# Uradni list L 107/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 107 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6426. marec 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 107

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6426. marec 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 | 30 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/1

---

UREDBA (EU) 2021/522 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. marca 2021

o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 168(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je eden od ciljev Unije spodbujanje blaginje njenih narodov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) je eden od ciljev Unije spodbujanje blaginje njenih narodov.

| (2) | V skladu s členoma 9 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členom 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členoma 9 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členom 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavljati visoko raven varovanja zdravja ljudi.

| (3) | Člen 168 PDEU določa, da Unija dopolnjuje in podpira nacionalne zdravstvene politike, spodbuja sodelovanje med državami članicami in usklajevanje njihovih programov ob doslednem upoštevanju odgovornosti držav članic za opredelitev njihove zdravstvene politike in za organizacijo, upravljanje in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 168 PDEU določa, da Unija dopolnjuje in podpira nacionalne zdravstvene politike, spodbuja sodelovanje med državami članicami in usklajevanje njihovih programov ob doslednem upoštevanju odgovornosti držav članic za opredelitev njihove zdravstvene politike in za organizacijo, upravljanje in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe.

| (4) | Ukrepi so se sprejemali zlasti v okviru predhodnih programov ukrepov Unije na področju javnega zdravja, in sicer tistih iz sklepov št. 1786/2002/ES (4) in št. 1350/2007/ES (5) Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6) za izpolnjevanje zahtev iz člena 168 PDEU. |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi so se sprejemali zlasti v okviru predhodnih programov ukrepov Unije na področju javnega zdravja, in sicer tistih iz sklepov št. 1786/2002/ES (4) in št. 1350/2007/ES (5) Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6) za izpolnjevanje zahtev iz člena 168 PDEU.

| (5) | Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je 11. marca 2020 izbruh novega koronavirusa (COVID-19) razglasila za svetovno pandemijo. Navedena pandemija je povzročila svetovno zdravstveno krizo brez primere z resnimi socialno-ekonomskimi posledicami in trpljenje ljudi, ki zlasti prizadene osebe s kroničnimi obolenji. Poleg tega je zdravstveno osebje, ki ima v času krize zaradi COVID-19 ključno vlogo, izpostavljeno velikim zdravstvenim tveganjem. |
| --- | --- |

(5)

Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) je 11. marca 2020 izbruh novega koronavirusa (COVID-19) razglasila za svetovno pandemijo. Navedena pandemija je povzročila svetovno zdravstveno krizo brez primere z resnimi socialno-ekonomskimi posledicami in trpljenje ljudi, ki zlasti prizadene osebe s kroničnimi obolenji. Poleg tega je zdravstveno osebje, ki ima v času krize zaradi COVID-19 ključno vlogo, izpostavljeno velikim zdravstvenim tveganjem.

| (6) | Za zdravstvene politike so sicer odgovorne države članice same, vendar bi morale varovati javno zdravje v duhu evropske solidarnosti, k čemur je bilo pozvano s sporočilom Komisije z dne 13. marca 2020 o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh virusa COVID-19. Izkušnje, pridobljene s trenutno krizo zaradi COVID-19, so pokazale, da je potrebno nadaljnje ukrepanje na ravni Unije v podporo sodelovanju in usklajevanju med državami članicami. Na podlagi tega sodelovanja bi se morala izboljšati pripravljenost, preprečevanje in obvladovanje širjenja hudih človeških okužb in bolezni prek meja, da bi se borili proti drugim resnim čezmejnim nevarnostim za zdravje ter zaščitili in izboljšali zdravje in dobro počutje vseh ljudi v Uniji. Pripravljenost je ključnega pomena za izboljšanje odpornosti na prihodnje grožnje. V zvezi s tem bi morale države članice imeti možnost, da prostovoljno izvajajo stresne teste in tako izboljšajo svojo pripravljenost ter povečajo odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Za zdravstvene politike so sicer odgovorne države članice same, vendar bi morale varovati javno zdravje v duhu evropske solidarnosti, k čemur je bilo pozvano s sporočilom Komisije z dne 13. marca 2020 o usklajenem gospodarskem odzivu na izbruh virusa COVID-19. Izkušnje, pridobljene s trenutno krizo zaradi COVID-19, so pokazale, da je potrebno nadaljnje ukrepanje na ravni Unije v podporo sodelovanju in usklajevanju med državami članicami. Na podlagi tega sodelovanja bi se morala izboljšati pripravljenost, preprečevanje in obvladovanje širjenja hudih človeških okužb in bolezni prek meja, da bi se borili proti drugim resnim čezmejnim nevarnostim za zdravje ter zaščitili in izboljšali zdravje in dobro počutje vseh ljudi v Uniji. Pripravljenost je ključnega pomena za izboljšanje odpornosti na prihodnje grožnje. V zvezi s tem bi morale države članice imeti možnost, da prostovoljno izvajajo stresne teste in tako izboljšajo svojo pripravljenost ter povečajo odpornost.

| (7) | Zato je primerno, da se vzpostavi nov in okrepljen program za ukrepe Unije na področju zdravja, imenovan „Program EU za zdravje“ (v nadaljnjem besedilu: Program) za obdobje 2021–2027. V skladu s cilji ukrepov Unije in pristojnostmi Unije na področju javnega zdravja bi moral biti v Programu poudarek na ukrepih, za katere sodelovanje na ravni Unije prinaša prednosti in večjo učinkovitost, ter ukrepih z učinkom na notranji trg. |
| --- | --- |

(7)

Zato je primerno, da se vzpostavi nov in okrepljen program za ukrepe Unije na področju zdravja, imenovan „Program EU za zdravje“ (v nadaljnjem besedilu: Program) za obdobje 2021–2027. V skladu s cilji ukrepov Unije in pristojnostmi Unije na področju javnega zdravja bi moral biti v Programu poudarek na ukrepih, za katere sodelovanje na ravni Unije prinaša prednosti in večjo učinkovitost, ter ukrepih z učinkom na notranji trg.

| (8) | Program bi moral spodbujati ukrepe na področjih, na katerih se lahko izkaže dodana vrednost Unije. Ti ukrepi bi morali vključevati med drugim krepitev izmenjave najboljših praks med državami članicami, podpiranje mrež za izmenjavo znanja ali za vzajemno učenje, obravnavanje in zmanjšanje čezmejnih nevarnosti za zdravje z namenom zmanjšanja tveganj zaradi teh nevarnosti in omilitve njihovih posledic, obravnavanje nekaterih vprašanj v zvezi z notranjim trgom, za katerega lahko Unija doseže visokokakovostne rešitve na celotnem območju Unije in s tem sprosti potencial inovacij na področju zdravja ter izboljša učinkovitost z izogibanjem podvajanju dejavnosti in optimizacijo uporabe finančnih sredstev. Program bi moral podpirati tudi ukrepe za krepitev zmogljivosti na področju strateškega načrtovanja in dostopa do financiranja iz več virov ter zmogljivosti za naložbe v ukrepe Programa in njihovo izvajanje. Pri tem bi Program moral zagotoviti pomoč, prilagojeno posameznim državam članicam ali skupinam držav članic z največjimi potrebami. |
| --- | --- |

(8)

