskem letu in navedejo vse sheme ali ukrepe ali vrste operacij in vse površine, ki so predmet pregledov s spremljanjem.

Komisija do 1. novembra vsakega koledarskega leta pripravi predlogo za predložitev uradnih obvestil, v kateri opredeli elemente, ki jih mora vsebovati tako uradno obvestilo.“;

| (9) | v členu 42(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Če je država članica določila obdobje v skladu s členom 21(1)(d), se vsaj 50 % minimalne stopnje pregledov na kraju samem, določene v členih 32, 33 in 35, razporedi čez navedeno obdobje za zadevno shemo pomoči za živali ali ukrep podpore na žival. Kadar pa se obdobje obvezne reje ne uporablja ali ga ni mogoče določiti vnaprej ali pa se obdobje obvezne reje začne pred predložitvijo vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo, se vsi pregledi na kraju samem iz členov 32, 33 in 35 razporedijo čez obdobje, v katerem je žival lahko upravičena do plačila ali podpore.“; |
| --- | --- |

(9)

v členu 42(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če je država članica določila obdobje v skladu s členom 21(1)(d), se vsaj 50 % minimalne stopnje pregledov na kraju samem, določene v členih 32, 33 in 35, razporedi čez navedeno obdobje za zadevno shemo pomoči za živali ali ukrep podpore na žival. Kadar pa se obdobje obvezne reje ne uporablja ali ga ni mogoče določiti vnaprej ali pa se obdobje obvezne reje začne pred predložitvijo vloge za pomoč ali zahtevka za plačilo, se vsi pregledi na kraju samem iz členov 32, 33 in 35 razporedijo čez obdobje, v katerem je žival lahko upravičena do plačila ali podpore.“;

| (10) | člen 70b se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 70b
  Uradna obvestila
  Države članice Komisiji do 1. februarja koledarskega leta, v katerem začnejo izvajati preglede s spremljanjem, sporočijo svojo odločitev o uporabi pregledov s spremljanjem v skladu s členom 70a.“ |
| --- | --- |

(10)

člen 70b se nadomesti z naslednjim:

„Člen 70b

Uradna obvestila

Države članice Komisiji do 1. februarja koledarskega leta, v katerem začnejo izvajati preglede s spremljanjem, sporočijo svojo odločitev o uporabi pregledov s spremljanjem v skladu s členom 70a.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se za vloge za pomoč, vloge za podporo in zahtevke za plačilo, vložene za leta zahtevka ali premijska obdobja od 1. januarja 2021 dalje.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. marca 2021

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 809/2014 z dne 17. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo (UL L 227, 31.7.2014, str. 69).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 640/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede integriranega administrativnega in kontrolnega sistema, pogojev za zavrnitev ali ukinitev plačil in za upravne kazni, ki se uporabljajo za neposredna plačila, podporo za razvoj podeželja in navzkrižno skladnost (UL L 181, 20.6.2014, str. 48).

3

---

| 29.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 108/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 108/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/541

z dne 26. marca 2021

o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2014 glede poenostavitve in izboljšanja izračuna in izmenjave podatkov ter posodobitve postopka upravljanja nadzora sprememb

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1) in zlasti člena 5(11) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 19 Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (2) zahteva, da Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu s členom 5 Direktive (EU) 2016/797 na Komisijo naslovi priporočila za tehnične specifikacije za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu: TSI) in njihovo revizijo ter zagotovi, da so TSI prilagojene tehničnemu napredku, tržnim trendom in socialnim zahtevam. |
| --- | --- |

(1)

Člen 19 Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (2) zahteva, da Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu s členom 5 Direktive (EU) 2016/797 na Komisijo naslovi priporočila za tehnične specifikacije za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu: TSI) in njihovo revizijo ter zagotovi, da so TSI prilagojene tehničnemu napredku, tržnim trendom in socialnim zahtevam.

| (2) | V skladu s členom 13 Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (3) je treba revidirati Uredbo Komisije (EU) št. 1305/2014 (4) („TSI TAF“), med drugim zato, da se poenostavi postopek za posodobitev njenih tehničnih izhodišč v skladu s postopkom upravljanja nadzora sprememb TSI TAF ter da se oblikujeta, revidirata ali poenostavita vsebina in struktura sporočil, ki so v TSI TAF opredeljena v zvezi z izmenjavo informacij z drugimi sistemi ali prevozniki. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13 Delegiranega sklepa Komisije (EU) 2017/1474 (3) je treba revidirati Uredbo Komisije (EU) št. 1305/2014 (4) („TSI TAF“), med drugim zato, da se poenostavi postopek za posodobitev njenih tehničnih izhodišč v skladu s postopkom upravljanja nadzora sprememb TSI TAF ter da se oblikujeta, revidirata ali poenostavita vsebina in struktura sporočil, ki so v TSI TAF opredeljena v zvezi z izmenjavo informacij z drugimi sistemi ali prevozniki.

| (3) | V ta namen je Agencija 9. septembra 2020 na Komisijo naslovila priporočilo, da se v TSI TAF vključijo nove ali spremenjene specifikacije v zvezi z metodologijami in pretoki informacij glede predvidenega časa prihoda, podatkov sleditve za odjemalce in izmenjave podatkov z drugimi sistemi ter da se prilagodi postopek upravljanja nadzora sprememb. |
| --- | --- |

(3)

V ta namen je Agencija 9. septembra 2020 na Komisijo naslovila priporočilo, da se v TSI TAF vključijo nove ali spremenjene specifikacije v zvezi z metodologijami in pretoki informacij glede predvidenega časa prihoda, podatkov sleditve za odjemalce in izmenjave podatkov z drugimi sistemi ter da se prilagodi postopek upravljanja nadzora sprememb.

| (4) | Uredbo (EU) št. 1305/2014 bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU) št. 1305/2014 bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 51(1) Direktive (EU) 2016/797 – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 51(1) Direktive (EU) 2016/797 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EU) št. 1305/2014 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. marca 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 138, 26.5.2016, str. 44.

1

(2)  Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).

2

(3)  Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 1305/2014 z dne 11. decembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za tovorni promet železniškega sistema v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 62/2006 (UL L 356, 12.12.2014, str. 438).

4

---

PRILOGA

KAZALO

| 1. | UVOD | 23 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Kratice | 23 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Referenčni dokumenti | 23 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tehnično področje uporabe | 24 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Geografsko področje uporabe | 24 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | OPREDELITEV PODSISTEMA IN PODROČJE UPORABE | 24 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Funkcija v okviru področja uporabe te TSI | 24 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Funkcije zunaj področja uporabe te TSI | 25 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pregled opisa podsistema | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Upoštevani postopki | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 3. | BISTVENE ZAHTEVE | 26 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Skladnost z bistvenimi zahtevami | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vidiki bistvenih zahtev | 26 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vidiki v zvezi s splošnimi zahtevami | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Varnost | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Zanesljivost in razpoložljivost | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Zdravje | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Varstvo okolja | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Tehnična združljivost | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Dostopnost | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.6

| 4. | OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA | 27 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Uvod | 27 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema | 27 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Podatki o tovornem listu | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Prošnja za vlakovno pot in dodelitev poti | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Priprava vlaka | 30 |
| --- | --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Informacije o vožnji vlaka in napoved vožnje vlaka | 31 |
| --- | --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Informacije o motnjah v prevozu | 32 |
| --- | --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | ETI/ETA pošiljke | 32 |
| --- | --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Premiki vagonov | 34 |
| --- | --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Izmenjava podatkov za izboljšanje kakovosti | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | Glavni referenčni podatki | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.9

| 4.2.10 | Različne referenčne datoteke in podatkovne baze | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Mreženje in komuniciranje | 37 |
| --- | --- | --- |

4.2.11

| 4.3 | Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Vmesniki s TSI infrastruktura | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Vmesniki s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Vmesniki s podsistemom tirna vozila | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Vmesniki s TSI vodenje in upravljanje prometa | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Vmesniki s telematskimi aplikacijami za potniški promet | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.5

| 4.4 | Operativna pravila | 40 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Kakovost podatkov | 41 |
| --- | --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Upravljanje centralnega repozitorija | 42 |
| --- | --- | --- |

4.4.2

| 4.5 | Pravila glede vzdrževanja | 42 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Strokovna usposobljenost | 42 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Zdravstveni in varnostni pogoji | 42 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 5. | KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Opredelitev | 43 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Seznam komponent | 43 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Zmogljivosti in specifikacije komponent | 43 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT TER VERIFIKACIJA PODSISTEMA | 43 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Komponente interoperabilnosti | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Postopki ocenjevanja | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Modul | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.2

| 6.2 | Podsistem telematske aplikacije za tovorni promet | 43 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Ocena skladnosti orodij IT | 43 |
| --- | --- | --- |

6.2.1

| 7. | IZVAJANJE | 44 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Uvod | 44 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Upravljanje sprememb | 45 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Postopek upravljanja sprememb | 45 |
| --- | --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Posebni postopek upravljanja sprememb za dokumente, navedene v Dodatku I k tej uredbi | 45 |
| --- | --- | --- |

7.2.2

| Dodatek I – Seznam tehničnih dokumentov | 47 |
| --- | --- |

| Dodatek II – Glosar | 48 |
| --- | --- |

| Dodatek III – Naloge, ki jih opravi nacionalna kontaktna točka TAF/TAP | 56 |
| --- | --- |

1.   UVOD

1.1   Kratice

Preglednica 1

Kratice

| Kratica | Opredelitev pojma |
| --- | --- |
| SV | Skupni vmesnik |
| EK | Evropska komisija |
| ERA | Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu tudi: Agencija) |
| UI | Upravljavec infrastrukture |
| ISO | Mednarodna organizacija za standardizacijo |
| ZZT | Zabojnik z zbirnim tovorom |
| VPŽP | Vodilni prevoznik v železniškem prometu |
| RISC | Odbor za interoperabilnost in varnost železnic |
| PŽP | Prevoznik v železniškem prometu |
| TAF | Telematske aplikacije za tovorni promet |
| TAP | Telematske aplikacije za potniški promet |
| TCP/IP | Protokol za krmiljenje prenosa/internetni protokol |
| TSI | Tehnična specifikacija za interoperabilnost |
| IV | Imetniki vagonov |

Kratica

Opredelitev pojma

SV

Skupni vmesnik

EK

Evropska komisija

ERA

Agencija Evropske unije za železnice (v nadaljnjem besedilu tudi: Agencija)

UI

Upravljavec infrastrukture

ISO

Mednarodna organizacija za standardizacijo

ZZT

Zabojnik z zbirnim tovorom

VPŽP

Vodilni prevoznik v železniškem prometu

RISC

Odbor za interoperabilnost in varnost železnic

PŽP

Prevoznik v železniškem prometu

TAF

Telematske aplikacije za tovorni promet

TAP

Telematske aplikacije za potniški promet

TCP/IP

Protokol za krmiljenje prenosa/internetni protokol

TSI

Tehnična specifikacija za interoperabilnost

IV

Imetniki vagonov

1.2   Referenčni dokumenti

Preglednica 2

Referenčni dokumenti

| Ref. št. | Sklic na dokument | Naslov | Zadnja izdaja |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Direktiva (EU) 2016/797 | Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44) | 27.5.2020 |
| (2) | Uredba (EU) št. 454/2011 o TSI TAP | Uredba Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „telematske aplikacije za potniški promet“ vseevropskega železniškega sistema (UL L 123, 12.5.2011, str. 11) | 27.5.2019 |
| (3) | Direktiva 2012/34/EU | Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32) | 14.11.2017 |
| (4) | ERA-TD-105 | TSI TAF – PRILOGA D.2: DODATEK F – VZOREC PODATKOV IN SPOROČIL TSI TAF | |
| (5) | Uredba (ES) št. 62/2006 o TSI TAF | Uredba Komisije (ES) št. 62/2006 z dne 23. decembra 2005 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s telematskimi aplikacijami za tovorni podsistem vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 13, 18.1.2006, str. 1) | 18.1.2006 |
| (6) | C(2010) 2576 final | Sklep Komisije z dne 29. aprila 2010 o podelitvi mandata Evropski železniški agenciji za pripravo in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost z namenom razširitve njihovega obsega na celotni železniški sistem v Evropski uniji | 29.4.2010 |
| (7) | Direktiva (EU) 2016/798 | Direktiva (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (UL L 138, 26.5.2016, str. 102) | 26.5.2016 |
| (8) | Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 | Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5). | 15.8.2017 |

Ref. št.

Sklic na dokument

Naslov

Zadnja izdaja

(1)

Direktiva (EU) 2016/797

Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44)

27.5.2020

(2)

Uredba (EU) št. 454/2011 o TSI TAP

Uredba Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „telematske aplikacije za potniški promet“ vseevropskega železniškega sistema (UL L 123, 12.5.2011, str. 11)

27.5.2019

(3)

Direktiva 2012/34/EU

Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32)

14.11.2017

(4)

ERA-TD-105

TSI TAF – PRILOGA D.2: DODATEK F – VZOREC PODATKOV IN SPOROČIL TSI TAF

(5)

Uredba (ES) št. 62/2006 o TSI TAF

Uredba Komisije (ES) št. 62/2006 z dne 23. decembra 2005 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s telematskimi aplikacijami za tovorni podsistem vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 13, 18.1.2006, str. 1)

18.1.2006

(6)

C(2010) 2576 final

Sklep Komisije z dne 29. aprila 2010 o podelitvi mandata Evropski železniški agenciji za pripravo in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost z namenom razširitve njihovega obsega na celotni železniški sistem v Evropski uniji

29.4.2010

(7)

Direktiva (EU) 2016/798

Direktiva (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (UL L 138, 26.5.2016, str. 102)

26.5.2016

(8)

Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474

Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).

15.8.2017

1.3   Tehnično področje uporabe

Ta tehnična specifikacija za interoperabilnost (v nadaljnjem besedilu: TSI TAF) se nanaša na element „aplikacije za tovorni promet“ podsistema „telematske aplikacije“, ki je vključen v področja delovanja iz seznama v Prilogi II k Direktivi (EU) 2016/797 in opisan v oddelku 2.6(b) navedene priloge.

Ta TSI TAF je namenjena zagotavljanju učinkovite izmenjave informacij z določitvijo tehničnega okvira, tako da bo prevozni postopek čim bolj ekonomsko sprejemljiv. Zajema aplikacije za tovorni promet in upravljanje povezav z drugimi načini prevoza, kar pomeni, da se poleg vožnje vlakov osredotoča tudi na prevozne storitve PŽP. Varnostni vidiki so upoštevani le glede obstoja podatkovnih elementov; vrednosti ne bodo vplivale na varno obratovanje vlaka, skladnosti z zahtevami TSI TAF pa ni mogoče šteti za skladnost z varnostnimi zahtevami.

TSI TAF vpliva tudi na pogoje, pod katerimi uporabniki uporabljajo železniški prevoz. V tem smislu izraz uporabniki ne pomeni le upravljavcev infrastrukture ali prevoznikov v železniškem prometu, temveč tudi vse druge izvajalce storitev, kot so vagonska podjetja in intermodalni prevozniki, in celo odjemalce.

1.4   Geografsko področje uporabe

Ta TSI se uporablja za omrežje Unije, kot je opredeljeno v oddelku 1 Priloge I k Direktivi (EU) 2016/797.

2.   OPREDELITEV PODSISTEMA IN PODROČJE UPORABE

2.1   Funkcija v okviru področja uporabe te TSI

Podsistem telematske aplikacije za tovorni promet je opredeljen v oddelku 2.6(b) Priloge II k Direktivi (EU) 2016/797.

Vključuje zlasti:

| — | aplikacije za tovorni promet, vključno z informacijskimi sistemi (spremljanje tovora in vlakov v realnem času), |
| --- | --- |

—

aplikacije za tovorni promet, vključno z informacijskimi sistemi (spremljanje tovora in vlakov v realnem času),

| — | ranžirne sisteme in sisteme usmerjanja vlakov, pri čemer se pod sistemi usmerjanja vlakov razume vlakovna kompozicija, |
| --- | --- |

—

ranžirne sisteme in sisteme usmerjanja vlakov, pri čemer se pod sistemi usmerjanja vlakov razume vlakovna kompozicija,

| — | sisteme rezervacij, pri čemer se razume, da gre za rezervacijo vlakovne poti, |
| --- | --- |

—

sisteme rezervacij, pri čemer se razume, da gre za rezervacijo vlakovne poti,

| — | upravljanje povezav z drugimi načini prevoza in izdelavo elektronskih spremnih dokumentov. |
| --- | --- |

—

upravljanje povezav z drugimi načini prevoza in izdelavo elektronskih spremnih dokumentov.

2.2   Funkcije zunaj področja uporabe te TSI

Sistemi za plačila in fakturiranje za odjemalce niso v okviru področja uporabe te TSI, enako niso vključeni niti sistemi za plačila in fakturiranje med izvajalci storitev, kakor so prevozniki v železniškem prometu ali upravljavci infrastrukture. Toda sistem, ki je podlaga za izmenjavo podatkov v skladu z oddelkom 4.2 (Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema), zagotavlja, da informacije, ki so potrebne za plačilo, izhajajo iz prevoznih storitev.

Tudi dolgoročno načrtovanje voznih redov je zunaj področja uporabe te TSI za telematske aplikacije. Kljub temu bodo na nekaterih mestih navedena sklicevanja na izide dolgoročnega načrtovanja, kadar je to povezano z učinkovito izmenjavo informacij, potrebno za obratovanje vlakov.

2.3   Pregled opisa podsistema

2.3.1   Upoštevani postopki

Če se upoštevajo potrebe odjemalcev, je ena od storitev organizacija in upravljanje prevozne linije v skladu s pogodbo med vodilnim prevoznikom v železniškem prometu (VPŽP) in odjemalcem.

VPŽP je edina stična točka za odjemalca. Če je v prevozno verigo vključen več kot en prevoznik v železniškem prometu, je VPŽP odgovoren tudi za usklajevanje z drugimi prevozniki v železniškem prometu. To storitev lahko izvaja tudi špediter ali kateri koli drug subjekt.

Ta TSI za sektor železniškega tovornega prometa je v skladu z Direktivo (EU) 2016/797/ES omejena na UI in izmenjavo podatkov med PŽP/VPŽP. Ta TSI omogoča VPŽP, da odjemalcu zagotovi zlasti:

| — | informacije o poti, |
| --- | --- |

—

informacije o poti,

| — | informacije o vožnji vlaka na dogovorjenih točkah javljanja, ki vključujejo vsaj točke odhoda, izmenjave/primopredaje in prihoda dogovorjenega prevoza, |
| --- | --- |

—

informacije o vožnji vlaka na dogovorjenih točkah javljanja, ki vključujejo vsaj točke odhoda, izmenjave/primopredaje in prihoda dogovorjenega prevoza,

| — | informacije o predvidenem času prihoda (ETA) v končni namembni kraj, vključno s postajami in intermodalnimi terminali, |
| --- | --- |

—

informacije o predvidenem času prihoda (ETA) v končni namembni kraj, vključno s postajami in intermodalnimi terminali,

| — | informacije o motnjah v prevozu. Ko vodilni PŽP izve za motnjo v prevozu, pravočasno obvesti odjemalca. |
| --- | --- |

—

informacije o motnjah v prevozu. Ko vodilni PŽP izve za motnjo v prevozu, pravočasno obvesti odjemalca.

Za predložitev teh informacij so ustrezna sporočila, skladna s TAF, opredeljena v oddelku 4.

PŽP/VPŽP morajo v splošnem biti sposobni vsaj:

| — | OPREDELITI storitve glede na ceno in tranzitni čas, razpoložljivost vagonov (če je ustrezno), podatke o vagonih/intermodalnih enotah (lokacija, status in predvideni čas prihoda (ETA) vagona/intermodalne enote), kjer je pošiljke mogoče naložiti na prazne vagone, zabojnike itd., |
| --- | --- |

—

OPREDELITI storitve glede na ceno in tranzitni čas, razpoložljivost vagonov (če je ustrezno), podatke o vagonih/intermodalnih enotah (lokacija, status in predvideni čas prihoda (ETA) vagona/intermodalne enote), kjer je pošiljke mogoče naložiti na prazne vagone, zabojnike itd.,

| — | ZAGOTOVITI opredeljeno storitev na zanesljiv in celovit način s skupnimi poslovnimi procesi in povezanimi sistemi. Zagotovljene morajo biti zmogljivosti, da lahko PŽP, UI in drugi izvajalci storitev ter zainteresirani udeleženci, kot je carina, informacije izmenjujejo elektronsko, |
| --- | --- |

—

ZAGOTOVITI opredeljeno storitev na zanesljiv in celovit način s skupnimi poslovnimi procesi in povezanimi sistemi. Zagotovljene morajo biti zmogljivosti, da lahko PŽP, UI in drugi izvajalci storitev ter zainteresirani udeleženci, kot je carina, informacije izmenjujejo elektronsko,

| — | MERITI kakovost zagotovljene storitve v primerjavi s tistim, kar je bilo opredeljeno, tj. pravilnost zaračunavanja v primerjavi s ponujeno ceno, dejanski tranzitni čas v primerjavi z obveznostmi, zagotovljene vagone v primerjavi z naročenimi, predvidene čase prihoda v primerjavi z dejanskimi časi prihoda, |
| --- | --- |

—

MERITI kakovost zagotovljene storitve v primerjavi s tistim, kar je bilo opredeljeno, tj. pravilnost zaračunavanja v primerjavi s ponujeno ceno, dejanski tranzitni čas v primerjavi z obveznostmi, zagotovljene vagone v primerjavi z naročenimi, predvidene čase prihoda v primerjavi z dejanskimi časi prihoda,

| — | POSLOVATI produktivno z vidika uporabe: zmogljivosti vlakov, infrastrukture in voznega parka z uporabo poslovnih procesov, sistemov in izmenjave podatkov, ki so potrebni za načrtovanje voznega reda vagonov/intermodalnih enot in vlakov. |
| --- | --- |

—

POSLOVATI produktivno z vidika uporabe: zmogljivosti vlakov, infrastrukture in voznega parka z uporabo poslovnih procesov, sistemov in izmenjave podatkov, ki so potrebni za načrtovanje voznega reda vagonov/intermodalnih enot in vlakov.

Ravnanje s praznimi vagoni je še posebej pomembno, če gre za interoperabilne vagone. Načelno ni razlike med ravnanjem z naloženimi ali praznimi vagoni. Prevoz praznih vagonov temelji tudi na vagonskih nalogih, pri čemer je upravljavca voznega parka za te prazne vagone treba obravnavati kot odjemalca.

3.   BISTVENE ZAHTEVE

3.1   Skladnost z bistvenimi zahtevami

V skladu z Direktivo (EU) 2016/797 morajo železniški sistem Unije, njegovi podsistemi in komponente interoperabilnosti izpolnjevati bistvene zahteve, ki so določene med splošnimi zahtevami v Prilogi III k navedeni direktivi.

Na področju uporabe te TSI bo izpolnjevanje ustreznih bistvenih zahtev, navedenih v oddelku 3, za ta podsistem zagotovljeno s skladnostjo s specifikacijami, opisanimi v oddelku 4 (Opis značilnosti podsistema).

3.2   Vidiki bistvenih zahtev

Bistvene zahteve zadevajo:

| — | varnost, |
| --- | --- |

—

varnost,

| — | zanesljivost in razpoložljivost, |
| --- | --- |

—

zanesljivost in razpoložljivost,

| — | zdravje, |
| --- | --- |

—

zdravje,

| — | varstvo okolja, |
| --- | --- |

—

varstvo okolja,

| — | tehnično združljivost, |
| --- | --- |

—

tehnično združljivost,

| — | dostopnost. |
| --- | --- |

—

dostopnost.

V skladu z Direktivo (EU) 2016/797 so bistvene zahteve lahko splošno veljavne za celoten vseevropski železniški sistem ali pa so specifične za posamezni podsistem in njegove komponente.

3.3   Vidiki v zvezi s splošnimi zahtevami

Ustreznost splošnih zahtev za podsistem telematske aplikacije za tovorni promet je določena, kot sledi:

3.3.1   Varnost

Bistvene zahteve 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 1.1.4 in 1.1.5 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 se ne nanašajo na podsistem telematske aplikacije.

3.3.2   Zanesljivost in razpoložljivost

„Spremljanje in vzdrževanje fiksnih in gibljivih komponent, ki so udeležene v vožnji vlakov, morata biti organizirana, izvedena in kvantificirana tako, da delujeta pod predvidenimi pogoji.“

To bistveno zahtevo izpolnjujejo naslednji oddelki:

| — | oddelek 4.2.9: Glavni referenčni podatki, |
| --- | --- |

—

oddelek 4.2.9: Glavni referenčni podatki,

| — | oddelek 4.2.10: Različne referenčne datoteke in podatkovne baze, |
| --- | --- |

—

oddelek 4.2.10: Različne referenčne datoteke in podatkovne baze,

| — | oddelek 4.2.11: Mreženje in komuniciranje. |
| --- | --- |

—

oddelek 4.2.11: Mreženje in komuniciranje.

3.3.3   Zdravje

Zdravje

Bistveni zahtevi 1.3.1 in 1.3.2 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 se ne nanašata na podsistem telematske aplikacije.

3.3.4   Varstvo okolja

Varstvo okolja

Bistvene zahteve 1.4.1, 1.4.2, 1.4.3, 1.4.4 in 1.4.5 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 se ne nanašajo na podsistem telematske aplikacije.

3.3.5   Tehnična združljivost

Tehnična združljivost

Bistvena zahteva 1.5 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 se ne nanaša na podsistem telematske aplikacije.

3.3.6   Dostopnost

Dostopnost

Bistvena zahteva 1.6 iz Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797 se ne nanaša na podsistem telematske aplikacije.

4.   OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA

OPIS ZNAČILNOSTI PODSISTEMA

4.1   Uvod

Uvod

Železniški sistem, za katerega se uporablja Direktiva (EU) 2016/797 in katerega del je podsistem telematske aplikacije, je integriran sistem, katerega usklajenost je treba preveriti. Zlasti je treba preveriti usklajenost specifikacij podsistema, njegovih vmesnikov glede na sistem, v katerega se vključujejo, ter predpisov za obratovanje in vzdrževanje.

Ob upoštevanju vseh veljavnih bistvenih zahtev je za podsistem telematske aplikacije za tovorni promet značilno naslednje:

4.2   Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema

Funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema

Skladno z bistvenimi zahtevami iz oddelka 3 funkcionalne in tehnične specifikacije podsistema vključujejo naslednje parametre:

| — | podatke o tovornem listu, |
| --- | --- |

—

podatke o tovornem listu,

| — | prošnjo za vlakovno pot in dodelitev poti, |
| --- | --- |

—

prošnjo za vlakovno pot in dodelitev poti,

| — | pripravo vlaka, |
| --- | --- |

—

pripravo vlaka,

| — | informacije o vožnji vlaka in napoved vožnje vlaka, |
| --- | --- |

—

informacije o vožnji vlaka in napoved vožnje vlaka,

| — | informacije o motnjah v prevozu, |
| --- | --- |

—

informacije o motnjah v prevozu,

| — | ETI/ETA vagona/intermodalne enote, |
| --- | --- |

—

ETI/ETA vagona/intermodalne enote,

| — | premike vagonov, |
| --- | --- |

—

premike vagonov,

| — | izmenjavo podatkov za izboljšanje kakovosti, |
| --- | --- |

—

izmenjavo podatkov za izboljšanje kakovosti,

| — | glavne referenčne podatke, |
| --- | --- |

—

glavne referenčne podatke,

| — | različne referenčne datoteke in podatkovne baze, |
| --- | --- |

—

različne referenčne datoteke in podatkovne baze,

| — | mreženje in komuniciranje. |
| --- | --- |

—

mreženje in komuniciranje.

Poleg določb iz oddelka 4 in njegovih pododdelkov lahko vsak deležnik v skladu z oddelki 4.2.2.3 (samo med obratovanjem ali pripravo obratovanja vlaka), 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.2, 4.2.6.3 in 4.2.6.4 izmenjuje sporočila z drugimi deležniki, vključenimi v isto storitev železniškega tovornega prometa, pod pogojem, da je deležnike mogoče opredeliti. Te izmenjave sporočil lahko pošiljatelj zaračuna.

VPŽP je v skladu s pogodbo odgovoren za obveščanje odjemalcev.

Podrobne specifikacije podatkov so opredeljene v popolnem katalogu podatkov. Obvezni formati sporočil in podatkov iz tega kataloga so opredeljeni v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I. Poleg tega se lahko za isti namen uporabljajo drugi obstoječi standardi, če med vključenimi strankami obstaja posebni sporazum, ki dovoljuje uporabo teh standardov, zlasti za kombinirani/intermodalni prevoz ali na ozemljih držav članic EU, ki mejijo na tretje države.

Splošne opombe o strukturi sporočil

Splošne opombe o strukturi sporočil

Sporočila so strukturirana v dva podatkovna sklopa:

| — | kontrolni podatki: opredeljeni v obvezni glavi sporočil kataloga, |
| --- | --- |

—

kontrolni podatki: opredeljeni v obvezni glavi sporočil kataloga,

| — | informativni podatki: opredeljeni z obvezno/neobvezno vsebino vsakega sporočila in obveznim/neobveznim podatkovnim sklopom v katalogu. |
| --- | --- |

—

informativni podatki: opredeljeni z obvezno/neobvezno vsebino vsakega sporočila in obveznim/neobveznim podatkovnim sklopom v katalogu.

Če je sporočilo ali podatkovni element v tej uredbi opredeljen kot neobvezen, se o njegovi uporabi odločijo vključene stranke. Uporaba teh sporočil in podatkovnih elementov mora biti del pogodbe. Če so v katalogu podatkov neobvezni elementi pod določenimi pogoji obvezni, mora biti to navedeno v katalogu podatkov.

4.2.1   Podatki o tovornem listu

Podatki o tovornem listu

4.2.1.1   Tovorni list odjemalca

Tovorni list odjemalca

Odjemalec pošlje tovorni list VPŽP. Vsebovati mora vse informacije, ki so potrebne, da se pošiljka prepelje od pošiljatelja do prejemnika v skladu z „Enotnimi pravili za pogodbo o mednarodnem železniškem prevozu blaga (CIM)“ in „Enotnimi pravili za pogodbe o uporabi vagonov v mednarodnem železniškem prometu (CUV)“. VPŽP mora zagotoviti dodatne informacije. Podsklop podatkov iz tovornega lista, vključno z dodatnimi podatki, je opisan v dokumentih „TSI TAF – PRILOGA D.2: DODATEK A (NAČRTOVANJE POTOVANJA VAGONA/ILU)“ in „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“ (4))), navedenih v preglednici v Dodatku I k tej uredbi.

Pri odprtem dostopu ima VPŽP, ki ima pogodbo z odjemalcem, vse informacije, ko dopolni razpoložljive podatke. Z drugimi PŽP ni potrebna nobena izmenjava sporočil. Ti podatki so tudi podlaga za prošnjo za vlakovno pot v kratkem roku, če je to potrebno za izvršitev tovornega lista.

Naslednja sporočila so za primer odprtega dostopa. Tudi vsebina teh sporočil je lahko podlaga za prošnjo za vlakovno pot v kratkem roku, če je to potrebno za izvršitev tovornega lista.

4.2.1.2   Vagonski nalogi

Vagonski nalogi

Vagonski nalog je predvsem del informacij, ki so navedene v tovornem listu. VPŽP ga morajo poslati PŽP, vključenim v prevozno verigo. Vsebina vagonskega naloga mora prikazovati ustrezne informacije, ki so potrebne, da PŽP opravi prevoz, za katerega je odgovoren, dokler ga ne preda naslednjemu PŽP.

Obvezna struktura podatkov vagonskega naloga in podrobni formati tega sporočila so navedeni v „Sporočilu o vagonskem nalogu“ v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

Glavne vsebine teh vagonskih nalogov so:

| — | podatki o pošiljatelju in prejemniku, |
| --- | --- |

—

podatki o pošiljatelju in prejemniku,

| — | podatki o usmerjanju, |
| --- | --- |

—

podatki o usmerjanju,

| — | identifikacija pošiljke, |
| --- | --- |

—

identifikacija pošiljke,

| — | podatki o vagonu, |
| --- | --- |

—

podatki o vagonu,

| — | podatki o kraju in času. |
| --- | --- |

—

podatki o kraju in času.

4.2.2   Prošnja za vlakovno pot in dodelitev poti

Prošnja za vlakovno pot in dodelitev poti

4.2.2.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

Vlakovna pot opredeljuje zahtevane, sprejete in dejanske podatke, ki jih je treba shraniti v zvezi s potjo vlaka, in značilnosti vlaka za vsak odsek poti. V naslednjem opisu so navedene informacije, ki morajo biti na voljo upravljavcu infrastrukture in/ali organu za dodeljevanje. Te informacije je treba posodobiti ob vsaki spremembi. Informacije o letni poti morajo zato omogočati priklic podatkov za kratkoročne spremembe. Zlasti mora VPŽP obvestiti prizadetega odjemalca.

Prošnja za vlakovno pot v kratkem roku

Prošnja za vlakovno pot v kratkem roku

Zaradi izjem med vožnjo vlaka ali zaradi prevoznih zahtev na kratkoročni časovni podlagi mora prevoznik v železniškem prometu ali prosilec imeti možnost dobiti ad hoc vlakovno pot v omrežju.

ad hoc

PŽP/prosilec v vlogi pristojnega prosilca mora upravljavcu infrastrukture zagotoviti vse potrebne podatke o tem, kdaj in kje mora peljati vlak, skupaj s fizičnimi značilnostmi, če so te povezane z infrastrukturo. Te zahteve veljajo za vse prošnje za vlakovne poti v kratkem roku in povezana sporočila. Minimalni časovni okvir ni določen na evropski ravni. Minimalne časovne okvire lahko določa program omrežja.

Prošnja za vlakovno pot v kratkem roku ne vključuje vprašanj v zvezi z upravljanjem prometa. Časovna meja med kratkoročnimi vlakovnimi potmi in spremembami vlakovnih poti zaradi upravljanja prometa se določi z lokalnimi sporazumi in je lahko navedena v programu omrežja.

Zahteve glede odgovornosti PŽP/prosilca/UI med postopkom za prošnjo za vlakovno pot in postopkom dodeljevanja niso del te uredbe. Ustrezne informacije so navedene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2019/773 (1) (TSI OPE).

1

4.2.2.2   Sporočilo Prošnja za vlakovno pot

Sporočilo Prošnja za vlakovno pot

PŽP/prosilec v vlogi pristojnega prosilca pošlje sporočilo Prošnja za vlakovno pot upravljavcu infrastrukture (UI)/organu za dodeljevanje (OD), da zaprosi za vlakovno pot.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Prošnja za vlakovno pot in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.2.3   Sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti

Sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti

UI/OD, ki deluje kot načrtovalni UI, pošlje sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti PŽP/prosilcu v odziv na njegovo prošnjo za vlakovno pot.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Podrobnosti o vlakovni poti in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.2.4   Sporočilo Vlakovna pot potrjena

Sporočilo Vlakovna pot potrjena

PŽP/prosilec, ki je vložil prošnjo, v vlogi pristojnega prosilca pošlje sporočilo Vlakovna pot potrjena, s katerim potrdi vlakovno pot, ki jo predlaga UI/OD.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Vlakovna pot potrjena in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.2.5   Sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti zavrnjene

Sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti zavrnjene

PŽP/prosilec, ki je vložil prošnjo, v vlogi pristojnega prosilca pošlje sporočilo Podrobnosti o vlakovni poti zavrnjene zadevnemu UI/OD, da zavrne njegove predlagane podrobnosti o vlakovni poti.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Podrobnosti o vlakovni poti zavrnjene in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.2.6   Sporočilo Vlakovna pot preklicana

Sporočilo Vlakovna pot preklicana

PŽP/prosilec v vlogi pristojnega prosilca (v fazi načrtovanja) ali pristojnega PŽP (med obratovanjem) pošlje sporočilo Vlakovna pot preklicana zadevnemu UI/OD, da prekliče celotno pot, ki je bila potrjena, ali njen del.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Vlakovna pot preklicana in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.2.7   Sporočilo Vlakovna pot ni na voljo

Sporočilo Vlakovna pot ni na voljo

UI/OD v vlogi načrtovalnega UI (v fazi načrtovanja) ali pristojnega UI (med obratovanjem) pošlje sporočilo Vlakovna pot ni na voljo PŽP/prosilcu, ki je najel vlakovno pot, če pot, ki jo potrdi PŽP/prosilec, ni več na voljo.

UI mora PŽP obvestiti, da vlakovna pot ni na voljo, kakor hitro izve za to dejstvo. Sporočilo Vlakovna pot ni na voljo se lahko pošlje kadar koli med trenutkom, ko je vlakovna pot najeta, in odhodom vlaka. Vzrok za to sporočilo je lahko na primer prekinitev na vlakovni poti.

Sporočilo Vlakovna pot ni na voljo pomeni, da poti ali dela poti ni mogoče uporabiti in ne obstaja več.

Če je na voljo alternativna pot, mora UI skupaj s tem sporočilom ali takoj, ko je ta pot znana, brez nadaljnjih prošenj PŽP poslati alternativni predlog. To stori s sporočilom Podrobnosti o vlakovni poti, povezanim s tem sporočilom Vlakovna pot ni na voljo. Če alternativni predlog ni mogoč, mora UI o tem nemudoma obvestiti PŽP.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Vlakovna pot ni na voljo in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.2.8   Sporočilo Potrditev sprejema

Sporočilo Potrditev sprejema

Prejemnik vsakega sporočila pošlje sporočilo Potrditev sprejema pošiljatelju zadevnega sporočila, da potrdi, da je njegov obstoječi sistem prejel sporočilo.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Potrditev sprejema in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.3   Priprava vlaka

Priprava vlaka

4.2.3.1   Splošne opombe

Splošne opombe

Ta osnovni parameter opisuje sporočila, ki morajo biti izmenjana med fazo priprave vlaka do odhoda vlaka.