Program bi moral spodbujati ukrepe na področjih, na katerih se lahko izkaže dodana vrednost Unije. Ti ukrepi bi morali vključevati med drugim krepitev izmenjave najboljših praks med državami članicami, podpiranje mrež za izmenjavo znanja ali za vzajemno učenje, obravnavanje in zmanjšanje čezmejnih nevarnosti za zdravje z namenom zmanjšanja tveganj zaradi teh nevarnosti in omilitve njihovih posledic, obravnavanje nekaterih vprašanj v zvezi z notranjim trgom, za katerega lahko Unija doseže visokokakovostne rešitve na celotnem območju Unije in s tem sprosti potencial inovacij na področju zdravja ter izboljša učinkovitost z izogibanjem podvajanju dejavnosti in optimizacijo uporabe finančnih sredstev. Program bi moral podpirati tudi ukrepe za krepitev zmogljivosti na področju strateškega načrtovanja in dostopa do financiranja iz več virov ter zmogljivosti za naložbe v ukrepe Programa in njihovo izvajanje. Pri tem bi Program moral zagotoviti pomoč, prilagojeno posameznim državam članicam ali skupinam držav članic z največjimi potrebami.

| (9) | Ta uredba določa finančna sredstva za Program, ki jih Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku obravnavata kot prednostni referenčni znesek v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (7). Ta finančna sredstva v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 22. decembra 2020 (8) o okrepitvi posebnih programov in prilagoditvi temeljnih aktov znašajo 500 milijonov EUR v cenah iz leta 2018. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba določa finančna sredstva za Program, ki jih Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku obravnavata kot prednostni referenčni znesek v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (7). Ta finančna sredstva v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 22. decembra 2020 (8) o okrepitvi posebnih programov in prilagoditvi temeljnih aktov znašajo 500 milijonov EUR v cenah iz leta 2018.

| (10) | V tej uredbi bi bilo treba opredeliti najmanjše in največje deleže celotnega proračuna za nekatera področja ukrepanja, da se zagotovijo smernice za dodeljevanje sredstev za izvajanje Programa, s čimer bi zagotovili njegovo uravnoteženost in ciljno naravnanost. |
| --- | --- |

(10)

V tej uredbi bi bilo treba opredeliti najmanjše in največje deleže celotnega proračuna za nekatera področja ukrepanja, da se zagotovijo smernice za dodeljevanje sredstev za izvajanje Programa, s čimer bi zagotovili njegovo uravnoteženost in ciljno naravnanost.

| (11) | Zaradi resne narave čezmejnih nevarnosti za zdravje bi moral Program podpirati usklajene javnozdravstvene ukrepe na ravni Unije za obravnavanje različnih vidikov takih nevarnosti. Da bi se okrepila zmogljivost Unije za pripravo in odzivanje na katere koli prihodnje zdravstvene krize ter njihovo obvladovanje, bi moral Program zagotavljati podporo ukrepom, sprejetim v okviru mehanizmov in struktur, vzpostavljenih s Sklepom št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter drugih ustreznih mehanizmov in struktur iz sporočila Komisije z dne 11. novembra 2020 z naslovom: „Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje“, vključno z ukrepi za krepitev zmogljivosti načrtovanja pripravljenosti in odzivanja na nacionalni ravni in ravni Unije, krepitev vloge Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) in Evropske agencije za zdravila (EMA) ter ustanovitev organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere. Taki ukrepi bi lahko vključevali krepitev zmogljivosti za odzivanje na zdravstvene krize, preventivne ukrepe v zvezi s cepljenjem in imunizacijo ter okrepljene programe nadzora, zagotovitev informacij na področju zdravja in platform za izmenjavo najboljših praks. V tem okviru bi moral Program spodbujati vseevropsko in medsektorsko preprečevanje kriz, pripravljenost nanje in njihov nadzor ter upravljanje zmogljivosti ter zmogljivost akterjev za odzivanje na ravni Unije ter držav članic, vključno z načrtovanjem ravnanja v nepredvidljivih razmerah in vajami za pripravljenost, v skladu s pristopoma „eno zdravje“ in „zdravje v vseh politikah“. Program bi moral olajšati vzpostavitev integriranega medsektorskega okvira za obveščanje o tveganjih za vse faze zdravstvene krize, in sicer pri preprečevanju, pripravljenosti in odzivanju. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi resne narave čezmejnih nevarnosti za zdravje bi moral Program podpirati usklajene javnozdravstvene ukrepe na ravni Unije za obravnavanje različnih vidikov takih nevarnosti. Da bi se okrepila zmogljivost Unije za pripravo in odzivanje na katere koli prihodnje zdravstvene krize ter njihovo obvladovanje, bi moral Program zagotavljati podporo ukrepom, sprejetim v okviru mehanizmov in struktur, vzpostavljenih s Sklepom št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter drugih ustreznih mehanizmov in struktur iz sporočila Komisije z dne 11. novembra 2020 z naslovom: „Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje“, vključno z ukrepi za krepitev zmogljivosti načrtovanja pripravljenosti in odzivanja na nacionalni ravni in ravni Unije, krepitev vloge Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) in Evropske agencije za zdravila (EMA) ter ustanovitev organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere. Taki ukrepi bi lahko vključevali krepitev zmogljivosti za odzivanje na zdravstvene krize, preventivne ukrepe v zvezi s cepljenjem in imunizacijo ter okrepljene programe nadzora, zagotovitev informacij na področju zdravja in platform za izmenjavo najboljših praks. V tem okviru bi moral Program spodbujati vseevropsko in medsektorsko preprečevanje kriz, pripravljenost nanje in njihov nadzor ter upravljanje zmogljivosti ter zmogljivost akterjev za odzivanje na ravni Unije ter držav članic, vključno z načrtovanjem ravnanja v nepredvidljivih razmerah in vajami za pripravljenost, v skladu s pristopoma „eno zdravje“ in „zdravje v vseh politikah“. Program bi moral olajšati vzpostavitev integriranega medsektorskega okvira za obveščanje o tveganjih za vse faze zdravstvene krize, in sicer pri preprečevanju, pripravljenosti in odzivanju.

| (12) | Da bi se okrepile zmogljivosti Unije za preprečevanje zdravstvenih kriz, pripravo in odzivanje nanje ter njihovo obvladovanje, bi bilo treba s Programom podpirati ukrepe, sprejete v okviru mehanizmov in struktur, vzpostavljenih z ustrezno zakonodajo Unije. Ta podpora bi lahko vključevala krepitev zmogljivosti za odzivanje na zdravstvene krize, vključno z načrtovanjem ravnanja v nepredvidljivih razmerah in pripravljenost nanje, preventivne ukrepe, kot so tisti na področju cepljenja in imunizacije, okrepljene programe nadzora ter izboljšano usklajevanje in sodelovanje. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se okrepile zmogljivosti Unije za preprečevanje zdravstvenih kriz, pripravo in odzivanje nanje ter njihovo obvladovanje, bi bilo treba s Programom podpirati ukrepe, sprejete v okviru mehanizmov in struktur, vzpostavljenih z ustrezno zakonodajo Unije. Ta podpora bi lahko vključevala krepitev zmogljivosti za odzivanje na zdravstvene krize, vključno z načrtovanjem ravnanja v nepredvidljivih razmerah in pripravljenost nanje, preventivne ukrepe, kot so tisti na področju cepljenja in imunizacije, okrepljene programe nadzora ter izboljšano usklajevanje in sodelovanje.

| (13) | V okviru javnozdravstvenih kriz lahko klinična preskušanja in vrednotenje zdravstvenih tehnologij prispevajo k pospešitvi razvoja in opredelitvi učinkovitih zdravstvenih protiukrepov. Zato bi moralo biti mogoče, da Program zagotavlja podporo za lažje izvajanje ukrepov na teh področjih. |
| --- | --- |

(13)

V okviru javnozdravstvenih kriz lahko klinična preskušanja in vrednotenje zdravstvenih tehnologij prispevajo k pospešitvi razvoja in opredelitvi učinkovitih zdravstvenih protiukrepov. Zato bi moralo biti mogoče, da Program zagotavlja podporo za lažje izvajanje ukrepov na teh področjih.

| (14) | Za zaščito ljudi v ranljivem položaju, vključno s tistimi z duševnimi motnjami, tistimi, ki imajo ali na katere najbolj vplivajo nalezljive in nenalezljive bolezni, in tistimi s kroničnimi boleznimi, bi moral Program spodbujati tudi ukrepe, ki obravnavajo in preprečujejo stranske posledice zdravstvenih kriz za ljudi v takih ranljivih skupinah ter ukrepe, ki izboljšujejo duševno zdravje. |
| --- | --- |

(14)

Za zaščito ljudi v ranljivem položaju, vključno s tistimi z duševnimi motnjami, tistimi, ki imajo ali na katere najbolj vplivajo nalezljive in nenalezljive bolezni, in tistimi s kroničnimi boleznimi, bi moral Program spodbujati tudi ukrepe, ki obravnavajo in preprečujejo stranske posledice zdravstvenih kriz za ljudi v takih ranljivih skupinah ter ukrepe, ki izboljšujejo duševno zdravje.

| (15) | Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila številne izzive, vključno z odvisnostjo Unije od tretjih držav pri zagotavljanju oskrbe s surovinami, aktivnimi farmacevtskimi sestavinami, zdravili, medicinskimi pripomočki in osebno zaščitno opremo, ki so v Uniji potrebni med zdravstvenimi krizami, zlasti pandemijami. Program bi moral zato zagotavljati podporo ukrepom, ki spodbujajo proizvodnjo, javno naročanje in upravljanje v krizi pomembnih izdelkov v Uniji, da bi omilili tveganje pomanjkanja, in ob tem poskrbeli za dopolnjevanje z drugimi instrumenti Unije. |
| --- | --- |

(15)

Kriza zaradi COVID-19 je izpostavila številne izzive, vključno z odvisnostjo Unije od tretjih držav pri zagotavljanju oskrbe s surovinami, aktivnimi farmacevtskimi sestavinami, zdravili, medicinskimi pripomočki in osebno zaščitno opremo, ki so v Uniji potrebni med zdravstvenimi krizami, zlasti pandemijami. Program bi moral zato zagotavljati podporo ukrepom, ki spodbujajo proizvodnjo, javno naročanje in upravljanje v krizi pomembnih izdelkov v Uniji, da bi omilili tveganje pomanjkanja, in ob tem poskrbeli za dopolnjevanje z drugimi instrumenti Unije.

| (16) | Da bi čim bolj zmanjšali javnozdravstvene posledice resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, bi bilo treba omogočiti, da ukrepi, ki se podpirajo v okviru Programa, izboljšujejo interoperabilnost držav članic, in sicer s sodelovanjem in izmenjavo najboljših praks, tudi s povečanjem števila skupnih ukrepov. Ti ukrepi bi morali zagotoviti, da se bodo lahko države članice odzivale na izredne zdravstvene razmere, kar vključuje načrtovanje ravnanja v nepredvidljivih razmerah, vaje za pripravljenost, izpopolnjevanje zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev ter vzpostavitev, v skladu z nacionalnimi strategijami, mehanizmov za učinkovito spremljanje in distribucijo ali dodeljevanje blaga in storitev glede na potrebe v času krize. |
| --- | --- |

(16)

Da bi čim bolj zmanjšali javnozdravstvene posledice resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, bi bilo treba omogočiti, da ukrepi, ki se podpirajo v okviru Programa, izboljšujejo interoperabilnost držav članic, in sicer s sodelovanjem in izmenjavo najboljših praks, tudi s povečanjem števila skupnih ukrepov. Ti ukrepi bi morali zagotoviti, da se bodo lahko države članice odzivale na izredne zdravstvene razmere, kar vključuje načrtovanje ravnanja v nepredvidljivih razmerah, vaje za pripravljenost, izpopolnjevanje zdravstvenih in javnozdravstvenih delavcev ter vzpostavitev, v skladu z nacionalnimi strategijami, mehanizmov za učinkovito spremljanje in distribucijo ali dodeljevanje blaga in storitev glede na potrebe v času krize.

| (17) | Obveščanje posameznikov ima pomembno vlogo pri preprečevanju bolezni in odzivanju nanje. Program bi moral zato podpirati dejavnosti komuniciranja s splošno javnostjo ali s posameznimi skupinami oseb ali strokovnjakov, da bi spodbujali preprečevanje bolezni in zdrav način življenja, ukrepali proti napačnim informacijam in dezinformacijam v zvezi s preprečevanjem, povzročanjem in zdravljenjem bolezni, odpravljali nezaupanje v cepljenje ter podpirali prizadevanja za krepitev nesebičnega vedenja, kot so darovanje organov in krvi, tako, da bi dopolnjevali nacionalne kampanje na tem področju. |
| --- | --- |

(17)

Obveščanje posameznikov ima pomembno vlogo pri preprečevanju bolezni in odzivanju nanje. Program bi moral zato podpirati dejavnosti komuniciranja s splošno javnostjo ali s posameznimi skupinami oseb ali strokovnjakov, da bi spodbujali preprečevanje bolezni in zdrav način življenja, ukrepali proti napačnim informacijam in dezinformacijam v zvezi s preprečevanjem, povzročanjem in zdravljenjem bolezni, odpravljali nezaupanje v cepljenje ter podpirali prizadevanja za krepitev nesebičnega vedenja, kot so darovanje organov in krvi, tako, da bi dopolnjevali nacionalne kampanje na tem področju.

| (18) | V sinergiji z drugimi programi Unije, kot so program Digitalna Evropa, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240, Obzorje Evropa - okvirni program za raziskave in inovacije, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje Evropa), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), vzpostavljen z Uredbo o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu, Evropski socialni sklad plus (ESS+), vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+), Program InvestEU, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (11), bi lahko s Programom podprli ukrepe, ki spodbujajo digitalno preobrazbo na področju zdravstvenih storitev in izboljšujejo interoperabilnost takih storitev, vključno z razvojem evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora. |
| --- | --- |

(18)

V sinergiji z drugimi programi Unije, kot so program Digitalna Evropa, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240, Obzorje Evropa - okvirni program za raziskave in inovacije, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (v nadaljnjem besedilu: Obzorje Evropa), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), vzpostavljen z Uredbo o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu, Evropski socialni sklad plus (ESS+), vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+), Program InvestEU, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (11), bi lahko s Programom podprli ukrepe, ki spodbujajo digitalno preobrazbo na področju zdravstvenih storitev in izboljšujejo interoperabilnost takih storitev, vključno z razvojem evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora.

| (19) | Zdravje je naložba in to načelo bi moralo biti v samem jedru Programa. Dolgotrajnejše zdravje in aktivnost ljudi ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje z izboljšanjem zdravstvene pismenosti, bodo pozitivno vplivali na zdravje, zmanjšanje neenakosti v zdravju in nepravičnosti, dostop do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva, kakovost življenja, zdravje delavcev, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne zdravstvene sisteme in nacionalne proračune. Program bi moral spodbujati tudi ukrepe za zmanjšanje neenakosti pri zagotavljanju zdravstvenega varstva, zlasti na podeželju in v oddaljenih regijah, tudi v najbolj oddaljenih, kar je pomembno za doseganje vključujoče rasti. Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, določenih v resoluciji Združenih narodov z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (v nadaljnjem besedilu Agenda ZN 2030), zlasti cilja trajnostnega razvoja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“. Program bi zato moral prispevati k ukrepom za doseganje teh ciljev. |
| --- | --- |