Priprava vlaka vključuje preverjanje združljivosti med vlakom in progo. To preverjanje opravi PŽP na podlagi informacij o značilnostih in omejitvah infrastrukture, ki jih zagotovijo zadevni UI.

Če vlak kot celoto prevzame naslednji PŽP, pristojni PŽP vlakovno kompozicijo pošlje naslednjemu pristojnemu PŽP. V skladu s pogodbami mora pristojni PŽP to sporočilo poslati tudi UI. To velja tudi, če je pot rezerviral drug pristojni prosilec, ki je pristojnega PŽP pooblastil za vožnjo vlaka. Poleg tega pristojni PŽP ostane partner za izmenjavo sporočil z UI, če vožnjo vlaka odda v podizvajanje drugemu PŽP.

Če se vlakovna kompozicija spremeni na lokaciji, je treba to sporočilo izmenjati še enkrat s podatki, ki jih posodobi pristojni PŽP.

4.2.3.2   Sporočilo Vlakovna kompozicija

Sporočilo Vlakovna kompozicija

Pristojni PŽP pošlje sporočilo Vlakovna kompozicija, v katerem je opredeljena kompozicija vlaka, naslednjemu pristojnemu PŽP, vključenemu v storitev železniškega tovornega prometa, in vodilnemu PŽP. V skladu s programom omrežja mora pristojni PŽP sporočilo Vlakovna kompozicija poslati tudi UI.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Vlakovna kompozicija in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

Minimalni elementi, ki jih je treba zagotoviti za izmenjavo sporočil med PŽP in UI za namen sporočila Vlakovna kompozicija, so opredeljeni v oddelku 4.2.2.7.2 Izvedbene uredbe (EU) 2019/773 (TSI OPE).

4.2.3.3   Sporočilo Vlak pripravljen

Sporočilo Vlak pripravljen

Pristojni PŽP pošlje UI sporočilo Vlak pripravljen vsakokrat, ko je vlak po pripravi pripravljen za odhod, razen kadar upravljavec infrastrukture v skladu z nacionalnimi pravili sprejme vozni red kot sporočilo Vlak pripravljen.

V primeru kombiniranega prevoza upravljavec terminala PŽP pošlje sporočilo Vlak pripravljen vsakokrat, ko je vagonska postavitev pripravljena za odhod. PŽP, ki zagotavlja vleko vstopni točki UI, pošlje sporočilo Vlak pripravljen PŽP, ki izvaja železniško storitev v omrežju UI.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Vlak pripravljen in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.4   Informacije o vožnji vlaka in napoved vožnje vlaka

Informacije o vožnji vlaka in napoved vožnje vlaka

4.2.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

Ta osnovni parameter določa informacije o vožnji vlaka in napoved vožnje vlaka. Določiti mora, kako se vzdržuje dialog med upravljavcem infrastrukture in prevoznikom v železniškem prometu za izmenjavo informacij o vožnji vlaka in napovedi vožnje vlaka.

Ta osnovni parameter določa, kako mora upravljavec infrastrukture ob primernem času poslati informacije o vožnji vlaka prevozniku v železniškem prometu in naslednjemu sosednjemu upravljavcu infrastrukture, ki je vključen v vožnjo vlaka.

Informacije o vožnji vlaka so namenjene za zagotavljanje podrobnosti o trenutnem stanju vlaka na pogodbeno dogovorjenih točkah javljanja.

Napoved vožnje vlaka se uporablja za zagotavljanje informacij o ocenjenem času na pogodbeno dogovorjenih točkah javljanja. Upravljavec infrastrukture pošlje to sporočilo prevozniku v železniškem prometu in sosednjemu upravljavcu infrastrukture, vključenemu v vožnjo.

Pogodba določa točke javljanja za vožnjo vlaka.

Ta izmenjava informacij med PŽP in UI vedno poteka med pristojnim UI in pristojnim PŽP, ki je odgovoren za vožnjo vlaka. To velja tudi, če je pot rezerviral drug pristojni prosilec, ki je pristojnega PŽP pooblastil za vožnjo vlaka. Poleg tega pristojni PŽP ostane partner za izmenjavo sporočil z UI, če vožnjo vlaka odda v podizvajanje drugemu PŽP.

Na podlagi pogodbe VPŽP odjemalcu zagotovi napoved vožnje vlaka in informacije o vožnji vlaka. O točkah poročanja se stranki dogovorita v okviru pogodbe.

4.2.4.2   Sporočilo Napoved vožnje vlaka

Sporočilo Napoved vožnje vlaka

To sporočilo mora izdati UI za PŽP, ki upravlja vlak, za točke primopredaje, točke izmenjave in namembni kraj vlaka, kot je opisano v oddelku 4.2.4.1.

V primeru kombiniranega prevoza na podlagi pogodbe VPŽP/pristojni PŽP zagotovi, da se sporočilo Napoved vožnje vlaka posreduje upravljavcu terminala.

Poleg tega mora to sporočilo UI izdati PŽP za druge točke javljanja v skladu s pogodbo med PŽP/UI.

Napoved vožnje vlaka se lahko pošlje tudi pred začetkom vožnje vlaka. Za dodatne zamude, ki nastanejo med dvema točkama javljanja, je treba določiti prag s pogodbo med prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture, ki mu je treba poslati začetno ali novo napoved. Če dolžina zamude ni znana, mora upravljavec infrastrukture poslati „sporočilo o motnjah v prevozu“ (glej oddelek 4.2.5 Informacije o motnjah v prevozu).

Sporočilo Napoved vožnje vlaka mora vsebovati napovedani čas za dogovorjene točke napovedi.

Upravljavec infrastrukture pošlje to sporočilo naslednjemu sosednjemu upravljavcu infrastrukture, ki je vključen v vožnjo vlaka.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Napoved vožnje vlaka in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.4.3   Sporočilo Informacije o vožnji vlaka in sporočilo Vzrok zamude vlaka

Sporočilo Informacije o vožnji vlaka mora UI izdati pristojnemu PŽP ob:

| — | odhodu z mesta odhoda, prihodu v namembni kraj, |
| --- | --- |

—

odhodu z mesta odhoda, prihodu v namembni kraj,

| — | prihodu na točke obravnave, točke izmenjave in dogovorjene točke javljanja ter odhodu z njih na podlagi pogodbe (npr. točke obravnave). |
| --- | --- |

—

prihodu na točke obravnave, točke izmenjave in dogovorjene točke javljanja ter odhodu z njih na podlagi pogodbe (npr. točke obravnave).

Takoj, ko je znan vzrok za zamudo (prva predpostavka), in v primeru posodobitve vzroka za zamudo mora UI pristojnemu PŽP posredovati ločeno sporočilo Vzrok zamude vlaka.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Informacije o vožnji vlaka in sporočila Vzrok zamude vlaka ter elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.5   Informacije o motnjah v prevozu

Informacije o motnjah v prevozu

4.2.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

Ta osnovni parameter določa, kako se obravnavajo informacije o motnjah v prevozu med prevoznikom v železniškem prometu in upravljavcem infrastrukture.

Ko PŽP izve za motnje v prevozu med vožnjo vlaka, za katero je pristojen, mora nemudoma obvestiti zadevnega UI (to lahko PŽP stori ustno). Če je vožnja vlaka prekinjena, UI pošlje sporočilo Vožnja vlaka prekinjena PŽP, ki je najel pot, in naslednjemu sosednjemu UI, ki je vključen v vožnjo vlaka.

Če je dolžina zamude znana, mora upravljavec infrastrukture namesto tega poslati sporočilo o napovedi vožnje vlaka.

4.2.5.2   Sporočilo Vožnja vlaka prekinjena

Sporočilo Vožnja vlaka prekinjena

Če je vožnja vlaka prekinjena, UI izda sporočilo naslednjemu sosednjemu UI, ki je vključen v vožnjo vlaka, in pristojnemu PŽP.

V primeru kombiniranega prevoza na podlagi pogodbe VPŽP/PŽP zagotovi, da se sporočilo Vožnja vlaka prekinjena posreduje upravljavcu terminala.

Opredelitev obvezne strukture sporočila Vožnja vlaka prekinjena in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.6   ETI/ETA pošiljke

ETI/ETA pošiljke

4.2.6.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

Oddelek 4.2.2 (Prošnja za vlakovno pot) večinoma opisuje komunikacijo med PŽP in UI. Ta izmenjava informacij ne zajema individualnega spremljanja vagonov ali intermodalnih enot. To se opravlja na ravni PŽP/VPŽP na podlagi sporočil, povezanih z vlakom, in je opisano v oddelkih od 4.2.6 (ETI/ETA pošiljke) do 4.2.7 (Premiki vagonov).

Izmenjavo in posodabljanje informacij o vagonih ali intermodalnih enotah dejansko podpira shranjevanje „potovalnih načrtov“ in „premikov vagonov“ (oddelek 4.2.10.2: Druge podatkovne baze).

Za odjemalca je najpomembnejša informacija vedno predvideni čas prihoda (ETA) za njegovo pošiljko in vlak (TETA – predvideni čas prihoda vlaka). Tudi ETA vagona in ETI sta osnovni informaciji v komunikaciji med VPŽP in PŽP. Ta informacija je za VPŽP glavni instrument za spremljanje fizičnega prevoza pošiljke in preverjanje izpolnjevanja obveznosti do odjemalca.

Vsi napovedani časi v sporočilih, povezanih z vlakom, se nanašajo na prihod vlaka na določeno točko, ki je lahko točka primopredaje, točka izmenjave, namembni kraj ali druga točka javljanja. Vsi ti časi so predvideni časi prihodov vlaka (TETA).

Na podlagi pogodbe bo VPŽP odjemalcu sporočil predvideni čas prihoda (ETA) in predvideni čas izmenjave (ETI) na ravni pošiljke ter predvideni čas prihoda vlaka (TETA) na ravni vlaka. O stopnji podrobnosti se stranki dogovorita v okviru pogodbe.

Za kombinirani prevoz se pri sporočilih, ki vsebujejo identifikatorje nakladalnih enot (npr. zabojnikov, zamenljivih tovorišč, polpriklopnikov), uporablja oznaka BIC ali ILU v skladu s standardom ISO 6346 oziroma EN 13044.

4.2.6.2   Izračun ETI/ETA

Izračun ETI/ETA

Izračun ETI/ETA temelji na informacijah pristojnega upravljavca infrastrukture, ki v sporočilu Napoved vožnje vlaka pošlje predvideni čas prihoda vlaka za opredeljene točke javljanja (v vsakem primeru za točke primopredaje, izmenjave ali prihoda, vključno z intermodalnimi terminali) na dogovorjeni vlakovni poti, npr. za točko primopredaje med UI in naslednjim UI (v tem primeru je TETA enak ETH).

Za točke izmenjave ali druge opredeljene točke javljanja na dogovorjeni vlakovni poti mora PŽP za naslednjega PŽP v prevozni verigi pošiljke izračunati predvideni čas izmenjave (ETI) za vagone in/ali intermodalne enote.

Opomba glede kombiniranega prevoza: za intermodalne enote na vagonu so ETI vagona hkrati tudi ETI intermodalnih enot. Glede intermodalnih enot ETA bi bilo treba poudariti, da PŽP ne more izračunati ETA ali TETA za prevoze, ki niso del javnega omrežja UI. PŽP torej lahko zagotovi samo ETI v zvezi s PŽP, ki obratuje na terminalu, ki bo operatorju terminala prihoda zagotovil ETA ali TETA. Na podlagi teh ETA in TETA bo upravljavec terminala zagotovil ETP prevozniku v kombiniranem prevozu, ki bo končnim odjemalcem (kot so špediterji, ponudniki logističnih storitev...) zagotovil enako ETP.

Opomba glede kombiniranega prevoza

Vodilni PŽP je odgovoren za primerjanje ETA in TETA z obveznostjo do odjemalca.

Odklone ETA in TETA od obveznosti do odjemalca je treba obravnavati v skladu s pogodbo in lahko povzročijo postopek opozarjanja, ki ga upravlja VPŽP. Za prenos informacij o rezultatu tega postopka je predvideno sporočilo Opozorilo.

Kot podlago za postopek opozarjanja mora VPŽP imeti možnost poizvedovanja o odklonih v zvezi z vlaki ali vagoni. Poizvedovanje VPŽP in odgovor PŽP sta natančneje opisana v nadaljevanju.

4.2.6.3   Sporočilo ETI/ETA vagona

Sporočilo ETI/ETA vagona

Namen tega sporočila je pošiljanje ETI ali posodobljenega ETI od enega pristojnega PŽP do naslednjega v prevozni verigi.

Vsi pristojni PŽP v prevozni verigi vagonov pošljejo ETI/ETA ali posodobljena ETI/ETA VPŽP. V skladu s pogodbo, ki temelji na zbranih ETI, vodilni PŽP svojemu odjemalcu in upravljavcu terminala izračuna in zagotovi točna ETA ali TETA.

Opredelitev obvezne strukture sporočila ETI/ETA vagona in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.6.4   Sporočilo Opozorilo

Sporočilo Opozorilo

Po primerjanju ETA z obveznostjo do odjemalca lahko VPŽP vključenim PŽP pošlje sporočilo Opozorilo. Opredelitev obvezne strukture sporočila Opozorilo in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

Opomba: pri odprtem dostopu je izračun ETI in ETA interni postopek pri PŽP. V tem primeru je PŽP hkrati VPŽP.

Opomba

4.2.7   Premiki vagonov

Premiki vagonov

4.2.7.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

Za javljanje premikov vagona morajo biti shranjeni in elektronsko dostopni podatki, vključeni v ta sporočila. V sporočilih morajo biti ti podatki na podlagi pogodbe poslani tudi pooblaščenim strankam.

| — | Obvestilo o sprostitvi vagona |
| --- | --- |

—

Obvestilo o sprostitvi vagona

| — | Obvestilo o odhodu vagona |
| --- | --- |

—

Obvestilo o odhodu vagona

| — | Prihod vagona na postajo |
| --- | --- |

—

Prihod vagona na postajo

| — | Odhod vagona s postaje |
| --- | --- |

—

Odhod vagona s postaje

| — | Sporočilo o izjemah v zvezi z vagonom |
| --- | --- |

—

Sporočilo o izjemah v zvezi z vagonom

| — | Obvestilo o prihodu vagona |
| --- | --- |

—

Obvestilo o prihodu vagona

| — | Obvestilo o dostavi vagona |
| --- | --- |

—

Obvestilo o dostavi vagona

Na podlagi pogodbe mora VPŽP odjemalcu zagotoviti informacije o premikih vagonov s sporočili, opisanimi v nadaljevanju.

4.2.7.2   Sporočilo Obvestilo o sprostitvi vagona

Sporočilo Obvestilo o sprostitvi vagona

Vodilni PŽP ni nujno prvi PŽP v prevozni verigi. V tem primeru mora VPŽP pristojnemu PŽP sporočiti, da je vagon pripravljen na odjemalčevem stranskem tiru (kraj odhoda v skladu z obveznostjo VPŽP) ob določenem času sprostitve (datum in čas odhoda).

Ti dogodki se lahko shranijo v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote. Opredelitev obvezne strukture sporočila Obvestilo o sprostitvi vagona in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.7.3   Sporočilo Obvestilo o odhodu vagona

Sporočilo Obvestilo o odhodu vagona

PŽP mora VPŽP obvestiti o dejanskem datumu in času, ko je bil vagon potegnjen s kraja odhoda.

Ti dogodki se lahko shranijo v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote. S tem sporočilom se odgovornost za vagon prenese od odjemalca na PŽP. Opredelitev obvezne strukture sporočila Obvestilo o odhodu vagona in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.7.4   Sporočilo Prihod vagona na postajo

Sporočilo Prihod vagona na postajo

PŽP mora obvestiti VPŽP, da je vagon prispel na njegovo postajo. To sporočilo lahko temelji na sporočilu Informacije o vožnji vlaka iz oddelka 4.2.4 (Napoved vožnje vlaka). Ta dogodek se lahko shrani v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote. Opredelitev obvezne strukture sporočila Prihod vagona na postajo in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.7.5   Sporočilo Odhod vagona s postaje

Sporočilo Odhod vagona s postaje

PŽP mora obvestiti VPŽP, da je vagon zapustil njegovo postajo. To sporočilo lahko temelji na sporočilu Informacije o vožnji vlaka iz oddelka 4.2.4 (Napoved vožnje vlaka). Ta dogodek se lahko shrani v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote. Opredelitev obvezne strukture sporočila Odhod vagona s postaje in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.7.6   Sporočilo o izjemah v zvezi z vagonom

Sporočilo o izjemah v zvezi z vagonom

PŽP mora obvestiti VPŽP, če se vagonu pripeti kaj nepredvidenega, kar bi lahko vplivalo na ETI/ETA ali zahteva dodatne ukrepe. To sporočilo v večini primerov zahteva tudi ponovni izračun ETI/ETA. Če se VPŽP odloči za nov ETI/ETA, sporočilo pošlje nazaj PŽP, ki je poslal to sporočilo, skupaj z navedbo „zahtevani ETI/ETA“ (sporočilo: Sporočilo o izjemah v zvezi z vagonom, prošnja za nov ETI/ETA). Novi izračun ETI/ETA mora upoštevati postopek iz oddelka 4.2.6 (ETI/ETA pošiljke).

Te informacije se lahko shranijo v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote. Opredelitev obvezne strukture sporočila o izjemah v zvezi z vagonom in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.7.7   Sporočilo Obvestilo o prihodu vagona

Sporočilo Obvestilo o prihodu vagona

Zadnji PŽP v prevozni verigi vagona ali intermodalne enote mora VPŽP obvestiti, da je vagon prispel na njegovo postajo (lokacijo PŽP). Opredelitev obvezne strukture sporočila Obvestilo o prihodu vagona in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.7.8   Sporočilo Obvestilo o dostavi vagona

Sporočilo Obvestilo o dostavi vagona

Zadnji PŽP v prevozni verigi mora VPŽP obvestiti, da je bil vagon postavljen na stranski tir prejemnika.

Opomba: pri odprtem dostopu je opisani premik vagona interni postopek pri PŽP (VPŽP). Kljub temu mora PŽP opraviti vse izračune in shranjevanje podatkov kot VPŽP, ki ima pogodbo z odjemalcem in obveznosti do njega.

Opomba

Diagram zaporedja za ta sporočila na podlagi primera 1 za izračun ETI za vagona 1 in 2 (glej oddelek 4.2.6.2 Izračun ETI/ETA) je vključen v diagram za javljanje o izmenjavi v oddelku 6 dokumenta „TSI TAF – Priloga A.5: Številke in diagrami zaporedja v sporočilih TSI TAF“, navedenega v Dodatku I.

4.2.8   Izmenjava podatkov za izboljšanje kakovosti

Izmenjava podatkov za izboljšanje kakovosti

Da bi bila evropska železniška industrija konkurenčna, mora svojim odjemalcem zagotavljati visoko kakovost storitev (glej tudi oddelek 2.7.1 Priloge III k Direktivi (EU) 2016/797). Postopek merjenja je bistven postopek po koncu potovanja za izboljšanje kakovosti. Poleg merjenja kakovosti storitve, ki je bila zagotovljena odjemalcu, morajo VPŽP, PŽP in UI meriti kakovost posameznih elementov storitve, ki skupaj tvorijo produkt, dobavljen odjemalcu. Postopek od UI in PŽP (predvsem če so VPŽP) zahteva, da izberejo parameter kakovosti, na primer progo ali lokacijo, in obdobje merjenja, v katerem se bodo dejanski rezultati merili v primerjavi z vnaprej določenimi merili, ki so običajno določeni v pogodbi. Rezultati postopka merjenja morajo jasno prikazati doseženo raven v primerjavi s ciljem, o katerem se dogovorita pogodbeni stranki.

4.2.9   Glavni referenčni podatki

Glavni referenčni podatki

4.2.9.1   Predgovor

Predgovor

Za podporo pripravi vlaka in obratovanju vagonov imetnik vagona da na voljo podatke o tirnih vozilih v podatkovni bazi referenčnih podatkov o tirnih vozilih.

4.2.9.2   Podatkovne baze referenčnih podatkov o tirnih vozilih

Podatkovne baze referenčnih podatkov o tirnih vozilih

Imetnik tirnih vozil je odgovoren za shranjevanje podatkov o tirnih vozilih v podatkovni bazi referenčnih podatkov o tirnih vozilih.

Informacije, ki morajo biti vključene v posamezne podatkovne baze referenčnih podatkov o tirnih vozilih, so podrobneje opisane v Dodatku I, Priloga C.

Podatkovne baze referenčnih podatkov o tirnih vozilih morajo omogočati preprost dostop do referenčnih podatkov o tirnih vozilih, da se zmanjša obseg prenesenih podatkov za vsako operacijo. Vsebina podatkovnih baz mora biti na podlagi strukturiranih pravic dostopa, odvisno od privilegijev, dostopna vsem ponudnikom storitev (zlasti UI in PŽP).

Vnose v podatkovno bazo referenčnih podatkov o tirnih vozilih je mogoče razdeliti v naslednje skupine:

| — | administrativni podatki, povezani s postavkami glede spričeval in registracije. Poleg tega imetniki vagonov v skladu s členom 5 Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 (2) hranijo identifikacijsko številko spričevala subjekta, |
| --- | --- |

—

administrativni podatki, povezani s postavkami glede spričeval in registracije. Poleg tega imetniki vagonov v skladu s členom 5 Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 (2) hranijo identifikacijsko številko spričevala subjekta,

2

| — | konstrukcijski podatki, ki vključujejo vse sestavne (fizične) elemente tirnih vozil, zlasti informacije, ki jih PŽP zahtevajo za načrtovanje in obratovanje vlaka. |
| --- | --- |

—

konstrukcijski podatki, ki vključujejo vse sestavne (fizične) elemente tirnih vozil, zlasti informacije, ki jih PŽP zahtevajo za načrtovanje in obratovanje vlaka.

Imetnik mora zagotoviti, da so ti podatki razpoložljivi in da so bili opravljeni vsi potrebni postopki;

Opredelitev obvezne strukture podatkovne baze referenčnih podatkov o tirnih vozilih in elementi, ki jih je treba upoštevati, so opisani v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.10   Različne referenčne datoteke in podatkovne baze

Različne referenčne datoteke in podatkovne baze

4.2.10.1   Referenčne datoteke

Referenčne datoteke

Za obratovanje tovornih vlakov v evropskem omrežju morajo vsem izvajalcem storitev (UI, PŽP, logističnim izvajalcem in upravljavcem voznega parka) biti na voljo in dostopne naslednje referenčne datoteke. Podatki morajo vedno prikazovati dejansko stanje. Kadar se referenčna datoteka uporablja skupaj s TSI TAP, morajo biti razvoj in spremembe usklajeni s TSI TAP, da se dosežejo optimalne sinergije.

Agencija Evropske unije za železnice bo centralno shranjevala in vzdrževala enotne oznake za naslednje referenčne podatke:

| — | referenčno datoteko oznak vseh UI, PŽP in podjetij za izvajanje storitev, |
| --- | --- |

—

referenčno datoteko oznak vseh UI, PŽP in podjetij za izvajanje storitev,

| — | referenčno datoteko oznak lokacij (primarnih in subsidiarnih). |
| --- | --- |

—

referenčno datoteko oznak lokacij (primarnih in subsidiarnih).

Agencija bo hranila izvod referenčne datoteke oznak primarnih lokacij in podjetij. Ta datoteka je na posamezno zahtevo in brez poseganja v pravice intelektualne lastnine na voljo za vpogled javnosti.

Drugi seznami oznak so opredeljeni v dokumentu „TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF“, navedenem v Dodatku I.

4.2.10.2   Operativna podatkovna baza za vagone in intermodalne enote (neobvezno)

Operativna podatkovna baza za vagone in intermodalne enote (neobvezno)

Da se omogoči sleditev premikov vlakov in vagonov, se lahko vzpostavi operativna podatkovna baza za vagone in intermodalne enote, ki se v realnem času posodobi ob vsakem ustreznem dogodku. Pooblaščeni subjekti, kot so imetniki in upravljavci voznega parka, imajo lahko dostop do ustreznih podatkov za izpolnjevanje svojih funkcij v skladu z dvostranskimi sporazumi.

Komunikacija med vodilnim PŽP in PŽP v sodelovalnem načinu temelji na številkah vagonov in/ali intermodalnih enot. PŽP, ki komunicira z UI na ravni vlaka, mora torej te informacije razdeliti na podatke o vagonih in podatke o intermodalnih enotah. Te informacije o vagonih in intermodalnih enotah se lahko shranijo v operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote. Informacije o premikih vlaka povzročijo nove vnose/posodobitve v operativni podatkovni bazi za vagone in intermodalne enote, ki so na voljo kot informacije za odjemalca. Del o premiku vagona ali intermodalne enote v podatkovni bazi se izpolni najpozneje takrat, ko se od odjemalca prejme podatek o času sprostitve vagona ali intermodalne enote. Čas sprostitve je prvi vnos o premiku vagona v operativni podatkovni bazi za vagone in intermodalne enote, ki je povezan z dejanskim prevozom. Sporočila za premike vagonov so opredeljena v oddelku 4.2.7 (Premiki vagonov). Ta podatkovna baza je dostopna prek skupnega vmesnika (4.2.11.1: Splošna arhitektura in 4.2.11.6: Skupni vmesnik).

Operativna podatkovna baza za vagone in intermodalne enote je namenjena sleditvi vagonov ter s tem komunikaciji med zadevnimi PŽP in vodilnim PŽP. Ta podatkovna baza prikazuje premike vagona in intermodalne enote od odhoda do končne dostave na odjemalčev stranski tir z navedbo ETI in dejanskih časov na različnih lokacijah do ETA končne dostave. Podatkovna baza prikazuje tudi različne statuse tirnih vozil, kot so:

| — | status: nakladanje tirnih vozil:
  ta status je potreben za izmenjavo informacij med PŽP in UI ter drugimi prevozniki v železniškem prometu, ki sodelujejo pri prevozu; |
| --- | --- |

—

status: nakladanje tirnih vozil:

ta status je potreben za izmenjavo informacij med PŽP in UI ter drugimi prevozniki v železniškem prometu, ki sodelujejo pri prevozu;

| — | status: naložen vagon na potovanju:
  ta status je potreben za izmenjavo informacij med UI in PŽP ter drugimi upravljavci infrastrukture in drugimi prevozniki v železniškem prometu, ki sodelujejo pri prevozu; |
| --- | --- |

—

status: naložen vagon na potovanju:

ta status je potreben za izmenjavo informacij med UI in PŽP ter drugimi upravljavci infrastrukture in drugimi prevozniki v železniškem prometu, ki sodelujejo pri prevozu;

| — | status: prazen vagon na potovanju:
  ta status je potreben za izmenjavo informacij med UI in PŽP ter drugimi upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki sodelujejo pri prevozu; |
| --- | --- |

—

status: prazen vagon na potovanju:

ta status je potreben za izmenjavo informacij med UI in PŽP ter drugimi upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu, ki sodelujejo pri prevozu;

| — | status: razkladanje tirnih vozil:
  ta status je potreben za izmenjavo informacij med PŽP v namembnem kraju in vodilnim PŽP za prevoz; |
| --- | --- |

—

status: razkladanje tirnih vozil:

ta status je potreben za izmenjavo informacij med PŽP v namembnem kraju in vodilnim PŽP za prevoz;

| — | status: prazen vagon pod nadzorom upravljavca voznega parka:
  ta status je potreben za pridobitev informacij o razpoložljivosti vozila z opredeljenimi značilnostmi. |
| --- | --- |

—

status: prazen vagon pod nadzorom upravljavca voznega parka:

ta status je potreben za pridobitev informacij o razpoložljivosti vozila z opredeljenimi značilnostmi.

4.2.10.3   Dodatne zahteve glede podatkovnih baz

Dodatne zahteve glede podatkovnih baz

Vsak sistem (podatkovna baza) mora biti jasno določen, usklajenost njegovih podatkov pa temelji na pravilih o dostopnosti in razpoložljivosti podatkov.

4.2.11   Mreženje in komuniciranje

Mreženje in komuniciranje

4.2.11.1   Splošna arhitektura

Splošna arhitektura

Namen arhitekture IT je, da se v varnem in zanesljivem okolju izmenjajo informacije med vsemi udeleženci v železniškem prometu na enotnem evropskem železniškem območju (SERA).

Sčasoma se bo podsistem srečal s povečevanjem in interakcijo velike in kompleksne železniške telematske interoperabilne skupnosti s stotinami udeležencev (PŽP, UI itd.), ki si bodo konkurirali in/ali sodelovali pri zadovoljevanju tržnih potreb.

Omrežna in komunikacijska infrastruktura, ki podpira takšno železniško interoperabilno skupnost, bo temeljila na skupni „arhitekturi izmenjave informacij“, ki jo bodo poznali in sprejeli vsi njeni udeleženci.

Predlagana „arhitektura izmenjave informacij“:

| — | je zasnovana tako, da usklajuje heterogene informacijske modele s semantično pretvorbo podatkov, ki se izmenjujejo med sistemi, ter usklajevanjem razlik v poslovnih procesih in protokolih na uporabniški ravni, |
| --- | --- |

—

je zasnovana tako, da usklajuje heterogene informacijske modele s semantično pretvorbo podatkov, ki se izmenjujejo med sistemi, ter usklajevanjem razlik v poslovnih procesih in protokolih na uporabniški ravni,

| — | ima minimalni vpliv na obstoječo arhitekturo IT vsakega udeleženca, |
| --- | --- |

—

ima minimalni vpliv na obstoječo arhitekturo IT vsakega udeleženca,

| — | varuje že izvedene naložbe v IT. |
| --- | --- |

—

varuje že izvedene naložbe v IT.

Arhitektura izmenjave informacij temelji na stalnih splošnih standardih informacijske industrije, ki zagotavljajo ustrezno raven kibernetske varnosti glede na ugotovljena tveganja. Interakcija med vsemi udeleženci mora prek zagotavljanja sklopa centraliziranih storitev jamčiti za splošno celovitost in konsistentnost železniške interoperabilnosti.

Izvajanje arhitekturnega koncepta, npr. komunikacije „vsak z vsakim“, temelji na tehničnih standardih za skupni vmesnik, opisanih v tehničnem dokumentu ERA-TD-104 „Priloga D.2: Dodatek E – Skupni vmesnik“, navedenem v Dodatku I.

Slikovni prikaz splošne arhitekture je podan v oddelku 1.5 dokumenta „TSI TAF – Priloga A.5: Številke in diagrami zaporedja v sporočilih TSI TAF“, navedenega v Dodatku I.

4.2.11.2   Omrežje in varnost

Omrežje in varnost

Omrežje v tem primeru pomeni metodo in filozofijo komuniciranja in se ne navezuje na fizično omrežje.

Omrežje zagotavlja potrebno raven kibernetske varnosti.

Interoperabilnost železnice temelji na skupni „arhitekturi izmenjave informacij“, ki jo poznajo in sprejemajo vsi udeleženci, s čimer spodbuja in zmanjšuje ovire za vstop novih udeležencev, zlasti odjemalcev.

Varnostni koncept se lahko izvaja na različnih ravneh komunikacijskega sklada med dvema udeležencema.

Za doseganje visoke ravni varnosti morajo biti vsa sporočila samozadostna, kar pomeni, da so vse informacije v sporočilu zavarovane, prejemnik pa lahko preveri verodostojnost sporočila. To je mogoče doseči s shemo šifriranja in podpisovanja, podobno šifriranju elektronske pošte.

4.2.11.3   Šifriranje

Šifriranje

Za prenos in shranjevanje podatkov se lahko glede na poslovne zahteve uporablja asimetrično ali simetrično šifriranje. Za ta namen je treba uporabljati infrastrukturo javnih ključev (PKI).

Šifriranje temelji na tehničnih standardih za skupni vmesnik, opisanih v tehničnem dokumentu ERA-TD-104 „Priloga D.2: Dodatek E – Skupni vmesnik“, navedenem v Dodatku I.

4.2.11.4   Centralni repozitorij

Centralni repozitorij

Centralni repozitorij mora biti sposoben obravnavati:

| — | metapodatke – strukturirane podatke, ki opisujejo vsebino sporočil, |
| --- | --- |

—

metapodatke – strukturirane podatke, ki opisujejo vsebino sporočil,

| — | infrastrukturo javnih ključev (PKI), |
| --- | --- |

—

infrastrukturo javnih ključev (PKI),

| — | overitelja (CA). |
| --- | --- |

—

overitelja (CA).

Za upravljanje centralnega repozitorija bi morala biti odgovorna nekomercialna evropska organizacija. Kadar se centralni repozitorij uporablja v povezavi s TSI TAP, je treba razvoj in spremembe opravljati čim bolj usklajeno z uporabljeno TSI TAP, da se dosežejo optimalne sinergije.

4.2.11.5   Skupni vmesnik

Skupni vmesnik

Skladnost s TSI v zvezi z izmenjavo podatkov pomeni izmenjavo obveznih elementov kataloga podatkov TAF (XSD) v skladu z določbami oddelka 4.2 TSI TAF.

Lahko se uporabljajo specifikacije skupnega vmesnika, vključno z XSD, in sicer brez posebnega dogovora med udeleženimi stranmi. Specifikacije skupnega vmesnika bi bilo treba redno prilagajati, da se upoštevajo nove komunikacijske tehnologije.

Kombinacija katere koli komunikacijske tehnologije pa je mogoča, če med udeleženimi strankami obstaja poseben sporazum, pod pogojem, da je usklajen s specifikacijami skupnega vmesnika.

Skupni vmesnik mora biti sposoben obravnavati:

| — | formatiranje izhodnih sporočil v skladu z metapodatki, |
| --- | --- |

—

formatiranje izhodnih sporočil v skladu z metapodatki,

| — | podpisovanje in šifriranje izhodnih sporočil, |
| --- | --- |

—

podpisovanje in šifriranje izhodnih sporočil,

| — | naslavljanje odhodnih sporočil, |
| --- | --- |

—

naslavljanje odhodnih sporočil,

| — | preverjanje pristnosti vhodnih sporočil, |
| --- | --- |

—

preverjanje pristnosti vhodnih sporočil,

| — | dešifriranje vhodnih sporočil, |
| --- | --- |

—

dešifriranje vhodnih sporočil,

| — | preverjanje skladnosti vhodnih sporočil z metapodatki, |
| --- | --- |

—

preverjanje skladnosti vhodnih sporočil z metapodatki,

| — | upravljanje vsakega posameznega skupnega dostopa do različnih podatkovnih baz. |
| --- | --- |

—

upravljanje vsakega posameznega skupnega dostopa do različnih podatkovnih baz.

Vsak skupni vmesnik bo imel dostop do vseh podatkov, ki se zahtevajo v skladu s TSI, pri vsakem imetniku vagonov, VPŽP, PŽP, UI itd., ne glede na to, ali so ustrezne podatkovne baze centralne ali individualne (glej tudi oddelek 1.6 dokumenta „TSI TAF – Priloga A.5: Številke in diagrami zaporedja v sporočilih TSI TAF“, navedenega v Dodatku I).

Kadar se skupni vmesnik uporablja skupaj s TSI TAP, morajo razvoj in spremembe potekati čim bolj usklajeno z uporabljeno TSI TAP, da se dosežejo optimalne sinergije. Na podlagi rezultatov preverjanja pristnosti vhodnih sporočil je mogoče vzpostaviti minimalno raven potrjevanja sporočil:

| (i) | za pozitiven odgovor ACK; |
| --- | --- |

(i)

za pozitiven odgovor ACK;

| (ii) | za negativen odgovor NACK. |
| --- | --- |

(ii)

za negativen odgovor NACK.

Skupni vmesnik za upravljanje navedenih nalog uporablja informacije iz centralnega repozitorija.

Če udeleženec izvede lokalno „zrcalno kopijo“ centralnega repozitorija, mora z lastnimi sredstvi poskrbeti, da je lokalna „zrcalna kopija“ točna in posodobljena kopija centralnega repozitorija.

4.2.11.6   Protokoli

Protokoli

Za dogajanja se lahko uporabljajo samo protokoli, ki spadajo v programski nabor internetnega protokola (splošno znan kot TCP/IP, UDP/IP itd.).

4.3   Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

Funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike

Skladno z bistvenimi zahtevami iz poglavja 3 so funkcionalne in tehnične specifikacije za vmesnike naslednje:

4.3.1   Vmesniki s TSI infrastruktura

Vmesniki s TSI infrastruktura

Podsistem infrastruktura vključuje sisteme za upravljanje prometa, sleditev in navigacijske sisteme: tehnične naprave za obdelavo podatkov in telekomunikacije, predvidene za potniški promet na dolge razdalje in za tovorni promet na tem omrežju, za zagotavljanje varnega in usklajenega obratovanja omrežja ter učinkovitega upravljanja prometa.

Podsistem telematske aplikacije za tovorni promet uporablja podatke, ki so potrebni za operativne namene, kot je navedeno v pogodbi o vlakovni poti, ki so po možnosti dopolnjeni s podatki o omejitvah infrastrukture, ki jih zagotovi UI. Med to TSI in TSI infrastruktura ni neposrednega vmesnika.