(19)

Zdravje je naložba in to načelo bi moralo biti v samem jedru Programa. Dolgotrajnejše zdravje in aktivnost ljudi ter omogočanje, da prevzamejo aktivno vlogo pri skrbi za lastno zdravje z izboljšanjem zdravstvene pismenosti, bodo pozitivno vplivali na zdravje, zmanjšanje neenakosti v zdravju in nepravičnosti, dostop do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva, kakovost življenja, zdravje delavcev, produktivnost, konkurenčnost in vključenost, hkrati pa se bo zmanjševal pritisk na nacionalne zdravstvene sisteme in nacionalne proračune. Program bi moral spodbujati tudi ukrepe za zmanjšanje neenakosti pri zagotavljanju zdravstvenega varstva, zlasti na podeželju in v oddaljenih regijah, tudi v najbolj oddaljenih, kar je pomembno za doseganje vključujoče rasti. Komisija se je zavezala državam članicam pomagati pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, določenih v resoluciji Združenih narodov z dne 25. septembra 2015 z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ (v nadaljnjem besedilu Agenda ZN 2030), zlasti cilja trajnostnega razvoja 3 „poskrbeti za zdravo življenje in spodbujati splošno dobro počutje v vseh življenjskih obdobjih“. Program bi zato moral prispevati k ukrepom za doseganje teh ciljev.

| (20) | Nenalezljive bolezni so pogosto posledica kombinacije genetskih, fizioloških, okoljskih in vedenjskih dejavnikov. Nenalezljive bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, rak, duševne bolezni, nevrološke motnje, kronične bolezni dihal in sladkorna bolezen, so glavni vzroki za invalidnost, zdravstvene težave, upokojitve iz zdravstvenih razlogov in prezgodnje smrti v Uniji in imajo precejšen socialni in ekonomski učinek. Za zmanjšanje učinka nenalezljivih bolezni na posameznike in družbo v Uniji ter doseganje cilja trajnostnega razvoja 3 iz Agende ZN 2030, zlasti, vendar ne izključno, podcilja 3.4, in sicer do leta 2030 za tretjino zmanjšati število primerov prezgodnje smrti zaradi nenalezljivih bolezni, je ključno zagotoviti celosten odziv s poudarkom na promociji zdravja in preprečevanju bolezni v zadevnih sektorjih. |
| --- | --- |

(20)

Nenalezljive bolezni so pogosto posledica kombinacije genetskih, fizioloških, okoljskih in vedenjskih dejavnikov. Nenalezljive bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, rak, duševne bolezni, nevrološke motnje, kronične bolezni dihal in sladkorna bolezen, so glavni vzroki za invalidnost, zdravstvene težave, upokojitve iz zdravstvenih razlogov in prezgodnje smrti v Uniji in imajo precejšen socialni in ekonomski učinek. Za zmanjšanje učinka nenalezljivih bolezni na posameznike in družbo v Uniji ter doseganje cilja trajnostnega razvoja 3 iz Agende ZN 2030, zlasti, vendar ne izključno, podcilja 3.4, in sicer do leta 2030 za tretjino zmanjšati število primerov prezgodnje smrti zaradi nenalezljivih bolezni, je ključno zagotoviti celosten odziv s poudarkom na promociji zdravja in preprečevanju bolezni v zadevnih sektorjih.

| (21) | Program bi moral zato podpirati promocijo zdravja in preprečevanje bolezni ter izboljšati duševno zdravje skozi celotno življenje posameznika z obravnavanjem dejavnikov tveganja in zdravja, s čimer bi prispevali tudi k doseganju cilja 3 ciljev trajnostnega razvoja iz Agende ZN 2030. Program bi moral zato prispevati tudi k ciljem, ki so določeni v sporočilu Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: Evropski zeleni dogovor). |
| --- | --- |

(21)

Program bi moral zato podpirati promocijo zdravja in preprečevanje bolezni ter izboljšati duševno zdravje skozi celotno življenje posameznika z obravnavanjem dejavnikov tveganja in zdravja, s čimer bi prispevali tudi k doseganju cilja 3 ciljev trajnostnega razvoja iz Agende ZN 2030. Program bi moral zato prispevati tudi k ciljem, ki so določeni v sporočilu Komisije z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: Evropski zeleni dogovor).

| (22) | Program bi moral še naprej podpirati ukrepe za zmanjševanje in preprečevanje škode zaradi uživanja alkohola, s posebnim poudarkom na zaščiti mladih. |
| --- | --- |

(22)

Program bi moral še naprej podpirati ukrepe za zmanjševanje in preprečevanje škode zaradi uživanja alkohola, s posebnim poudarkom na zaščiti mladih.

| (23) | Kronične bolezni v Uniji predstavljajo veliko breme. Splošno je priznano, da sta preventiva in zgodnje odkrivanje pomembna v tem oziru. Program bi moral podpirati ukrepe na teh področjih ter pripravo posebnih smernic Unije za preprečevanje in obvladovanje bolezni in si tako prizadevati, da bi lahko države članice na podlagi sodelovanja zmanjšale svoje breme ter se bolje in učinkoviteje spoprijele s kroničnimi boleznimi. Zaradi demografskih sprememb, zlasti staranja družbe, je ogrožena vzdržnost zdravstvenih sistemov. Posebno pozornost je treba nameniti boleznim in motnjam, povezanim s starostjo, kot je demenca, ter starostni invalidnosti. |
| --- | --- |

(23)

Kronične bolezni v Uniji predstavljajo veliko breme. Splošno je priznano, da sta preventiva in zgodnje odkrivanje pomembna v tem oziru. Program bi moral podpirati ukrepe na teh področjih ter pripravo posebnih smernic Unije za preprečevanje in obvladovanje bolezni in si tako prizadevati, da bi lahko države članice na podlagi sodelovanja zmanjšale svoje breme ter se bolje in učinkoviteje spoprijele s kroničnimi boleznimi. Zaradi demografskih sprememb, zlasti staranja družbe, je ogrožena vzdržnost zdravstvenih sistemov. Posebno pozornost je treba nameniti boleznim in motnjam, povezanim s starostjo, kot je demenca, ter starostni invalidnosti.

| (24) | Rak je za boleznimi srca in ožilja drugi najpogostejši vzrok smrti v državah članicah. Prav tako je ena od nenalezljivih bolezni, ki imajo skupne dejavnike tveganja ter katerih preprečevanje in nadzor bi koristila večini državljank in državljanov. Slaba prehrana, telesna nedejavnost, debelost, uživanje tobaka in škodljivo uživanje alkohola so dejavniki tveganja, ki so skupni tudi pri drugih kroničnih boleznih, denimo boleznih srca in ožilja, zato bi bilo treba programe za preprečevanje raka izvajati v okviru celovitega pristopa k preprečevanju kroničnih bolezni. Ustrezni ukrepi iz „Evropskega načrta za boj proti raku“, ki so določeni v sporočilu Komisije z dne 3. februarja 2021, bi morali prejemati sredstva iz Programa in misije o raku Obzorja Evropa ter prispevati k oblikovanju celostnega pristopa, ki bi moral zajemati preprečevanje, presejalne programe, zgodnje odkrivanje, spremljanje, zdravljenje in oskrbo ter izboljšanje kakovosti življenja bolnikov in preživelih. |
| --- | --- |

(24)

Rak je za boleznimi srca in ožilja drugi najpogostejši vzrok smrti v državah članicah. Prav tako je ena od nenalezljivih bolezni, ki imajo skupne dejavnike tveganja ter katerih preprečevanje in nadzor bi koristila večini državljank in državljanov. Slaba prehrana, telesna nedejavnost, debelost, uživanje tobaka in škodljivo uživanje alkohola so dejavniki tveganja, ki so skupni tudi pri drugih kroničnih boleznih, denimo boleznih srca in ožilja, zato bi bilo treba programe za preprečevanje raka izvajati v okviru celovitega pristopa k preprečevanju kroničnih bolezni. Ustrezni ukrepi iz „Evropskega načrta za boj proti raku“, ki so določeni v sporočilu Komisije z dne 3. februarja 2021, bi morali prejemati sredstva iz Programa in misije o raku Obzorja Evropa ter prispevati k oblikovanju celostnega pristopa, ki bi moral zajemati preprečevanje, presejalne programe, zgodnje odkrivanje, spremljanje, zdravljenje in oskrbo ter izboljšanje kakovosti življenja bolnikov in preživelih.

| (25) | Omogočena bi morala biti podpora študijam o vplivu spola na potek bolezni, da bi prispevali k poglobitvi znanja in izobraževanja na tem področju ter tako izboljšali preprečevanje, diagnosticiranje, spremljanje in zdravljenje. |
| --- | --- |

(25)

Omogočena bi morala biti podpora študijam o vplivu spola na potek bolezni, da bi prispevali k poglobitvi znanja in izobraževanja na tem področju ter tako izboljšali preprečevanje, diagnosticiranje, spremljanje in zdravljenje.

| (26) | Program bi moral delovati v sinergiji in na način, ki dopolnjuje druge politike, programe in sklade Unije, kot so program Digitalna Evropa, Obzorje Evropa, rezerve rescEU v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite, vzpostavljen s Sklepom (EU) 2019/420 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: rezerva rescEU), Instrument za nujno pomoč, vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) 2016/369 (13), ESS+, katerega del je tudi sklop za zaposlovanje in socialne inovacije, vključno v zvezi s sinergijami za boljše varovanje zdravja in večjo varnost milijonov delavcev v Uniji, Program InvestEU, program Enotni trg, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in sveta o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, sektor rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014, ESRR, Mehanizem za okrevanje in odpornost, program Erasmus+, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+: program Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013, program evropske solidarnostne enote, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi uredb (EU) 2018/1475 in (EU) št. 375/2014 ter instrumenti Unije za zunanje delovanje,
  kot sta Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje - Evropa v svetu, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009, ter Instrument za predpristopno pomoč III, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III). Po potrebi bi se vzpostavila skupna pravila, da bi zagotovili skladnost in dopolnjevanje med politikami Unije, programi in skladi, hkrati pa zagotovili spoštovanje posebnosti teh politik, ter da bi uskladili strateške zahteve teh politik, programov in skladov, kot so omogočitveni pogoji v okviru ESRR in ESS+. Komisija in države članice bi morale zagotoviti, da so te sinergije in dopolnjevanja upoštevana pri pripravi letnih programov dela iz te uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Program bi moral delovati v sinergiji in na način, ki dopolnjuje druge politike, programe in sklade Unije, kot so program Digitalna Evropa, Obzorje Evropa, rezerve rescEU v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite, vzpostavljen s Sklepom (EU) 2019/420 Evropskega parlamenta in Sveta (12) (v nadaljnjem besedilu: rezerva rescEU), Instrument za nujno pomoč, vzpostavljen z Uredbo Sveta (EU) 2016/369 (13), ESS+, katerega del je tudi sklop za zaposlovanje in socialne inovacije, vključno v zvezi s sinergijami za boljše varovanje zdravja in večjo varnost milijonov delavcev v Uniji, Program InvestEU, program Enotni trg, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in sveta o vzpostavitvi programa za notranji trg, konkurenčnost podjetij, vključno z malimi in srednjimi podjetji, sektor rastlin, živali, hrane in krme in evropsko statistiko (program Enotni trg) ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 99/2013, (EU) št. 1287/2013, (EU) št. 254/2014 in (EU) št. 652/2014, ESRR, Mehanizem za okrevanje in odpornost, program Erasmus+, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Erasmus+: program Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013, program evropske solidarnostne enote, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa evropske solidarnostne enote ter razveljavitvi uredb (EU) 2018/1475 in (EU) št. 375/2014 ter instrumenti Unije za zunanje delovanje,

kot sta Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje - Evropa v svetu, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009, ter Instrument za predpristopno pomoč III, vzpostavljen z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za predpristopno pomoč (IPA III). Po potrebi bi se vzpostavila skupna pravila, da bi zagotovili skladnost in dopolnjevanje med politikami Unije, programi in skladi, hkrati pa zagotovili spoštovanje posebnosti teh politik, ter da bi uskladili strateške zahteve teh politik, programov in skladov, kot so omogočitveni pogoji v okviru ESRR in ESS+. Komisija in države članice bi morale zagotoviti, da so te sinergije in dopolnjevanja upoštevana pri pripravi letnih programov dela iz te uredbe.

| (27) | Komisija bi se morala prek usmerjevalne skupine EU za zdravje, ki bo vzpostavljena s to uredbo, z državami članicami posvetovati o prednostnih nalogah in strateških usmeritvah Programa, da bi zagotovila skladnost in dopolnjevanje med Programom in drugimi politikami, instrumenti in ukrepi Unije, ter o izvajanju Programa. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi se morala prek usmerjevalne skupine EU za zdravje, ki bo vzpostavljena s to uredbo, z državami članicami posvetovati o prednostnih nalogah in strateških usmeritvah Programa, da bi zagotovila skladnost in dopolnjevanje med Programom in drugimi politikami, instrumenti in ukrepi Unije, ter o izvajanju Programa.

| (28) | Program bi moral prispevati k oblikovanju rezerve nujnih, v krizi pomembnih izdelkov, v sinergiji in dopolnjevanju z rezervo rescEU, z nujno pomočjo, vzpostavljeno na podlagi Uredbe (EU) 2016/369 v Uniji, Mehanizmom za okrevanje in odpornost ter drugimi politikami, programi in skladi Unije, ter bi tako po potrebi na ravni Unije dopolnjeval ustvarjanje nacionalnih zalog. |
| --- | --- |

(28)

Program bi moral prispevati k oblikovanju rezerve nujnih, v krizi pomembnih izdelkov, v sinergiji in dopolnjevanju z rezervo rescEU, z nujno pomočjo, vzpostavljeno na podlagi Uredbe (EU) 2016/369 v Uniji, Mehanizmom za okrevanje in odpornost ter drugimi politikami, programi in skladi Unije, ter bi tako po potrebi na ravni Unije dopolnjeval ustvarjanje nacionalnih zalog.

| (29) | Zaradi vse večjega povpraševanja po zdravstvenem varstvu se sistemi zdravstvenega varstva držav članic soočajo z izzivi glede razpoložljivosti in cenovne dostopnosti zdravil. Za zagotovitev boljšega varovanja javnega zdravja ter varnosti in krepitve vloge pacientov v Uniji je bistveno, da imajo pacienti in zdravstveni sistemi dostop do trajnostnih, učinkovitih, enakopravnih, cenovno dostopnih in visokokakovostnih zdravil, tudi v čezmejnem okviru, in lahko ta zdravila v celoti izkoristijo na podlagi preglednih in doslednih zdravstvenih informacij, ki so osredotočene na paciente. |
| --- | --- |