4.3.2   Vmesniki s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija

Vmesniki s TSI vodenje-upravljanje in signalizacija

Edina povezava z vodenjem-upravljanjem in signalizacijo poteka prek

| — | pogodbe o vlakovni poti, v kateri so v opisu odseka proge navedene ustrezne informacije o uporabljeni opremi za vodenje-upravljanje in signalizacijo, ter |
| --- | --- |

—

pogodbe o vlakovni poti, v kateri so v opisu odseka proge navedene ustrezne informacije o uporabljeni opremi za vodenje-upravljanje in signalizacijo, ter

| — | različnih podatkovnih baz referenčnih podatkov o tirnih vozilih, v katerih se morajo shranjevati podatki o opremi za vodenje-upravljanje in signalizacijo. |
| --- | --- |

—

različnih podatkovnih baz referenčnih podatkov o tirnih vozilih, v katerih se morajo shranjevati podatki o opremi za vodenje-upravljanje in signalizacijo.

4.3.3   Vmesniki s podsistemom tirna vozila

Vmesniki s podsistemom tirna vozila

Podsistem telematske aplikacije za tovorni promet opredeljuje tehnične in operativne podatke, ki morajo biti na voljo za tirna vozila.

TSI tirna vozila določa značilnosti vagona. Če se značilnosti vagona spremenijo, je to treba v podatkovni bazi referenčnih podatkov o tirnih vozilih posodobiti v okviru normalnega postopka vzdrževanja podatkovne baze. Med to TSI in TSI tirna vozila torej ni neposrednega vmesnika.

4.3.4   Vmesniki s TSI vodenje in upravljanje prometa

Vmesniki s TSI vodenje in upravljanje prometa

Podsistem vodenje in upravljanje prometa določa postopke in povezano opremo, ki omogoča usklajeno obratovanje raznih strukturnih podsistemov v normalnih in poslabšanih razmerah, vključno zlasti z vožnjami vlakov, načrtovanjem in upravljanjem prometa.

Podsistem telematske aplikacije za tovorni promet predvsem določa aplikacije za tovorni promet, vključno s spremljanjem tovora in vlakov v realnem času ter upravljanjem povezav z drugimi načini prevoza. Da se zagotovi skladnost med obema TSI, se uporablja naslednji postopek.

Ko bodo specifikacije TSI vodenje in upravljanje prometa v zvezi z zahtevami te TSI zapisane in/ali se bodo spremenile, se je treba posvetovati z organom, pristojnim za to TSI.

Če bi se specifikacije te TSI v zvezi z operativnimi zahtevami, določenimi v TSI vodenje in upravljanje prometa, spremenile, se je treba posvetovati z organom, pristojnim za TSI vodenje in upravljanje prometa.

4.3.5   Vmesniki s telematskimi aplikacijami za potniški promet

Vmesniki s telematskimi aplikacijami za potniški promet

| Vmesnik | Sklic na TSI telematske aplikacije za tovorni promet | Sklic na TSI telematske aplikacije za potniški promet |
| --- | --- | --- |
| Vlak pripravljen | 4.2.3.3 | Sporočilo Vlak pripravljen |

Vmesnik

Sklic na TSI telematske aplikacije za tovorni promet

Sklic na TSI telematske aplikacije za potniški promet

Vlak pripravljen

4.2.3.3

Sporočilo Vlak pripravljen

| 4.2.14.1 | Sporočilo Vlak pripravljen za vse vlake |
| --- | --- |

4.2.14.1

Sporočilo Vlak pripravljen za vse vlake

Napoved vožnje vlaka

| 4.2.4.2 | Sporočilo Napoved vožnje vlaka |
| --- | --- |

4.2.4.2

Sporočilo Napoved vožnje vlaka

| 4.2.15.2 | Sporočilo Napoved vožnje vlaka za vse vlake |
| --- | --- |

4.2.15.2

Sporočilo Napoved vožnje vlaka za vse vlake

Informacije o vožnji vlaka

| 4.2.4.3 | Informacije o vožnji vlaka |
| --- | --- |

4.2.4.3

Informacije o vožnji vlaka

| 4.2.15.1 | Sporočilo Informacije o vožnji vlaka za vse vlake |
| --- | --- |

4.2.15.1

Sporočilo Informacije o vožnji vlaka za vse vlake

Vožnja vlaka prekinjena – za PŽP

| 4.2.5.2 | Sporočilo Vožnja vlaka prekinjena |
| --- | --- |

4.2.5.2

Sporočilo Vožnja vlaka prekinjena

| 4.2.16.2 | Sporočilo Vožnja vlaka prekinjena za vse vlake |
| --- | --- |

4.2.16.2

Sporočilo Vožnja vlaka prekinjena za vse vlake

Obravnavanje kratkoročnih podatkov v voznih redih

| 4.2.2 | Prošnja za vlakovno pot |
| --- | --- |

4.2.2

Prošnja za vlakovno pot

| 4.2.17 | Obravnavanje kratkoročnih podatkov za vlake v voznih redih |
| --- | --- |

4.2.17

Obravnavanje kratkoročnih podatkov za vlake v voznih redih

Skupni vmesnik

| 4.2.11.6 | Skupni vmesnik |
| --- | --- |

4.2.11.6

Skupni vmesnik

| 4.2.21.7 | Skupni vmesnik za komunikacijo PŽP/UI |
| --- | --- |

4.2.21.7

Skupni vmesnik za komunikacijo PŽP/UI

Centralni repozitorij

| 4.2.11.5 | Centralni repozitorij |
| --- | --- |

4.2.11.5

Centralni repozitorij

| 4.2.21.6 | Centralni repozitorij |
| --- | --- |

4.2.21.6

Centralni repozitorij

Referenčne datoteke

| 4.2.10.1 | Referenčne datoteke |
| --- | --- |

4.2.10.1

Referenčne datoteke

| 4.2.19.1 | Referenčne datoteke |
| --- | --- |

4.2.19.1

Referenčne datoteke

4.4   Operativna pravila

Operativna pravila

Skladno z bistvenimi zahtevami iz oddelka 3 so operativna pravila za podsistem, na katerega se nanaša ta TSI, naslednja:

4.4.1   Kakovost podatkov

Kakovost podatkov

Za zagotavljanje kakovosti podatkov je pošiljatelj vsakega sporočila v zvezi s TSI odgovoren za pravilnost podatkov v sporočilu ob času, ko je sporočilo poslano. Če so izvorni podatki za namene zagotavljanja kakovosti podatkov dostopni iz podatkovnih baz, ki so zagotovljene kot del TSI, je treba za zagotavljanje kakovosti podatkov uporabljati podatke, vsebovane v teh podatkovnih bazah.

Če izvorni podatki za namene zagotavljanja kakovosti podatkov niso dostopni v podatkovnih bazah, ki so zagotovljene kot del TSI, mora pošiljatelj sporočila kakovost podatkov preveriti s svojimi viri.

Zagotavljanje kakovosti podatkov vključuje primerjavo s podatki iz podatkovnih baz, ki so zagotovljene kot del te TSI, kot je opisano zgoraj, in, po potrebi, logična preverjanja za zagotavljanje pravočasnosti ter kontinuitete podatkov in sporočil.

Podatki so visokokakovostni, če ustrezajo svojemu predvidenemu namenu, kar pomeni, da so

| — | brez napak: dostopni, točni, pravočasni, popolni, skladni z drugimi viri itd., ter |
| --- | --- |

—

brez napak: dostopni, točni, pravočasni, popolni, skladni z drugimi viri itd., ter

| — | imajo želene značilnosti: so ustrezni, izčrpni, ustrezno podrobni, lahko berljivi, lahko razumljivi itd. |
| --- | --- |

—

imajo želene značilnosti: so ustrezni, izčrpni, ustrezno podrobni, lahko berljivi, lahko razumljivi itd.

Glavne značilnosti kakovosti podatkov so:

| — | točnost, |
| --- | --- |

—

točnost,

| — | popolnost, |
| --- | --- |

—

popolnost,

| — | konsistentnost, |
| --- | --- |

—

konsistentnost,

| — | pravočasnost. |
| --- | --- |

—

pravočasnost.

Točnost:

Točnost:

Zahtevane informacije (podatke) je treba zajemati čim bolj ekonomično. To je izvedljivo le, če so primarni podatki, kolikor je to mogoče, vneseni samo enkrat za celoten prevoz. Zato bi bilo treba primarne podatke vnesti v sistem čim bližje viru, da se lahko v celoti vključijo v morebitne kasnejše postopke obdelave.

Popolnost:

Popolnost:

Pred odpošiljanjem sporočil je treba z metapodatki preveriti popolnost in skladnjo. S tem se je mogoče izogniti tudi nepotrebnemu informacijskemu prometu v omrežju.

Z metapodatki je treba preveriti tudi popolnost vseh vhodnih sporočil.

Konsistentnost:

Konsistentnost:

Za zagotavljanje konsistentnosti je treba slediti poslovnim pravilom. Izogibati se je treba dvojnim vnosom, jasno pa je treba opredeliti tudi lastnika podatkov.

Način izvajanja teh poslovnih pravil je odvisen od kompleksnosti pravila. Za preprosta pravila zadostujejo omejitve in sprožilci podatkovnih baz. Pri kompleksnejših pravilih, ki zahtevajo podatke iz več preglednic, je treba izvajati validacijske postopke, s katerimi se preveri konsistentnost različice podatkov pred pripravo vmesniških podatkov in preden začne delovati nova različica. Zagotoviti je treba validacijo prenesenih podatkov z opredeljenimi poslovnimi pravili.

Pravočasnost:

Pravočasnost:

Zagotavljanje pravočasnih podatkov je zelo pomembno. Ker sprožanje za shranjevanje podatkov ali pošiljanje sporočil poteka neposredno iz sistema IT, s pravočasnostjo ni težav, če je sistem dobro zasnovan v skladu s potrebami poslovnih procesov. Vendar pošiljanje sporočila v večini primerov sproži prevoznik ali pa vsaj temelji na dodatnem vnosu prevoznika. Da se izpolni zahteva po pravočasnosti, je treba podatke posodobiti, kakor hitro je mogoče, s čimer se med drugim zagotovi, da bodo sporočila vsebovala dejanske podatke, tudi če jih bo sistem odpošiljal samodejno.

V podrobnih specifikacijah IT je treba zagotoviti odzivni čas za poizvedbe za različne aplikacije in vrste uporabnikov. Vse posodobitve in izmenjave podatkov je treba opraviti, kakor hitro je mogoče.

Metrika kakovosti podatkov

Metrika kakovosti podatkov

Podrobne specifikacije IT morajo opredeliti ustrezne odstotke za:

| — | popolnost podatkov (odstotek podatkovnih polj z vnesenimi vrednostmi) in konsistentnost podatkov (odstotek ujemajočih se vrednosti v preglednicah/datotekah/vnosih), |
| --- | --- |

—

popolnost podatkov (odstotek podatkovnih polj z vnesenimi vrednostmi) in konsistentnost podatkov (odstotek ujemajočih se vrednosti v preglednicah/datotekah/vnosih),

| — | pravočasnost podatkov (odstotek podatkov, ki je na voljo v določenem pragovnem časovnem okviru), |
| --- | --- |

—

pravočasnost podatkov (odstotek podatkov, ki je na voljo v določenem pragovnem časovnem okviru),

| — | zahtevano točnost (odstotek shranjenih vrednosti, ki so točne v primerjavi z dejanskimi vrednostmi). |
| --- | --- |

—

zahtevano točnost (odstotek shranjenih vrednosti, ki so točne v primerjavi z dejanskimi vrednostmi).

4.4.2   Upravljanje centralnega repozitorija

Upravljanje centralnega repozitorija

Funkcije centralnega repozitorija so opredeljene v oddelku 4.2.11.5 (Centralni repozitorij). Za zagotavljanje kakovosti podatkov mora biti subjekt, ki upravlja centralni repozitorij, odgovoren za posodabljanje in kakovost ter tudi za izvajanje nadzora dostopa. Kakovost metapodatkov z vidika popolnosti, konsistentnosti, pravočasnosti in točnosti omogoča pravilno delovanje za potrebe te TSI.

4.5   Pravila glede vzdrževanja

Pravila glede vzdrževanja

Skladno z bistvenimi zahtevami iz oddelka 3 so pravila glede vzdrževanja za podsistem, na katerega se nanaša ta TSI, naslednja:

kakovost prevoza mora biti zagotovljena tudi, če se oprema za obdelavo podatkov v celoti ali delno pokvari. Zato je priporočljivo namestiti dvojne sisteme ali računalnike s posebej visoko stopnjo zanesljivosti, ki zagotavljajo neprekinjeno delovanje med vzdrževanjem.

Vzdrževalni vidiki v zvezi z različnimi podatkovnimi bazami so navedeni v oddelku 4.2.10.3 (Dodatne zahteve glede podatkovnih baz).

4.6   Strokovna usposobljenost

Strokovna usposobljenost

Strokovna usposobljenost osebja, ki se zahteva za upravljanje in vzdrževanje podsistema ter izvajanje TSI, je naslednja:

izvajanje te TSI ne zahteva popolnoma novega sistema z novo strojno in programsko opremo ter novim osebjem. Uresničevanje zahtev te TSI povzroča le spremembe, nadgradnjo ali funkcionalno širitev dejavnosti, ki jih že opravlja obstoječe osebje. Zato ni nobenih dodatnih zahtev glede obstoječih nacionalnih in evropskih pravil o strokovni usposobljenosti.

Če je potrebno, dodatno usposabljanje osebja ne bi smelo biti le prikaz, kako uporabljati opremo. Član osebja mora poznati in razumeti svojo posebno vlogo, ki jo mora odigrati v celotnem prevoznem procesu. Osebje se mora zlasti zavedati zahteve po vzdrževanju visoke ravni delovne uspešnosti, saj je to odločilen dejavnik za zanesljivost informacij, ki bodo obdelane v naslednji fazi.

Strokovna usposobljenost, ki je potrebna za sestavljanje kompozicij in obratovanje vlakov, je opredeljena v TSI vodenje in upravljanje prometa.

4.7   Zdravstveni in varnostni pogoji

Zdravstveni in varnostni pogoji

Zdravstveni in varnostni pogoji, ki se zahtevajo za osebje pri vodenju in vzdrževanju zadevnega podsistema (ali tehnično področje uporabe, kot je opredeljeno v oddelku 1.1) ter za izvajanje TSI, so naslednji:

ni nobenih dodatnih zahtev glede obstoječih nacionalnih in evropskih pravil o zdravju in varnosti.

5.   KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

KOMPONENTE INTEROPERABILNOSTI

5.1   Opredelitev

Opredelitev

V skladu s členom 2(7) Direktive (EU) 2016/797:

komponente interoperabilnosti pomenijo „vsako osnovno komponento, skupino komponent, podsklop ali celoten sklop opreme, vgrajene ali namenjene vgradnji v podsistem, od katerega je neposredno ali posredno odvisna interoperabilnost železniškega sistema. Pojem ‚komponenta‘ zajema opredmetena in neopredmetena sredstva, kot je programska oprema“.

5.2   Seznam komponent

Seznam komponent

Komponente interoperabilnosti so zajete v ustreznih določbah Direktive (EU) 2016/797.

V zvezi s podsistemom telematske aplikacije za tovorni promet niso določene nobene komponente interoperabilnosti.

Za izpolnjevanje zahtev te TSI je potrebna le standardna oprema IT brez posebnih vidikov za interoperabilnost v železniškem okolju. To velja za komponente strojne opreme in za standardno programsko opremo, kot so operacijski sistem in podatkovne baze. Aplikacijska programska oprema je prilagojena za vsakega uporabnika ter jo je mogoče prilagoditi in izboljšati v skladu z individualno dejansko funkcionalnostjo in potrebami. Predlagana „arhitektura integracije aplikacij“ predvideva, da aplikacije morda nimajo enakega notranjega informacijskega modela. Integracija aplikacij je opredeljena kot proces, ki neodvisno zasnovane aplikacijske sisteme pripravi, da delujejo skupaj.

5.3   Zmogljivosti in specifikacije komponent

Zmogljivosti in specifikacije komponent

Glej oddelek 5.2; se ne nanaša na TSI telematske aplikacije za tovorni promet.

6.   OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT TER VERIFIKACIJA PODSISTEMA

OCENA SKLADNOSTI IN/ALI PRIMERNOSTI ZA UPORABO KOMPONENT TER VERIFIKACIJA PODSISTEMA

6.1   Komponente interoperabilnosti

Komponente interoperabilnosti

6.1.1   Postopki ocenjevanja

Postopki ocenjevanja

Se ne nanaša na TSI telematske aplikacije za tovorni promet.

6.1.2   Modul

Modul

Se ne nanaša na TSI telematske aplikacije za tovorni promet.

6.2   Podsistem telematske aplikacije za tovorni promet

Podsistem telematske aplikacije za tovorni promet

V skladu s Prilogo II k Direktivi (EU) 2016/797 so podsistemi razdeljeni na strukturna področja in področja delovanja.

Ocena skladnosti je obvezna za TSI na strukturnem področju. Podsistem telematske aplikacije za tovorni promet spada na področje delovanja in ta TSI ne določa nobenih modulov za ocenjevanje skladnosti.

6.2.1   Ocena skladnosti orodij IT

Ocena skladnosti orodij IT

Pri projektih v zvezi z orodji IT, ki jih uvaja evropski železniški sektor, se lahko od Agencije zahteva, da oceni skladnost teh orodij z zahtevami TSI.

Zahtevku za oceno se priložijo:

| — | dokument s primeri uporabe, ki vključuje: |
| --- | --- |

—

dokument s primeri uporabe, ki vključuje:

| — | zajete funkcije TSI TAF, |
| --- | --- |

—

zajete funkcije TSI TAF,

| — | sklic na oddelek TSI TAF, |
| --- | --- |

—

sklic na oddelek TSI TAF,

| — | seznam in dokumentacijo sporočil (vključno z njihovim zaporedjem), ki jih je treba preizkusiti, |
| --- | --- |

—

seznam in dokumentacijo sporočil (vključno z njihovim zaporedjem), ki jih je treba preizkusiti,

| — | opis sistema IT, ki uporablja sporočila TAF, |
| --- | --- |

—

opis sistema IT, ki uporablja sporočila TAF,

| — | opis komunikacijskega vmesnika sistema IT (skupni vmesnik, drugo itd.), |
| --- | --- |

—

opis komunikacijskega vmesnika sistema IT (skupni vmesnik, drugo itd.),

| — | informacija, ali gre pri zahtevku za mejnik projekta, ki ga financira EU, |
| --- | --- |

—

informacija, ali gre pri zahtevku za mejnik projekta, ki ga financira EU,

| — | različica tehnične dokumentacije TSI TAF, ki se nanaša na obseg ocenjevanja skladnosti, |
| --- | --- |

—

različica tehnične dokumentacije TSI TAF, ki se nanaša na obseg ocenjevanja skladnosti,

| — | datoteke XML sistema IT in njihove ustrezne datoteke XSD. |
| --- | --- |

—

datoteke XML sistema IT in njihove ustrezne datoteke XSD.