(29)

Zaradi vse večjega povpraševanja po zdravstvenem varstvu se sistemi zdravstvenega varstva držav članic soočajo z izzivi glede razpoložljivosti in cenovne dostopnosti zdravil. Za zagotovitev boljšega varovanja javnega zdravja ter varnosti in krepitve vloge pacientov v Uniji je bistveno, da imajo pacienti in zdravstveni sistemi dostop do trajnostnih, učinkovitih, enakopravnih, cenovno dostopnih in visokokakovostnih zdravil, tudi v čezmejnem okviru, in lahko ta zdravila v celoti izkoristijo na podlagi preglednih in doslednih zdravstvenih informacij, ki so osredotočene na paciente.

| (30) | Zaradi med drugim vse večjega povpraševanja po zdravstvenem varstvu bi moral Program podpirati razvoj sistema Unije za spremljanje, poročanje in obveščanje o pomanjkanju zdravil in medicinskih pripomočkov, da bi preprečili razdrobljenost notranjega trga ter zagotovili večjo razpoložljivost in cenovno dostopnost zdravil in medicinskih pripomočkov, hkrati pa omejili odvisnost njihovih dobavnih verig od tretjih držav. Zato bi moral Program spodbujati proizvodnjo zdravil in medicinskih pripomočkov v Uniji. Da bi se obravnavale neizpolnjene zdravstvene potrebe, bi moral Program zlasti zagotavljati podporo za iskanje kliničnih in praktičnih dokazov, da bi omogočili razvoj, odobritev in ocenjevanje učinkovitih zdravil ter dostop do njih, vključno z generičnimi in podobnimi biološkimi zdravili, medicinskimi pripomočki in zdravljenjem, spodbujali raziskave in razvoj novih zdravil, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti antimikrobikom in cepivom za boj proti odpornosti na antimikrobike oziroma boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, podpirali spodbude za povečanje zmogljivosti za proizvodnjo antimikrobikov, posamezniku prilagojenega zdravljenja in cepljenja ter spodbujali digitalno preobrazbo zdravstvenih izdelkov in platform za spremljanje in zbiranje informacij o zdravilih. Program bi moral prav tako krepiti sprejemanje odločitev na področju zdravil, tako da bi omogočil dostop do stvarnih podatkov o zdravstvenem varstvu. Prispevati bi moral k zagotovitvi najboljše uporabe rezultatov raziskav ter olajšati uvedbo, razširitev in uporabo zdravstvenih inovacij v sistemih zdravstvenega varstva in klinični praksi. |
| --- | --- |

(30)

Zaradi med drugim vse večjega povpraševanja po zdravstvenem varstvu bi moral Program podpirati razvoj sistema Unije za spremljanje, poročanje in obveščanje o pomanjkanju zdravil in medicinskih pripomočkov, da bi preprečili razdrobljenost notranjega trga ter zagotovili večjo razpoložljivost in cenovno dostopnost zdravil in medicinskih pripomočkov, hkrati pa omejili odvisnost njihovih dobavnih verig od tretjih držav. Zato bi moral Program spodbujati proizvodnjo zdravil in medicinskih pripomočkov v Uniji. Da bi se obravnavale neizpolnjene zdravstvene potrebe, bi moral Program zlasti zagotavljati podporo za iskanje kliničnih in praktičnih dokazov, da bi omogočili razvoj, odobritev in ocenjevanje učinkovitih zdravil ter dostop do njih, vključno z generičnimi in podobnimi biološkimi zdravili, medicinskimi pripomočki in zdravljenjem, spodbujali raziskave in razvoj novih zdravil, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti antimikrobikom in cepivom za boj proti odpornosti na antimikrobike oziroma boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, podpirali spodbude za povečanje zmogljivosti za proizvodnjo antimikrobikov, posamezniku prilagojenega zdravljenja in cepljenja ter spodbujali digitalno preobrazbo zdravstvenih izdelkov in platform za spremljanje in zbiranje informacij o zdravilih. Program bi moral prav tako krepiti sprejemanje odločitev na področju zdravil, tako da bi omogočil dostop do stvarnih podatkov o zdravstvenem varstvu. Prispevati bi moral k zagotovitvi najboljše uporabe rezultatov raziskav ter olajšati uvedbo, razširitev in uporabo zdravstvenih inovacij v sistemih zdravstvenega varstva in klinični praksi.

| (31) | Ker se z optimalno dobavo ter uporabo zdravil in antimikrobikov zagotavljajo koristi zlasti posameznikom in zdravstvenim sistemom, bi moral Program spodbujati njihovo preudarno in učinkovito rabo v skladu s pristopom „eno zdravje“, z Evropskim akcijskim načrtom „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom, določenim v sporočilu Komisije z dne 29. junija 2017 in s sporočilom Komisije z dne 11. marca 2019. Program bi moral spodbujati tudi ukrepe za okrepitev ocenjevanja in ustreznega obvladovanja okoljskih tveganj, povezanih s proizvodnjo, uporabo in odstranjevanjem zdravil. |
| --- | --- |

(31)

Ker se z optimalno dobavo ter uporabo zdravil in antimikrobikov zagotavljajo koristi zlasti posameznikom in zdravstvenim sistemom, bi moral Program spodbujati njihovo preudarno in učinkovito rabo v skladu s pristopom „eno zdravje“, z Evropskim akcijskim načrtom „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom, določenim v sporočilu Komisije z dne 29. junija 2017 in s sporočilom Komisije z dne 11. marca 2019. Program bi moral spodbujati tudi ukrepe za okrepitev ocenjevanja in ustreznega obvladovanja okoljskih tveganj, povezanih s proizvodnjo, uporabo in odstranjevanjem zdravil.

| (32) | Zdravstvena zakonodaja Unije neposredno vpliva na javno zdravje, življenja ljudi, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter primerno delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za medicinske izdelke in tehnologije, vključno z zdravili, medicinskimi pripomočki ter snovmi človeškega izvora, in regulativni okvir za tobak, pravice pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje sta bistvena za varovanje zdravja v Uniji. Program bi moral zato podpirati razvoj, izvajanje in izvrševanje zdravstvene zakonodaje Unije ter v sodelovanju z ustreznimi organi, kot sta EMA in ECDC, zagotavljati visokokakovostne, primerljive in zanesljive podatke, vključno s stvarnimi podatki na področju zdravstvenega varstva, da bi s tem podprli oblikovanje in spremljanje politik, opredelili cilje in razvili orodja za merjenje napredka. |
| --- | --- |

(32)

Zdravstvena zakonodaja Unije neposredno vpliva na javno zdravje, življenja ljudi, učinkovitost in odpornost zdravstvenih sistemov ter primerno delovanje notranjega trga. Regulativni okvir za medicinske izdelke in tehnologije, vključno z zdravili, medicinskimi pripomočki ter snovmi človeškega izvora, in regulativni okvir za tobak, pravice pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu in resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje sta bistvena za varovanje zdravja v Uniji. Program bi moral zato podpirati razvoj, izvajanje in izvrševanje zdravstvene zakonodaje Unije ter v sodelovanju z ustreznimi organi, kot sta EMA in ECDC, zagotavljati visokokakovostne, primerljive in zanesljive podatke, vključno s stvarnimi podatki na področju zdravstvenega varstva, da bi s tem podprli oblikovanje in spremljanje politik, opredelili cilje in razvili orodja za merjenje napredka.