Agencija izvede preizkus skladnosti TSI TAF in prosilcu v treh mesecih po potrditvi popolnosti izda poročilo Agencije o oceni skladnosti. Poročilo o skladnosti zajema naslednja vprašanja:

| — | ali sporočila vsebujejo vse obvezne elemente iz TSI TAF, |
| --- | --- |

—

ali sporočila vsebujejo vse obvezne elemente iz TSI TAF,

| — | ali so sporočila skladna s tehničnimi dokumenti TSI TAF, |
| --- | --- |

—

ali so sporočila skladna s tehničnimi dokumenti TSI TAF,

| — | ali je zaporedje sporočil v skladu s TSI TAF. |
| --- | --- |

—

ali je zaporedje sporočil v skladu s TSI TAF.

Za preizkus se lahko zagotovijo tudi sporočila, ki niso v formatu XML, da se ugotovi, ali imajo obvezne elemente iz TSI TAF. V takem primeru se namesto datotek XSD sistema IT zagotovi opis strukture sporočila z opisom podatkovnih elementov/polj, pri čemer se po potrebi navedejo uporabljeni standardi in njihova različica.

7.   IZVAJANJE

IZVAJANJE

7.1   Uvod

Uvod

Ta TSI se nanaša na podsistem telematske aplikacije za tovorni promet. Ta podsistem deluje v skladu s Prilogo II k Direktivi (EU) 2016/797. Uporaba te TSI ni odvisna od predstav o novem, obnovljenem ali nadgrajenem podsistemu, kot je običajno pri TSI, povezanih s strukturnimi podsistemi, razen če je to določeno v TSI.

| (a) | Projektno vodenje | Razvoj in uvajanje sta v pristojnosti usmerjevalnega odbora. |
| --- | --- | --- |

(a)

Projektno vodenje

Razvoj in uvajanje sta v pristojnosti usmerjevalnega odbora.

| | Usmerjevalni odbor zagotovi strukturo strateškega upravljanja za učinkovito upravljanje in usklajevanje dela za izvajanje TSI TAF. To vključuje oblikovanje politike, strateško usmerjanje in določanje prednostnih nalog. |
| --- | --- |

Usmerjevalni odbor zagotovi strukturo strateškega upravljanja za učinkovito upravljanje in usklajevanje dela za izvajanje TSI TAF. To vključuje oblikovanje politike, strateško usmerjanje in določanje prednostnih nalog.

| | Usmerjevalni odbor, ki mu sopredsedujeta (a) Komisija in (b) oseba, ki jo imenujejo predstavniška telesa železniškega sektorja, sestavljajo:






  — | predstavniška telesa železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, kot je opredeljeno v členu 5(3) Uredbe (EU) 2016/796 („predstavniška telesa železniškega sektorja“), |
| --- | --- | --- |

Usmerjevalni odbor, ki mu sopredsedujeta (a) Komisija in (b) oseba, ki jo imenujejo predstavniška telesa železniškega sektorja, sestavljajo:

—

predstavniška telesa železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, kot je opredeljeno v členu 5(3) Uredbe (EU) 2016/796 („predstavniška telesa železniškega sektorja“),

| — | Agencija, |
| --- | --- |

—

Agencija,

| — | Komisija in |
| --- | --- |

—

Komisija in

| — | druge organizacije, za katere je bilo usmerjevalnemu odboru predlagano, da se vključijo kot opazovalke, kadar za to obstajajo utemeljeni tehnični in organizacijski razlogi. |
| --- | --- |

—

druge organizacije, za katere je bilo usmerjevalnemu odboru predlagano, da se vključijo kot opazovalke, kadar za to obstajajo utemeljeni tehnični in organizacijski razlogi.

| (b) | Razvoj sistema | Vsi zadevni udeleženci začnejo uvajati sistem v skladu z individualnim glavnim načrtom. Za udeležence, ki niso predložili individualnega glavnega načrta, je zavezujoč sporočeni individualni načrt. |
| --- | --- | --- |

(b)

Razvoj sistema

Vsi zadevni udeleženci začnejo uvajati sistem v skladu z individualnim glavnim načrtom. Za udeležence, ki niso predložili individualnega glavnega načrta, je zavezujoč sporočeni individualni načrt.

| (c) | Postopek spremljanja uvajanja in delovanja | Spremljanje uvajanja in delovanja, usklajeno po vsej Evropi, vodi skupina za sodelovanje pri izvajanju TAF (ICG). |
| --- | --- | --- |

(c)

Postopek spremljanja uvajanja in delovanja

Spremljanje uvajanja in delovanja, usklajeno po vsej Evropi, vodi skupina za sodelovanje pri izvajanju TAF (ICG).

| | ICG je ustanovila in jo upravlja Agencija, sestavljajo pa jo:






  — | Agencija, |
| --- | --- | --- |

ICG je ustanovila in jo upravlja Agencija, sestavljajo pa jo:

—

Agencija,

| — | nacionalne kontaktne točke (glej Dodatek III), |
| --- | --- |

—

nacionalne kontaktne točke (glej Dodatek III),

| — | predstavniška telesa in |
| --- | --- |

—

predstavniška telesa in

| — | druge organizacije, ki jih imenuje Agencija ter imajo ustrezne tehnične in organizacijske izkušnje. |
| --- | --- |

—

druge organizacije, ki jih imenuje Agencija ter imajo ustrezne tehnične in organizacijske izkušnje.

| | ICG je odgovorna za:






  — | ocenjevanje napredka pri izvajanju in delovanju, analizo odstopanj od glavnega načrta in predlaganje ukrepov za izboljšave, |
| --- | --- | --- |

ICG je odgovorna za:

—

ocenjevanje napredka pri izvajanju in delovanju, analizo odstopanj od glavnega načrta in predlaganje ukrepov za izboljšave,

| — | pomoč nacionalnim kontaktnim točkam pri spremljanju izvajanja in delovanja TSI TAF na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

pomoč nacionalnim kontaktnim točkam pri spremljanju izvajanja in delovanja TSI TAF na nacionalni ravni,

| — | odobritev poročil o izvajanju in delovanju TSI TAF, |
| --- | --- |

—

odobritev poročil o izvajanju in delovanju TSI TAF,

| — | poročanje Evropski komisiji prek Agencije. |
| --- | --- |

—

poročanje Evropski komisiji prek Agencije.

7.2   Upravljanje sprememb

Upravljanje sprememb

7.2.1   Postopek upravljanja sprememb

Postopek upravljanja sprememb

Postopki za upravljanje sprememb se oblikujejo zato, da se zagotovi ustrezna analiza stroškov in koristi spremembe ter nadzorovano izvajanje sprememb. Te postopke določi, uvede, podpira in upravlja Agencija ter obsegajo:

| — | identifikacijo tehničnih omejitev, ki podpirajo spremembo, |
| --- | --- |

—

identifikacijo tehničnih omejitev, ki podpirajo spremembo,

| — | izjavo, kdo prevzema odgovornost za postopke izvajanja sprememb, |
| --- | --- |

—

izjavo, kdo prevzema odgovornost za postopke izvajanja sprememb,

| — | validacijski postopek za spremembe, ki se bodo izvajale, |
| --- | --- |

—

validacijski postopek za spremembe, ki se bodo izvajale,

| — | politiko upravljanja sprememb, izdajo, prehod in postopno uvedbo, |
| --- | --- |

—

politiko upravljanja sprememb, izdajo, prehod in postopno uvedbo,

| — | opredelitev odgovornosti za upravljanje podrobno opredeljenih specifikacij ter zagotavljanje njihove kakovosti in oblikovanje upravljanja. |
| --- | --- |

—

opredelitev odgovornosti za upravljanje podrobno opredeljenih specifikacij ter zagotavljanje njihove kakovosti in oblikovanje upravljanja.

Odbor za nadzor sprememb (CCB) sestavljajo Agencija, predstavniška telesa železniškega sektorja in države članice. Takšna organiziranost mora zagotoviti perspektivo sprememb, ki jih je treba uvesti, in skupno oceno njihovih posledic. CCB bo v končni fazi deloval pod pokroviteljstvom Agencije.

7.2.2   Posebni postopek upravljanja sprememb za dokumente, navedene v Dodatku I k tej uredbi

Posebni postopek upravljanja sprememb za dokumente, navedene v Dodatku I k tej uredbi

Upravljanje nadzora sprememb za dokumente, navedene v Dodatku I k tej uredbi, vzpostavi Agencija v skladu z naslednjimi merili:

| (1) | zahteve za spremembe, ki vplivajo na dokumente, se predložijo prek držav članic ali predstavniških teles železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, kot je opredeljeno v členu 38(4) Uredbe (EU) 2016/796, ali prek usmerjevalnega odbora TSI TAF; |
| --- | --- |

(1)

zahteve za spremembe, ki vplivajo na dokumente, se predložijo prek držav članic ali predstavniških teles železniškega sektorja, ki delujejo na evropski ravni, kot je opredeljeno v členu 38(4) Uredbe (EU) 2016/796, ali prek usmerjevalnega odbora TSI TAF;

| (2) | zahteve za spremembe zbira in shranjuje Agencija; |
| --- | --- |

(2)

zahteve za spremembe zbira in shranjuje Agencija;

| (3) | Agencija zahteve za spremembe predloži svoji odgovorni delovni skupini ERA, ki jih ovrednoti in po potrebi pripravi predlog, skupaj z ekonomsko oceno; |
| --- | --- |

(3)

Agencija zahteve za spremembe predloži svoji odgovorni delovni skupini ERA, ki jih ovrednoti in po potrebi pripravi predlog, skupaj z ekonomsko oceno;

| (4) | nato Agencija vsako zahtevo za spremembo in ustrezni predlog predloži odboru za nadzor sprememb, ki zahtevo za spremembo potrdi, zavrne ali odloži; |
| --- | --- |

(4)

nato Agencija vsako zahtevo za spremembo in ustrezni predlog predloži odboru za nadzor sprememb, ki zahtevo za spremembo potrdi, zavrne ali odloži;

| (5) | če zahteva za spremembo ni potrjena, Agencija organu, ki je spremembo zahteval, pošlje razlog za zavrnitev zahteve ali prošnjo za dodatne informacije o osnutku zahteve za spremembo; |
| --- | --- |

(5)

če zahteva za spremembo ni potrjena, Agencija organu, ki je spremembo zahteval, pošlje razlog za zavrnitev zahteve ali prošnjo za dodatne informacije o osnutku zahteve za spremembo;

| (6) | če je zahteva za spremembo potrjena, se tehnični dokument spremeni; |
| --- | --- |

(6)

če je zahteva za spremembo potrjena, se tehnični dokument spremeni;

| (7) | če ni mogoče doseči soglasja o potrditvi zahteve za spremembo, Agencija Komisiji predloži priporočilo za posodobitev dokumentov, navedenih v Dodatku I, skupaj z osnutkom nove različice dokumenta, zahtevami za spremembe in njihovo ekonomsko oceno, ter te dokumente objavi na svoji spletni strani; |
| --- | --- |

(7)

če ni mogoče doseči soglasja o potrditvi zahteve za spremembo, Agencija Komisiji predloži priporočilo za posodobitev dokumentov, navedenih v Dodatku I, skupaj z osnutkom nove različice dokumenta, zahtevami za spremembe in njihovo ekonomsko oceno, ter te dokumente objavi na svoji spletni strani;

| (8) | nova različica tehničnega dokumenta s potrjenimi zahtevami za spremembe se objavi na spletni strani Agencije. Agencija obvešča države članice prek odbora, ustanovljenega v skladu s členom 51(1) Direktive (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(8)

nova različica tehničnega dokumenta s potrjenimi zahtevami za spremembe se objavi na spletni strani Agencije. Agencija obvešča države članice prek odbora, ustanovljenega v skladu s členom 51(1) Direktive (EU) 2016/797;

| (9) | če bi zahteva za spremembo zahtevala spremembo pravnega besedila TSI TAF, Agencija Evropski komisiji pošlje zahtevo za revizijo TSI TAF in/ali za tehnično mnenje Agencije; |
| --- | --- |

(9)

če bi zahteva za spremembo zahtevala spremembo pravnega besedila TSI TAF, Agencija Evropski komisiji pošlje zahtevo za revizijo TSI TAF in/ali za tehnično mnenje Agencije;

| (10) | kadar upravljanje nadzora sprememb vpliva na elemente, ki so v skupni rabi znotraj TSI TAP, je treba spremembe izvesti tako, da ostanejo čim bolj usklajene z uporabljeno TSI TAP, da se dosežejo optimalne sinergije. |
| --- | --- |

(10)

kadar upravljanje nadzora sprememb vpliva na elemente, ki so v skupni rabi znotraj TSI TAP, je treba spremembe izvesti tako, da ostanejo čim bolj usklajene z uporabljeno TSI TAP, da se dosežejo optimalne sinergije.

---

(1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom „vodenje in upravljanje prometa“ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139 I, 27.5.2019, str. 5).

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 445/2011 z dne 10. maja 2011 o sistemu podeljevanja spričevala subjekta, zadolženega za vzdrževanje, za tovorne vagone in o spremembi Uredbe (ES) št. 653/2007 (UL L 122, 11.5.2011, str. 22).

2

---

Dodatek I

Seznam tehničnih dokumentov

Veljavna različica teh tehničnih dokumentov je objavljena na spletni strani Agencije.

| Št. | Sklic | Naslov |
| --- | --- | --- |
| 1 | ERA-TD-100 | TSI TAF – PRILOGA A.5: ŠTEVILKE IN DIAGRAMI ZAPOREDJA V SPOROČILIH TSI TAF |
| 2 | ERA-TD-101 | TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek A (Načrtovanje potovanja vagona/ILU) |
| 3 | ERA-TD-102 | TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek B – Operativna podatkovna baza za vagone in intermodalne enote (WIMO) |
| 4 | ERA-TD-103 | TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek C – Referenčne datoteke |
| 5 | ERA-TD-104 | TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek E – Skupni vmesnik |
| 6 | ERA-TD-105 | TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF |

Št.

Sklic

Naslov

1

ERA-TD-100

TSI TAF – PRILOGA A.5: ŠTEVILKE IN DIAGRAMI ZAPOREDJA V SPOROČILIH TSI TAF

2

ERA-TD-101

TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek A (Načrtovanje potovanja vagona/ILU)

3

ERA-TD-102

TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek B – Operativna podatkovna baza za vagone in intermodalne enote (WIMO)

4

ERA-TD-103

TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek C – Referenčne datoteke

5

ERA-TD-104

TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek E – Skupni vmesnik

6

ERA-TD-105

TSI TAF – Priloga D.2: Dodatek F – Vzorec podatkov in sporočil TSI TAF

---

Dodatek II

Glosar

| Pojem | Opis |
| --- | --- |
| OD | Glej Organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti. |
| Organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti | Organ, pristojen za dodeljevanje vlakovnih poti, ki je pravno, organizacijsko in pri odločanju neodvisen od katerih koli prevoznikov v železniškem prometu (Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta  (1)). |
| Prosilec | Pomeni prevoznika v železniškem prometu ali mednarodno združenje prevoznikov v železniškem prometu ali druge fizične ali pravne osebe, kot so pristojni organi iz Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta  (2) ter prevozniki tovora, špediterji in prevozniki v kombiniranem prometu, ki imajo interes na podlagi javne službe ali poslovni interes za pridobitev infrastrukturnih zmogljivosti (Direktiva 2012/34/EU). Prosilec lahko prevzame vloge ter dodeljene naloge in pristojnosti vodilnega PŽP in/ali pristojnega prosilca in/ali pristojnega PŽP, odvisno od posameznega programa omrežja. |
| Blok vlak | Določena oblika direktnega vlaka, ki ima samo toliko vagonov, kolikor je potrebno, in ki vozi med dvema točkama pretovarjanja brez vmesnega ranžiranja. |
| Rezervacija | Postopek rezervacije prostora na prevoznem sredstvu za prevoz blaga. |
| CA | Overitelj. |
| Oznaka KN | Seznam 8-mestnih oznak izdelkov, ki ga uporablja carina. |
| Kombinirani cestni in železniški prevoz
  ali kombinirani prevoz | Intermodalni prevoz, pri katerem večji del evropskega potovanja poteka po železnici in pri katerem je začetni in/ali končni del potovanja po cesti čim krajši. |
| Prejemnik | Udeleženec, ki bo prejel blago.
  Sopomenka: prejemnik blaga. |
| Pošiljka | Tovor, poslan na podlagi samo ene prevozne pogodbe. Pri kombiniranem prevozu se ta izraz lahko uporablja za statistične namene, za merjenje nakladalnih enot ali cestnih vozil. |
| Tovorni list | Dokument, ki dokazuje, da bo po pogodbi o prevozu en prevoznik prepeljal eno pošiljko od imenovanega kraja prevzema do imenovanega kraja dostave. Vsebuje podrobnosti o pošiljki, ki se bo prevažala. |
| Pošiljatelj | Udeleženec, ki po pogodbi s povezovalcem storitve pošilja blago prek prevoznika ali ga da prepeljati prek prevoznika.
  Sopomenki: odpošiljatelj, pošiljatelj blaga. |
| Sodelovalni način | Način obratovanja vlakov, ko več PŽP sodeluje pod vodstvom enega PŽP (VPŽP). Vsak udeleženi PŽP sam najame potrebno vlakovno pot za prevoz. |
| KP | Kombinirani prevoz. |
| Odjemalec | Je subjekt, ki izda tovorni list vodilnemu PŽP. |
| Datum/čas odhoda, dejanski | Datum (in čas) odhoda prevoznega sredstva. |
| Direktni vlak | Vlak s pripadajočimi vagoni, ki vozi med dvema točkama pretovarjanja (začetna točka–končni namembni kraj) brez vmesnega ranžiranja. |
| Nosilec dolžnosti | Posameznik ali pravna oseba, odgovorna za tveganje, ki ga vnaša v omrežje, tj. PŽP. |
| Šifriranje | Šifriranje sporočil.
  Dešifriranje: pretvarjanje šifriranih podatkov v prvotno obliko. |
| ETA | Predvideni čas prihoda (v namembni kraj). Predvideni čas prihoda (ETA) je čas, ko naj bi vlak prispel v določen kraj. Ocene lahko temeljijo na proizvodnih načrtih (napovedih) in/ali stohastičnem izračunu. |
| ETH | Predvideni čas primopredaje vlaka enega UI drugemu UI. |
| ETI | Predvideni čas izmenjave vagonov med enim in drugim PŽP. |
| ETP | Predvideni čas prevzema (pri intermodalnem terminalu prihoda). |
| Napovedani čas | Najboljši predvideni čas prihoda, odhoda ali prehoda vlaka. |
| Prehod | Postaja na potovanju vlaka z intermodalnimi enotami, kjer tovor menja vagone. |
| Bruto masa tovora | Rezervirana/dejanska skupna masa blaga, vključno z embalažo, toda brez prevoznikove opreme. |
| Točka obravnave | Postaja, kjer PŽP lahko spremeni sestavo vlaka, ostane pa odgovoren za vagone; ni spremembe odgovornosti. |
| Točka primopredaje | Lokacija vožnje vlaka ali točka med dvema vlakovnima potema, kjer se odgovornost za načrtovanje in/ali dodelitev in/ali obratovanje prenese z enega UI na drugega. Zadevni UI prevzame vlogo načrtovalnega UI. |
| Cestni prevoz | Prevoz po cesti. |
| Najemnik | Posameznik ali druga pravna oseba, ki jo za tako imenuje imetnik/lastnik vagona. |
| Oznaka HS | Seznam 6-mestnih oznak izdelkov, ki ga uporabljajo odjemalci, pri čemer so oznake enake prvim 6 števkam oznake KN. |
| UI | Upravljavec infrastrukture pomeni organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev, upravljanje in vzdrževanje železniške infrastrukture, vključno z upravljanjem prometa, vodenjem-upravljanjem ter signalizacijo; naloge upravljavca infrastrukture v železniškem omrežju ali v delu omrežja so lahko dodeljene različnim organom ali podjetjem. Kadar je upravljavec infrastrukture pravno, organizacijsko ali pri odločanju odvisen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu, naloge iz oddelkov 2 in 3 poglavja IV prevzame organ za zaračunavanje uporabnin oziroma organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, ki sta pravno, organizacijsko ali pri odločanju neodvisna od katerega koli prevoznika v železniškem prometu (Direktiva 2012/34/EU).
  UI lahko prevzame vlogi pristojnega UI in/ali načrtovalnega UI. |
| Upravljavec infrastrukture (UI) | Glej UI. |
| Vstopna točka UI | Odsek, kjer vlak v KP zapusti intermodalno območje terminala in pripelje v prvo javno omrežje UI. |
| Izstopna točka UI | Odsek, kjer vlak v KP zapusti zadnje javno omrežje UI in pripelje na terminal prihoda. |
| Izmenjava | Prenos nadzora z enega železniškega podjetja na drugega iz praktičnih operativnih in varnostnih razlogov. Primeri so:






  — | mešane storitve; |

Pojem

Opis

OD

Glej Organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti.

Organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti

Organ, pristojen za dodeljevanje vlakovnih poti, ki je pravno, organizacijsko in pri odločanju neodvisen od katerih koli prevoznikov v železniškem prometu (Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta  (1)).

Prosilec

Pomeni prevoznika v železniškem prometu ali mednarodno združenje prevoznikov v železniškem prometu ali druge fizične ali pravne osebe, kot so pristojni organi iz Uredbe (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta  (2) ter prevozniki tovora, špediterji in prevozniki v kombiniranem prometu, ki imajo interes na podlagi javne službe ali poslovni interes za pridobitev infrastrukturnih zmogljivosti (Direktiva 2012/34/EU). Prosilec lahko prevzame vloge ter dodeljene naloge in pristojnosti vodilnega PŽP in/ali pristojnega prosilca in/ali pristojnega PŽP, odvisno od posameznega programa omrežja.

Blok vlak

Določena oblika direktnega vlaka, ki ima samo toliko vagonov, kolikor je potrebno, in ki vozi med dvema točkama pretovarjanja brez vmesnega ranžiranja.

Rezervacija

Postopek rezervacije prostora na prevoznem sredstvu za prevoz blaga.

CA

Overitelj.

Oznaka KN

Seznam 8-mestnih oznak izdelkov, ki ga uporablja carina.

Kombinirani cestni in železniški prevoz

ali kombinirani prevoz

Intermodalni prevoz, pri katerem večji del evropskega potovanja poteka po železnici in pri katerem je začetni in/ali končni del potovanja po cesti čim krajši.

Prejemnik

Udeleženec, ki bo prejel blago.

Sopomenka: prejemnik blaga.

Pošiljka

Tovor, poslan na podlagi samo ene prevozne pogodbe. Pri kombiniranem prevozu se ta izraz lahko uporablja za statistične namene, za merjenje nakladalnih enot ali cestnih vozil.

Tovorni list

Dokument, ki dokazuje, da bo po pogodbi o prevozu en prevoznik prepeljal eno pošiljko od imenovanega kraja prevzema do imenovanega kraja dostave. Vsebuje podrobnosti o pošiljki, ki se bo prevažala.

Pošiljatelj

Udeleženec, ki po pogodbi s povezovalcem storitve pošilja blago prek prevoznika ali ga da prepeljati prek prevoznika.

Sopomenki: odpošiljatelj, pošiljatelj blaga.

Sodelovalni način

Način obratovanja vlakov, ko več PŽP sodeluje pod vodstvom enega PŽP (VPŽP). Vsak udeleženi PŽP sam najame potrebno vlakovno pot za prevoz.

KP

Kombinirani prevoz.

Odjemalec

Je subjekt, ki izda tovorni list vodilnemu PŽP.

Datum/čas odhoda, dejanski

Datum (in čas) odhoda prevoznega sredstva.

Direktni vlak

Vlak s pripadajočimi vagoni, ki vozi med dvema točkama pretovarjanja (začetna točka–končni namembni kraj) brez vmesnega ranžiranja.

Nosilec dolžnosti

Posameznik ali pravna oseba, odgovorna za tveganje, ki ga vnaša v omrežje, tj. PŽP.

Šifriranje

Šifriranje sporočil.

Dešifriranje: pretvarjanje šifriranih podatkov v prvotno obliko.

ETA

Predvideni čas prihoda (v namembni kraj). Predvideni čas prihoda (ETA) je čas, ko naj bi vlak prispel v določen kraj. Ocene lahko temeljijo na proizvodnih načrtih (napovedih) in/ali stohastičnem izračunu.

ETH

Predvideni čas primopredaje vlaka enega UI drugemu UI.

ETI

Predvideni čas izmenjave vagonov med enim in drugim PŽP.

ETP

Predvideni čas prevzema (pri intermodalnem terminalu prihoda).

Napovedani čas

Najboljši predvideni čas prihoda, odhoda ali prehoda vlaka.

Prehod

Postaja na potovanju vlaka z intermodalnimi enotami, kjer tovor menja vagone.

Bruto masa tovora

Rezervirana/dejanska skupna masa blaga, vključno z embalažo, toda brez prevoznikove opreme.

Točka obravnave

Postaja, kjer PŽP lahko spremeni sestavo vlaka, ostane pa odgovoren za vagone; ni spremembe odgovornosti.

Točka primopredaje

Lokacija vožnje vlaka ali točka med dvema vlakovnima potema, kjer se odgovornost za načrtovanje in/ali dodelitev in/ali obratovanje prenese z enega UI na drugega. Zadevni UI prevzame vlogo načrtovalnega UI.

Cestni prevoz

Prevoz po cesti.

Najemnik

Posameznik ali druga pravna oseba, ki jo za tako imenuje imetnik/lastnik vagona.

Oznaka HS

Seznam 6-mestnih oznak izdelkov, ki ga uporabljajo odjemalci, pri čemer so oznake enake prvim 6 števkam oznake KN.

UI

Upravljavec infrastrukture pomeni organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev, upravljanje in vzdrževanje železniške infrastrukture, vključno z upravljanjem prometa, vodenjem-upravljanjem ter signalizacijo; naloge upravljavca infrastrukture v železniškem omrežju ali v delu omrežja so lahko dodeljene različnim organom ali podjetjem. Kadar je upravljavec infrastrukture pravno, organizacijsko ali pri odločanju odvisen od katerega koli prevoznika v železniškem prometu, naloge iz oddelkov 2 in 3 poglavja IV prevzame organ za zaračunavanje uporabnin oziroma organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, ki sta pravno, organizacijsko ali pri odločanju neodvisna od katerega koli prevoznika v železniškem prometu (Direktiva 2012/34/EU).

UI lahko prevzame vlogi pristojnega UI in/ali načrtovalnega UI.

Upravljavec infrastrukture (UI)

Glej UI.

Vstopna točka UI

Odsek, kjer vlak v KP zapusti intermodalno območje terminala in pripelje v prvo javno omrežje UI.

Izstopna točka UI

Odsek, kjer vlak v KP zapusti zadnje javno omrežje UI in pripelje na terminal prihoda.

Izmenjava

Prenos nadzora z enega železniškega podjetja na drugega iz praktičnih operativnih in varnostnih razlogov. Primeri so:

—

mešane storitve;

| — | storitve z deljeno odgovornostjo za cestni prevoz; |
| --- | --- |

—

storitve z deljeno odgovornostjo za cestni prevoz;

| — | prenos informacij med različnimi železniškimi upravami; |
| --- | --- |

—

prenos informacij med različnimi železniškimi upravami;

| — | prenos informacij med imetniki/lastniki vagonov in železniškimi prevozniki. |
| --- | --- |

—

prenos informacij med imetniki/lastniki vagonov in železniškimi prevozniki.

Točka izmenjave

Lokacija na potovanju vlaka ali vlakovni poti, kjer se odgovornost za celoten vlak prenese s pristojnega PŽP na drugega pristojnega PŽP.

Vmesna točka

Lokacija, ki opredeljuje točko potovanja vlaka ali vlakovno pot med začetno (izvorno) ali končno (namembno) točko.

Povezovalec intermodalnih storitev

Vsak organ ali podjetje, ki ima z odjemalci sklenjeno pogodbo za prevoz intermodalnih enot. Pripravlja tovorne liste, upravlja zmogljivosti blok vlakov itd.

Intermodalni terminal

Lokacija, ki zagotavlja prostor, opremo in operativno okolje, v katerem poteka pretovarjanje nakladalnih enot (tovornih zabojnikov, zamenljivih tovorišč, polpriklopnikov ali priklopnikov).

Intermodalni prevoz

Prevoz blaga v eni in isti nakladalni enoti ali vozilu, ki zaporedoma uporablja več načinov prevoza brez ravnanja z blagom pri spreminjanju načina prevoza.

Intermodalna nakladalna enota

Zabojniki, zamenljiva tovorišča in polpriklopniki, primerni za kombinirani prevoz.

Potovanje

Potovanje pomeni prostorsko premikanje vlaka ali natovorjenega ali praznega vagona od odhodne postaje do namembne postaje.

Odsek potovanja

Je del potovanja, ki poteka na enem infrastrukturnem sektorju upravljavca infrastrukture, ali

del potovanja od vstopne točke primopredaje do izstopne točke primopredaje na infrastrukturi enega upravljavca infrastrukture.

Imetnik

Oseba, bodisi lastnik bodisi oseba s pravico do razpolaganja, ki trajno ekonomsko izkorišča železniško prevozno sredstvo in je kot taka registrirana v registru železniških tirnih vozil.

Vodilni prevoznik v železniškem prometu

Prosilec/PŽP, ki je odgovoren za organiziranje in upravljanje prevozne linije v skladu z obveznostmi do odjemalca. Je edina kontaktna točka za odjemalca. Če je v prevozno verigo vključen več kot en prevoznik v železniškem prometu, je VPŽP odgovoren tudi za usklajevanje med različnimi prevozniki v železniškem prometu in harmonizacijo potovanja vlaka, vključno z različnimi prošnjami za vlakovno pot.

VPŽP

Glej Vodilni prevoznik v železniškem prometu.

LAHKO

Ta beseda ali pridevnik „NEOBVEZNA“ pomeni, da je postavka v resnici neobvezna. Prodajalec se lahko odloči vključiti neko postavko, ker jo določen trg zahteva ali ker meni, da izboljša izdelek, drugi prodajalec pa lahko enako postavko opusti.

Izvedba, ki ne vključuje določene opcije, MORA biti pripravljena za interoperabilnost z drugo izvedbo, ki opcijo vključuje, čeprav morda z omejeno funkcionalnostjo. Enako MORA biti izvedba, ki vključuje neko opcijo, pripravljena za interoperabilnost z drugo izvedbo, ki ne vključuje opcije (razen seveda glede značilnosti, ki jo opcija zagotavlja).

Metapodatki

Preprosto rečeno so to podatki o podatkih. Opisujejo podatke, programske storitve in druge komponente, ki jih vsebujejo informacijski sistemi podjetij. Primeri vrst metapodatkov vključujejo standardne opredelitve podatkov, informacije o lokacijah in usmerjanju ter upravljanju sinhronizacije za distribucijo skupnih podatkov.

MORA

Ta beseda ali izraza „ZAHTEVA SE“ ali „TREBA JE“ pomenijo, da je opredelitev absolutna zahteva specifikacije.

NE SME

Ta beseda ali zveza nikalnice „NE“ in glagola v sedanjiku pomenita, da je opredelitev absolutna prepoved specifikacije.

Vse na enem mestu (OSS)

Mednarodno partnerstvo med upravljavci železniške infrastrukture, ki omogoča eno samo kontaktno točko za železniške odjemalce za naslednje namene:

| — | naročanje določenih vlakovnih poti v mednarodnem tovornem prometu; |
| --- | --- |

—

naročanje določenih vlakovnih poti v mednarodnem tovornem prometu;

| — | spremljanje celotnega premika vlaka; |
| --- | --- |

—

spremljanje celotnega premika vlaka;

| — | v splošnem tudi za zaračunavanje pristojbin za dostop po tirih v imenu UI. |
| --- | --- |

—

v splošnem tudi za zaračunavanje pristojbin za dostop po tirih v imenu UI.

Način odprtega dostopa

Način obratovanja vlaka, kjer sodeluje samo en PŽP, ki upravlja vlak na različnih infrastrukturah. Ta PŽP najame potrebne poti pri vseh udeleženih UI.

OSS

Vse na enem mestu.

Pot

Pot pomeni infrastrukturne zmogljivosti, ki so potrebne za vožnjo vlaka med dvema krajema v določenem času (proga, opredeljena v času in prostoru).

Sestavljanje vlakovnih poti

Sestavljanje posameznih vlakovnih poti, da se pot podaljša v časovnem in prostorskem smislu.

Vsak z vsakim

Izraz „vsak z vsakim“ se nanaša na razred sistemov in aplikacij, ki decentralizirano uporabljajo porazdeljene vire za opravljanje ključnih funkcij. Ti viri vključujejo računalniške zmogljivosti, podatke (shranjevanje in vsebino), pasovno širino omrežja in prisotnost (računalnikov, ljudi in drugih virov). Ključna funkcija je lahko porazdeljena računalniška moč, skupna uporaba podatkov/vsebine, komunikacija in sodelovanje ali storitve računalniškega okolja. Decentralizacija se lahko nanaša na algoritme, podatke ali metapodatke ali na vse troje. To ne izključuje ohranjanja centralizacije v nekaterih delih sistemov in aplikacij, če izpolnjuje njihove zahteve.

PKI

Infrastruktura javnih ključev.

Kraj dostave

Kraj, kjer se izvede dostava (navede se železniška postaja odhoda). Kraj, kjer se odgovornost za vagone spremeni.

Kraj odhoda

Kraj, s katerega mora prevozno sredstvo odpeljati ali je že odpeljalo.

Namembni kraj

Kraj, v katerega mora prevozno sredstvo prispeti ali je že prispelo.

Sopomenka: kraj prihoda.

Načrtovalni UI

Načrtovalni UI (NUI) je upravljavec infrastrukture, ki je odgovoren za pripravo in dodelitev vlakovne poti. Področje odgovornosti NUI je opredeljeno s točkami primopredaje, npr. kot lokacija prvega/zadnjega potovanja v informacijah o poti v sporočilu Prošnja za vlakovno pot ali ponujeni/rezervirani poti.

V večini primerov bo pristojni UI isti subjekt kot načrtovalni UI, vendar se lahko za nekatere lokacije in/ali nekatere vlake priprava poti in tudi spremljanje prometa med obratovanjem preneseta na drugega UI.

NUI

Glej Načrtovalni UI.

Obdobje pred odhodom

Je čas delta pred načrtovanim časom odhoda. Obdobje pred odhodom se začne ob načrtovanem času odhoda minus čas delta in konča ob načrtovanem času odhoda.

Primarni podatki

Osnovni podatki kot referenčni vhodni podatki za sporočila ali kot podlaga za funkcionalnost in izračun izpeljanih podatkov.

Začetek obratovanja

Postopek, ki je odvisen od tehnične odobritve vagona in pogodbe o uporabi s PŽP, ki dovoljuje komercialno obratovanje vagona.

Prevoznik v železniškem prometu (PŽP)

Prevoznik v železniškem prometu (Direktiva (EU) 2016/798): pomeni prevoznika v železniškem prometu, kot je opredeljen v točki 1 člena 3 Direktive 2012/34/EU, in vsako drugo javno ali zasebno podjetje, katerega dejavnost je izvajanje prevoza blaga in/ali potnikov v železniškem prometu, pri čemer mora ta prevoznik zagotoviti vleko; to vključuje tudi podjetja, ki zagotavljajo samo vleko.

PŽP lahko prevzame vloge vodilnega PŽP in/ali pristojnega prosilca in/ali pristojnega PŽP.

Pristojni prosilec (PP)

PP je prosilec/odjemalec in izvajalec ter enotna kontaktna točka za zadevnega UI (upravljavca infrastrukture) v celotni fazi načrtovanja. Glavna naloga PP je, da UI zaprosi za rezervacijo zmogljivosti. Ni potrebno, da je PP prevoznik v železniškem prometu, lahko je tudi drug subjekt, ki zmore in sme rezervirati zmogljivost.

Pristojni UI

Pristojni UI (PUI) je upravljavec infrastrukture, ki je lastnik zadevnega omrežja in je odgovoren za vse operativno upravljanje vlakov in vlakovnih poti v svojem omrežju.

Pristojni PŽP (PPŽP)

PPŽP je odgovoren za vožnjo vlaka v fazi obratovanja, in sicer za celotno potovanje ali za odsek potovanja. Če pri upravljanju vlaka sodeluje več kot en PPŽP, se na točki izmenjave odgovornost prenese z enega PPŽP na naslednjega PPŽP.

PPŽP je kontaktni subjekt za UI v fazi obratovanja za celotno izmenjavo sporočil.

Na podlagi dogovora s pristojnim prosilcem lahko PPŽP za vožnjo vlaka zadolži tudi podizvajalca, vendar bo PPŽP kljub temu ostal kontaktna točka za UI v fazi obratovanja.

Datum/čas sprostitve

Datum/čas, ko se pričakuje, da bo ali je odjemalec sprostil blago.

Čas sprostitve za vagone

Datum in čas, ko so vagoni pripravljeni za poteg z imenovanega kraja na odjemalčevem stranskem tiru.

Zanesljivost, razpoložljivost, možnost vzdrževanja, varnost (RAMS)

Zanesljivost – sposobnost začetka in nadaljevanja obratovanja pod določenimi pogoji obratovanja za določeno obdobje, izražena matematično.

Razpoložljivost – čas obratovanja v primerjavi s časom neobratovanja, izražen matematično.

Možnost vzdrževanja – sposobnost sistema, da se po izpadu spet zažene v obratovanje, izražena matematično.

Varnost – verjetnost, da sistem sproži nevarne dogodke, izražena matematično.

Točka javljanja

Lokacija na potovanju vlaka, kjer mora pristojni UI poslati „sporočilo o napovedi vožnje vlaka“, ki vsebuje TETA, tistemu PŽP, ki je najel vlakovno pot.