| (33) | Evropske referenčne mreže, ki so bile vzpostavljene na podlagi Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14), so virtualne mreže, ki vključujejo izvajalce zdravstvenega varstva po vsej Evropi. Njihov cilj je olajšati razpravo o kompleksnih ali redkih boleznih ter zdravstvenih stanjih, ki zahtevajo visokospecializirano zdravljenje ter združevanje znanja in virov. Ker lahko evropske referenčne mreže izboljšajo dostop do diagnoze in zagotavljanje visokokakovostnega zdravstvenega varstva za paciente z redkimi boleznimi ter so lahko informacijske točke za medicinsko usposabljanje ter raziskave in širjenje informacij, bi moral Program prispevati k okrepitvi mreženja prek evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih omrežij. |
| --- | --- |

(33)

Evropske referenčne mreže, ki so bile vzpostavljene na podlagi Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14), so virtualne mreže, ki vključujejo izvajalce zdravstvenega varstva po vsej Evropi. Njihov cilj je olajšati razpravo o kompleksnih ali redkih boleznih ter zdravstvenih stanjih, ki zahtevajo visokospecializirano zdravljenje ter združevanje znanja in virov. Ker lahko evropske referenčne mreže izboljšajo dostop do diagnoze in zagotavljanje visokokakovostnega zdravstvenega varstva za paciente z redkimi boleznimi ter so lahko informacijske točke za medicinsko usposabljanje ter raziskave in širjenje informacij, bi moral Program prispevati k okrepitvi mreženja prek evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih omrežij.

| (34) | Evropske referenčne mreže in čezmejno sodelovanje pri zagotavljanju zdravstvenega varstva za paciente, ki se gibajo med državami članicami, so primeri področij, ki zahvaljujoč integriranemu delu med državami članicami dokazano ustvarjajo veliko dodano vrednost in velik potencial za povečanje učinkovitosti zdravstvenih sistemov in s tem izboljšanje javnega zdravja na splošno. Sodelovanje pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij je še eno področje, ki državam članicam ustvarja dodano vrednost. Program bi zato moral podpirati dejavnosti, ki omogočajo tako integrirano in trajnostno usklajeno delo, s katerim se spodbuja tudi izvajanje najboljših praks, katerih cilj je čim bolj učinkovito razdeliti razpoložljiva sredstva zadevnim prebivalcem ter območjem, da se čim bolj poveča njihov učinek. |
| --- | --- |

(34)

Evropske referenčne mreže in čezmejno sodelovanje pri zagotavljanju zdravstvenega varstva za paciente, ki se gibajo med državami članicami, so primeri področij, ki zahvaljujoč integriranemu delu med državami članicami dokazano ustvarjajo veliko dodano vrednost in velik potencial za povečanje učinkovitosti zdravstvenih sistemov in s tem izboljšanje javnega zdravja na splošno. Sodelovanje pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij je še eno področje, ki državam članicam ustvarja dodano vrednost. Program bi zato moral podpirati dejavnosti, ki omogočajo tako integrirano in trajnostno usklajeno delo, s katerim se spodbuja tudi izvajanje najboljših praks, katerih cilj je čim bolj učinkovito razdeliti razpoložljiva sredstva zadevnim prebivalcem ter območjem, da se čim bolj poveča njihov učinek.

| (35) | Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (15) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. |
| --- | --- |

(35)

Za ta program se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (15) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom.

| (36) | Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za uresničevanje specifičnih ciljev zadevnih ukrepov in za doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Ta izbira bi morala vključevati upoštevanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja na podlagi pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter uporabe financiranja, ki ni povezano s stroški iz člena 125(1) finančne uredbe. S tehničnimi zahtevami in zahtevami glede računovodskega poročanja za upravičence bi bilo treba zagotavljati skladnost z veljavnimi finančnimi določbami, hkrati pa čim bolj zmanjšati upravno breme. |
| --- | --- |

(36)

Vrste financiranja in načine izvajanja iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi njihove ustreznosti za uresničevanje specifičnih ciljev zadevnih ukrepov in za doseganje rezultatov, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neskladnosti. Ta izbira bi morala vključevati upoštevanje uporabe pavšalnih zneskov, financiranja na podlagi pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter uporabe financiranja, ki ni povezano s stroški iz člena 125(1) finančne uredbe. S tehničnimi zahtevami in zahtevami glede računovodskega poročanja za upravičence bi bilo treba zagotavljati skladnost z veljavnimi finančnimi določbami, hkrati pa čim bolj zmanjšati upravno breme.

| (37) | Za optimizacijo dodane vrednosti in učinka naložb, ki se v celoti ali delno financirajo iz proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije, in sicer zlasti med Programom in drugimi programi Unije, vključno s tistimi v okviru deljenega upravljanja. Za čim večjo sinergijo in preprečevanje podvajanja bi bilo treba zagotoviti ustrezne mehanizme, vključno s kumulativnim financiranjem v ukrep iz Programa in drugega programa Unije, če tako kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa. V ta namen bi morala ta uredba določiti ustrezna pravila, zlasti glede možnosti, da se enaki stroški ali odhodki sorazmerno prijavijo za povračilo v okviru Programa in drugega programa Unije, da se zagotovi natančno in pregledno poročanje. |
| --- | --- |

(37)

Za optimizacijo dodane vrednosti in učinka naložb, ki se v celoti ali delno financirajo iz proračuna Unije, bi bilo treba iskati sinergije, in sicer zlasti med Programom in drugimi programi Unije, vključno s tistimi v okviru deljenega upravljanja. Za čim večjo sinergijo in preprečevanje podvajanja bi bilo treba zagotoviti ustrezne mehanizme, vključno s kumulativnim financiranjem v ukrep iz Programa in drugega programa Unije, če tako kumulativno financiranje ne presega skupnih upravičenih stroškov ukrepa. V ta namen bi morala ta uredba določiti ustrezna pravila, zlasti glede možnosti, da se enaki stroški ali odhodki sorazmerno prijavijo za povračilo v okviru Programa in drugega programa Unije, da se zagotovi natančno in pregledno poročanje.

| (38) | Glede na posebno naravo ciljev in ukrepov, ki jih zajema Program, so ustrezni pristojni organi držav članic v nekaterih primerih najprimernejši za izvajanje ukrepov povezanih s Programom. Navedene organe, ki jih imenujejo države članice, bi bilo zato treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena 195 finančne uredbe,. nepovratna sredstva pa takim organom dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov. Naložbe v okviru Programa bi bilo treba izvajati v tesnem sodelovanju z državami članicami |
| --- | --- |

(38)

Glede na posebno naravo ciljev in ukrepov, ki jih zajema Program, so ustrezni pristojni organi držav članic v nekaterih primerih najprimernejši za izvajanje ukrepov povezanih s Programom. Navedene organe, ki jih imenujejo države članice, bi bilo zato treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena 195 finančne uredbe,. nepovratna sredstva pa takim organom dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov. Naložbe v okviru Programa bi bilo treba izvajati v tesnem sodelovanju z državami članicami

| (39) | V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo tudi za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da lahko vložnik dokaže, da je bilo treba ta ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so dejavnosti in stroški od začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se te dejavnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 193(2) finančne uredbe se nepovratna sredstva lahko dodelijo tudi za ukrep, ki se je že začel izvajati, pod pogojem, da lahko vložnik dokaže, da je bilo treba ta ukrep začeti izvajati pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih. Vendar pa stroški, nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, niso upravičeni, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih. Da pri zagotavljanju podpore Unije ne bi prihajalo do motenj, ki bi lahko škodovale interesom Unije, bi moralo biti v sklepu o financiranju za omejeno obdobje na začetku večletnega finančnega okvira 2021–2027 in le v ustrezno utemeljenih primerih mogoče določiti, da so dejavnosti in stroški od začetka proračunskega leta 2021 upravičeni, tudi če so se te dejavnosti začele izvajati in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

| (40) | Evropske referenčne mreže odobri odbor držav članic za evropske referenčne mreže v skladu s postopkom odobritve iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/287/EU (16). Zato bi jih bilo treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena 195 finančne uredbe, nepovratna sredstva pa bi jim bilo treba dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov. Neposredna nepovratna sredstva bi bilo treba dodeliti tudi drugim subjektom, ki so imenovani v skladu s pravili Unije, na primer referenčnim laboratorijem in centrom, centrom odličnosti in nadnacionalnim omrežjem. |
| --- | --- |