Repozitorij

Repozitorij je podoben podatkovni bazi in podatkovnemu slovarju, čeprav običajno vključuje celovit sistem za upravljanje informacij. Ne sme vsebovati le opisov podatkovnih struktur (tj. subjektov in elementov), temveč tudi metapodatke, ki so zanimivi za podjetje, podatkovne zaslone, poročila, programe in sisteme. Običajno vključuje tudi interni sklop programskih orodij, DBMS, metamodel, izpopolnjene metapodatke ter programsko opremo za nalaganje in poizvedovanje za dostop do podatkov v repozitoriju.

RIV

Predpisi, ki urejajo medsebojno uporabo tovornih vagonov v mednarodnem prometu.

Predpisi, ki urejajo medsebojno uporabo nakladalnih pripomočkov, zabojnikov in palet v mednarodnem prometu.

Proga

Zemljepisna pot, ki bo potekala od začetne točke do namembne točke.

Odsek proge

Del proge.

PŽP

Glej Prevoznik v železniškem prometu.

Načrtovani čas odhoda

Datum in čas odhoda, za katerega se prosi za pot.

Načrtovani vozni red

Kronološko opredeljena zasedenost železniške infrastrukture za premikanje vlaka po odprti progi ali na postajah. Spremembe voznega reda UI zagotovi vsaj 2 dni pred začetkom dne, ko vlak odpelje z začetne postaje. Ta vozni red velja za določen dan. V nekaterih državah se imenuje operativni vozni red.

Motnja v prevozu

Pomeni nenačrtovano zaustavitev vlaka med obratovanjem brez kakršnih koli informacij o nadaljevanju potovanja.

Izvajalec storitev

Prevoznik, pristojen za določeno fazo prevoza. Udeleženec, ki sprejme in obravnava rezervacijo.

Tovor

Vagoni ali intermodalne nakladalne enote, ki se prevažajo kot ena pošiljka, ne glede na količino ali število zabojnikov, paketov ali kosov. Imenovan tudi pošiljka.

Prošnja za vlakovno pot v kratkem roku

Posamezna prošnja za vlakovno pot v skladu z Direktivo 2012/34/EU zaradi dodatnih prevoznih zahtev ali operativnih potreb.

BI MORAL, BI BILO TREBA

Ta izraz ali pridevnik „PRIPOROČEN“ pomeni, da lahko v nekaterih okoliščinah obstajajo tehtni razlogi, da se določena postavka ne upošteva, treba pa je v celoti razumeti posledice in jih pretehtati, preden se izbere drugačno ukrepanje.

NE BI SMEL

Ta izraz ali izraz „NI PRIPOROČEN“ pomeni, da lahko v nekaterih okoliščinah obstajajo tehtni razlogi, da je določeno vedenje sprejemljivo ali celo koristno, treba pa je v celoti razumeti posledice in jih pretehtati, preden se izbere drugačno vedenje, označeno s tem izrazom.

Deležniki

Vsaka oseba ali organizacija z upravičenim interesom za izvedbo vlakovne storitve, npr.:

prevoznik v železniškem prometu (PŽP);

izvajalec spremljanja pošiljk;

ponudnik lokomotiv;

ponudnik vagonov;

ponudnik strojevodij/vlakovnega osebja,

ponudnik ranžirnih tirov;

ponudnik kretniških premikov;

povezovalec storitev;

ponudnik slotov (UI);

nadzornik vlaka (UI);

upravljavec prometa;

upravljavec voznega parka;

ponudnik trajekta;

inšpektor vagonov, lokomotive;

izvajalec popravil vagonov, lokomotive;

upravljavec pošiljk;

ponudnik usmerjanja s kretnicami in ranžiranja na drčah;

logistični ponudnik;

prejemnik;

pošiljatelj;

za intermodalni prevoz tudi:

dobavitelj zabojnikov;

upravljavec intermodalnega terminala;

izvajalec prevoza po cesti/podjetje za vleko;

parnik;

barže.

Upravljavec terminala

Pomeni organizacijski subjekt, ki je odgovoren za upravljanje ranžirne postaje, multimodalnega ali intermodalnega terminala, pristaniškega terminala.

TETA

Glej Predvideni čas prihoda vlaka.

Sledenje

Dejavnost na zahtevo, da se odkrije in rekonstruira zgodovina prevoza neke pošiljke, prevoznega sredstva, opreme, paketa ali tovora.

Sleditev

Dejavnost sistematičnega spremljanja in evidentiranja trenutne lokacije in statusa neke pošiljke, prevoznega sredstva, opreme, paketa ali tovora.

Vlak

Opredelitev TSI OPE: vlak je opredeljen kot ena ali več vlečnih enot s priklopljenimi tirnimi vozili ali brez njih, za katere so na voljo podatki o vlaku in ki obratujejo med dvema ali več opredeljenimi točkami.

Predvideni

čas prihoda vlaka

Predvideni čas prihoda vlaka na določeno točko, npr. točko primopredaje, točko izmenjave, namembni kraj vlaka.

Vlakovna pot

Glej Pot.

Pretovarjanje

Premikanje intermodalnih nakladalnih enot z enega prevoznega sredstva na drugega.

Potovalni načrt

Za vagone ali intermodalne enote prikazuje načrtovano referenčno potovanje vagona/intermodalne enote.

Enota uporabljene zmogljivosti

Oznaka, ki ponazarja, v kolikšnem obsegu je oprema naložena ali izpraznjena (npr. polna, prazna, LCL).

Enota tovora

Več posameznih paketov, ki so zvezani, naloženi na palete ali speti, tako da tvorijo eno samo enoto, s katero mehanična oprema učinkoviteje ravna.

Enotni vlak

Tovorni vlak, ki je odpravljen z enim samim tovornim listom in eno samo vrsto blaga ter ga tvorijo enotni vagoni, vozi pa od pošiljatelja do prejemnika brez vmesnega ranžiranja.

Vagonski tovor

Enota tovora, pri čemer je enota vagon.

Vagonski nalog

Del tovornega lista, ki prikazuje ustrezne informacije, potrebne, da PŽP opravi prevoz, za katerega je odgovoren, dokler ga ne preda naslednjemu PŽP.

Navodilo za prevoz vagonske pošiljke.

Tovorni list

Dokument, ki ga pripravi prevoznik ali se pripravi v prevoznikovem imenu kot dokaz za pogodbo o prevozu tovora.

---

(1)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

(2)  Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

---

Dodatek III–

Naloge, ki jih opravi nacionalna kontaktna točka TAF/TAP

(1)

V državi članici mora delovati kot kontaktna točka med Agencijo in udeleženci v železniškem prometu (upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, imetniki vagonov, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic, intermodalni prevozniki, odjemalci železniškega tovornega prevoza in zadevna združenja), da se zagotovi, da udeleženci v železniškem prometu uporabljajo TAF in TAP ter poznajo splošen razvoj in odločitve usmerjevalnega odbora.

(2)

Usmerjevalnemu odboru TAF/TAP mora po analizi, ki jo opravi skupina za sodelovanje pri izvajanju, sporočiti pomisleke glede izvajanja in delovanja TSI TAF ter stališča udeležencev v železniškem prometu v državi članici.

(3)

Sodelovati mora s članom odbora za interoperabilnost in varnost železnice (RISC) iz države članice ter zagotoviti, da je član odbora RISC obveščen o nacionalnih vprašanjih v zvezi s TAF/TAP pred vsakim zasedanjem odbora RISC ter da se odločitve odbora RISC v zvezi s TAF/TAP ustrezno sporočijo zadevnim udeležencem v železniškem prometu.

(4)

Država članica zagotavlja, da se z vsemi prevozniki v železniškem prometu z licenco in drugimi udeleženci v železniškem prometu (upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, imetniki vagonov, upravljavci postaj, intermodalni prevozniki, odjemalci železniškega tovornega prevoza in zadevna združenja) vzpostavi stik in da se jim posredujejo podrobnosti o nacionalni kontaktni točki ter da se jim svetuje, naj vzpostavijo stik z nacionalno kontaktno točko, če stik še ni vzpostavljen.

(5)

Seznaniti mora udeležence v železniškem prometu v državi članici, če so ti znani, z obveznostmi v skladu s predpisi o TAF in TAP ter z obveznostjo njihovega izpolnjevanja (v zvezi z izvajanjem in delovanjem TSI TAF).

(6)

Sodelovati mora z državo članico, da se zagotovi imenovanje subjekta, odgovornega za dopolnitev centralne podatkovne baze referenčnih datotek z oznakami primarne lokacije. Identiteta imenovanega subjekta se sporoči GD MOVE, da se ustrezno razširi.

(7)

Olajšati mora izmenjavo informacij med udeleženci v železniškem prometu držav članic (upravljavci infrastrukture, prevozniki v železniškem prometu, imetniki vagonov, upravljavci postaj, prodajalci vozovnic, intermodalni prevozniki, odjemalci železniškega tovornega prevoza in zadevna združenja) v državi članici.

---

SKLEPI

| 29.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 108/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 108/57

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2021/542

z dne 26. marca 2021

o spremembi Sklepa (SZVP) 2020/472 o vojaški operaciji Evropske unije v Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 31. marca 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/472 (1), s katerim je vzpostavljena vojaška operacija Evropske unije v Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 31. marca 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/472 (1), s katerim je vzpostavljena vojaška operacija Evropske unije v Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI).

| (2) | Politični in varnostni odbor se je v okviru strateškega pregleda operacije dogovoril, da bi bilo treba EUNAVFOR MED IRINI podaljšati do 31. marca 2023. |
| --- | --- |

(2)

Politični in varnostni odbor se je v okviru strateškega pregleda operacije dogovoril, da bi bilo treba EUNAVFOR MED IRINI podaljšati do 31. marca 2023.

| (3) | V skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 2292 (2016) bi bilo treba natančneje opredeliti načine za odstranjevanje orožja in sorodnega materiala, zaseženega pri izvajanju embarga ZN na orožje za Libijo, kar vključuje skladiščenje, uničenje ali predajo zaseženih predmetov državi članici ali tretji strani. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 2292 (2016) bi bilo treba natančneje opredeliti načine za odstranjevanje orožja in sorodnega materiala, zaseženega pri izvajanju embarga ZN na orožje za Libijo, kar vključuje skladiščenje, uničenje ali predajo zaseženih predmetov državi članici ali tretji strani.

| (4) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja, ter ne sodeluje pri financiranju te operacije – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja, ter ne sodeluje pri financiranju te operacije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep (SZVP) 2020/472 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Glede na izredne operativne zahteve in na povabilo države članice lahko EUNAVFOR MED IRINI preusmeri plovila v pristanišča zadevne države članice ter odstrani orožje in sorodni material, zasežena v skladu z odstavkom 3, kar vključuje skladiščenje, uničenje ali predajo državi članici ali tretji strani. Pristanišča, v katera se lahko plovila preusmerijo, se določijo v načrtu operacije.
  Odbor evropskega mirovnega instrumenta na predlog poveljnika operacije EU odloči o končnem namembnem kraju zaseženega orožja in sorodnega materiala, kar vključuje skladiščenje, uničenje ali predajo znotraj Unije. O predaji zaseženih predmetov zunaj Unije, v skladu z RVSZN 2292 (2016), pa na predlog poveljnika operacije EU odloči Politični in varnostni odbor (PVO), razen kadar država članica zahteva, da to obravnava Svet. Pri taki predaji zaseženih predmetov zunaj Unije se spoštujejo načela iz Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP ( (*1) ter upoštevajo veljavna nacionalna pravila in postopki o nadzoru nad izvozom orožja; pod pogojem vseh pogojev in zaščitnih ukrepov, ki jih določita PVO oziroma Svet in ob upoštevanju postopkov iz Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 ( (*2), zlasti metodologijo v zvezi s tveganji in zaščitnimi ukrepi; taka predaja ne vključuje vojaške opreme ali platform, zasnovanih za uporabo smrtonosne sile.
  Država članica, ki pomaga EUNAVFOR MED IRINI pri odstranjevanju zaseženega orožja in sorodnega materiala, se zaveže, da bo v okviru svojega nacionalnega prava in postopkov čim prej zaključila postopke, potrebne za odstranitev zaseženih predmetov. EUNAVFOR MED IRINI tej državi članici izda potrdilo o odstranitvi.
  Stroški skladiščenja ter odstranitve orožja in sorodnega materiala, ki ga je EUNAVFOR MED IRINI zasegla na svojem območju delovanja, vključno s stroški, povezanimi s potrebnimi pristaniškimi storitvami, se krijejo iz evropskega mirovnega instrumenta. Iz evropskega mirovnega instrumenta se krijejo tudi stroški kakršne koli finančne odgovornosti, ki izhaja iz preusmeritev plovila ali iz poznejših ukrepov, povezanih s prevozom, skladiščenjem in odstranjevanjem zaseženih predmetov, razen v primerih hude malomarnosti ali namerne kršitve države članice, ki pomaga pri odstranjevanju, ali katerega koli od njenih zastopnikov. Vsi prihodki, ki jih država članica prejme v okviru odstranitve zaseženega orožja in sorodnega materiala, se prenesejo v evropski mirovni instrument, pri čemer se ustrezno upoštevajo ustrezni nacionalni upravni ali sodni postopki v tej državi članici.
  EUNAVFOR MED IRINI, ki jo zastopa poveljnik operacije EU, lahko z ustreznimi organi države članice, ki pomaga pri preusmerjanju plovila ali odstranjevanju zaseženega orožja in sorodnega materiala, sklene upravni dogovor za izvajanje tega odstavka.
  Ta odstavek se uporablja za tekoče postopke za zaseg in odstranitev.


  (*1)  Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99)."


  (*2)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/528 (UL L 102, 24.3.2021, str. 14).“;" |
| --- | --- |

(1)

v členu 2 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Glede na izredne operativne zahteve in na povabilo države članice lahko EUNAVFOR MED IRINI preusmeri plovila v pristanišča zadevne države članice ter odstrani orožje in sorodni material, zasežena v skladu z odstavkom 3, kar vključuje skladiščenje, uničenje ali predajo državi članici ali tretji strani. Pristanišča, v katera se lahko plovila preusmerijo, se določijo v načrtu operacije.

Odbor evropskega mirovnega instrumenta na predlog poveljnika operacije EU odloči o končnem namembnem kraju zaseženega orožja in sorodnega materiala, kar vključuje skladiščenje, uničenje ali predajo znotraj Unije. O predaji zaseženih predmetov zunaj Unije, v skladu z RVSZN 2292 (2016), pa na predlog poveljnika operacije EU odloči Politični in varnostni odbor (PVO), razen kadar država članica zahteva, da to obravnava Svet. Pri taki predaji zaseženih predmetov zunaj Unije se spoštujejo načela iz Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP ( (*1) ter upoštevajo veljavna nacionalna pravila in postopki o nadzoru nad izvozom orožja; pod pogojem vseh pogojev in zaščitnih ukrepov, ki jih določita PVO oziroma Svet in ob upoštevanju postopkov iz Sklepa Sveta (SZVP) 2021/509 ( (*2), zlasti metodologijo v zvezi s tveganji in zaščitnimi ukrepi; taka predaja ne vključuje vojaške opreme ali platform, zasnovanih za uporabo smrtonosne sile.

Država članica, ki pomaga EUNAVFOR MED IRINI pri odstranjevanju zaseženega orožja in sorodnega materiala, se zaveže, da bo v okviru svojega nacionalnega prava in postopkov čim prej zaključila postopke, potrebne za odstranitev zaseženih predmetov. EUNAVFOR MED IRINI tej državi članici izda potrdilo o odstranitvi.

Stroški skladiščenja ter odstranitve orožja in sorodnega materiala, ki ga je EUNAVFOR MED IRINI zasegla na svojem območju delovanja, vključno s stroški, povezanimi s potrebnimi pristaniškimi storitvami, se krijejo iz evropskega mirovnega instrumenta. Iz evropskega mirovnega instrumenta se krijejo tudi stroški kakršne koli finančne odgovornosti, ki izhaja iz preusmeritev plovila ali iz poznejših ukrepov, povezanih s prevozom, skladiščenjem in odstranjevanjem zaseženih predmetov, razen v primerih hude malomarnosti ali namerne kršitve države članice, ki pomaga pri odstranjevanju, ali katerega koli od njenih zastopnikov. Vsi prihodki, ki jih država članica prejme v okviru odstranitve zaseženega orožja in sorodnega materiala, se prenesejo v evropski mirovni instrument, pri čemer se ustrezno upoštevajo ustrezni nacionalni upravni ali sodni postopki v tej državi članici.

EUNAVFOR MED IRINI, ki jo zastopa poveljnik operacije EU, lahko z ustreznimi organi države članice, ki pomaga pri preusmerjanju plovila ali odstranjevanju zaseženega orožja in sorodnega materiala, sklene upravni dogovor za izvajanje tega odstavka.

Ta odstavek se uporablja za tekoče postopke za zaseg in odstranitev.

(*1)  Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99)."

*1

(*2)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/509 z dne 22. marca 2021 o vzpostavitvi Evropskega mirovnega instrumenta in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/528 (UL L 102, 24.3.2021, str. 14).“;"

*2

| (2) | v členu 13 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Referenčni finančni znesek skupnih stroškov EUNAVFOR MED IRINI za obdobje od 1. aprila 2021 do 31. marca 2023 je 16 900 000 EUR. Odstotek referenčnega zneska iz člena 46(2) Sklepa (SZVP) 2021/509 znaša 10 % v obveznostih in 10 % za plačila.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 13 se doda naslednji odstavek:

„3.   Referenčni finančni znesek skupnih stroškov EUNAVFOR MED IRINI za obdobje od 1. aprila 2021 do 31. marca 2023 je 16 900 000 EUR. Odstotek referenčnega zneska iz člena 46(2) Sklepa (SZVP) 2021/509 znaša 10 % v obveznostih in 10 % za plačila.“;

| (3) | v členu 15 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   EUNAVFOR MED IRINI preneha 31. marca 2023.“. |
| --- | --- |

(3)

v členu 15 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   EUNAVFOR MED IRINI preneha 31. marca 2023.“.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 26. marca 2021

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/472 z dne 31. marca 2020 o vojaški operaciji Evropske unije v Sredozemlju (EUNAVFOR MED IRINI) (UL L 101, 1.4.2020, str. 4).

1

---

| 29.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 108/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 108/59

---

SKLEP SVETA (Szvp) 2021/543

z dne 26. marca 2021

o spremembi Sklepa 2011/173/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Bosni in Hercegovini

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 21. marca 2011 sprejel Sklep 2011/173/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 21. marca 2011 sprejel Sklep 2011/173/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Bosni in Hercegovini.

| (2) | Na podlagi pregleda Sklepa 2011/173/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 31. marca 2022. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pregleda Sklepa 2011/173/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 31. marca 2022.

| (3) | Sklep 2011/173/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2011/173/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Drugi odstavek člena 6 Sklepa 2011/173/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„Ta sklep se uporablja do 31. marca 2022.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 26. marca 2021

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Sklep Sveta 2011/173/SZVP z dne 21. marca 2011 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Bosni in Hercegovini (UL L 76, 22.3.2011, str. 68).

1

---