(40)

Evropske referenčne mreže odobri odbor držav članic za evropske referenčne mreže v skladu s postopkom odobritve iz Izvedbenega sklepa Komisije 2014/287/EU (16). Zato bi jih bilo treba šteti za opredeljene upravičence za namen člena 195 finančne uredbe, nepovratna sredstva pa bi jim bilo treba dodeliti brez predhodne objave razpisov za zbiranje predlogov. Neposredna nepovratna sredstva bi bilo treba dodeliti tudi drugim subjektom, ki so imenovani v skladu s pravili Unije, na primer referenčnim laboratorijem in centrom, centrom odličnosti in nadnacionalnim omrežjem.

| (41) | Glede na skupne dogovorjene vrednote solidarnosti v zvezi s pravično in univerzalno pokritostjo s kakovostnimi zdravstvenimi storitvami kot podlago za politike Unije na tem področju in dejstvom, da ima Unija osrednjo vlogo pri pospeševanju napredka, usklajevanja in sodelovanja pri spoprijemanju s svetovnimi zdravstvenimi izzivi iz sklepov Sveta z dne 10. maja 2010 o vlogi EU na področju zdravja v svetu in kot so izraženi v ciljih trajnostnega razvoja iz Agende ZN 2030, bi moral Program okrepiti podporo Unije pri izvajanju mednarodnih in svetovnih zdravstvenih pobud, zlasti tistih, ki jih pripravi SZO, za izboljšanje zdravja, zmanjšanje zdravstvenih neenakosti in krepitev zaščite pred svetovnimi nevarnostmi za zdravje. |
| --- | --- |

(41)

Glede na skupne dogovorjene vrednote solidarnosti v zvezi s pravično in univerzalno pokritostjo s kakovostnimi zdravstvenimi storitvami kot podlago za politike Unije na tem področju in dejstvom, da ima Unija osrednjo vlogo pri pospeševanju napredka, usklajevanja in sodelovanja pri spoprijemanju s svetovnimi zdravstvenimi izzivi iz sklepov Sveta z dne 10. maja 2010 o vlogi EU na področju zdravja v svetu in kot so izraženi v ciljih trajnostnega razvoja iz Agende ZN 2030, bi moral Program okrepiti podporo Unije pri izvajanju mednarodnih in svetovnih zdravstvenih pobud, zlasti tistih, ki jih pripravi SZO, za izboljšanje zdravja, zmanjšanje zdravstvenih neenakosti in krepitev zaščite pred svetovnimi nevarnostmi za zdravje.

| (42) | Da bi se čim bolj povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in na mednarodni ravni, bi bilo treba za izvajanje Programa vzpostaviti sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Združeni narodi in Svetovna banka, ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Da bi bil učinek čim večji, bi si bilo treba prizadevati tudi za ustvarjanje sinergije z nacionalnimi organizacijami držav članic, ki so dejavne na področju zdravja na svetovni ravni. V skladu s Sklepom Sveta 2013/755/EU (17) bi morale biti osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja iz Programa v skladu s pravili in cilji Programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana. |
| --- | --- |

(42)

Da bi se čim bolj povečali učinkovitost in uspešnost ukrepov na ravni Unije in na mednarodni ravni, bi bilo treba za izvajanje Programa vzpostaviti sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Združeni narodi in Svetovna banka, ter s Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Da bi bil učinek čim večji, bi si bilo treba prizadevati tudi za ustvarjanje sinergije z nacionalnimi organizacijami držav članic, ki so dejavne na področju zdravja na svetovni ravni. V skladu s Sklepom Sveta 2013/755/EU (17) bi morale biti osebe in subjekti s sedežem v čezmorskih državah in ozemljih upravičeni do financiranja iz Programa v skladu s pravili in cilji Programa ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero sta zadevna čezmorska država ali ozemlje povezana.

| (43) | Izvajanje Programa bi bilo treba podpreti z obsežnimi dejavnostmi ozaveščanja, da bi zagotovili ustrezno zastopanost in upoštevanje stališč in potreb civilne družbe. Komisija bi morala v ta namen enkrat na leto pridobiti povratne informacije od ustreznih deležnikov, vključno s predstavniki civilne družbe in društev bolnikov, akademskega sveta in društev zdravstvene stroke, o prednostnih nalogah in strateških usmeritvah Programa ter o potrebah, na katere se mora odzvati z ukrepi. Poleg tega bi morala Komisija vsako leto pred zaključkom pripravljalnega dela za delovne programe Evropski parlament obvestiti o poteku tega pripravljalnega dela in rezultatih svojih dejavnosti za ozaveščanje deležnikov. |
| --- | --- |

(43)

Izvajanje Programa bi bilo treba podpreti z obsežnimi dejavnostmi ozaveščanja, da bi zagotovili ustrezno zastopanost in upoštevanje stališč in potreb civilne družbe. Komisija bi morala v ta namen enkrat na leto pridobiti povratne informacije od ustreznih deležnikov, vključno s predstavniki civilne družbe in društev bolnikov, akademskega sveta in društev zdravstvene stroke, o prednostnih nalogah in strateških usmeritvah Programa ter o potrebah, na katere se mora odzvati z ukrepi. Poleg tega bi morala Komisija vsako leto pred zaključkom pripravljalnega dela za delovne programe Evropski parlament obvestiti o poteku tega pripravljalnega dela in rezultatih svojih dejavnosti za ozaveščanje deležnikov.

| (44) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (18), ki določa izvajanje takih programov na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba vnesti posebno določbo, s katero se od tretjih držav, ki sodelujejo v Programu, zahteva, da odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(44)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (18), ki določa izvajanje takih programov na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. V to uredbo bi bilo treba vnesti posebno določbo, s katero se od tretjih držav, ki sodelujejo v Programu, zahteva, da odgovornemu odredbodajalcu, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti.

| (45) | Okrepiti bi bilo treba sodelovanje s tretjimi državami pri izmenjavi znanja in najboljših praks, s čimer bi izboljšali pripravljenost in zmožnosti odzivanja zdravstvenih sistemov. |
| --- | --- |

(45)

Okrepiti bi bilo treba sodelovanje s tretjimi državami pri izmenjavi znanja in najboljših praks, s čimer bi izboljšali pripravljenost in zmožnosti odzivanja zdravstvenih sistemov.

| (46) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (19) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (20), (Euratom, ES) št. 2185/96 (21) in (EU) 2017/1939 (22) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 OLAF pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (23). |
| --- | --- |

(46)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (19) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (20), (Euratom, ES) št. 2185/96 (21) in (EU) 2017/1939 (22) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 OLAF pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (23).

| (47) | V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (48) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in povračila zunanjim strokovnjakom, obenem pa urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(48)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila so navedena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja, finančnih instrumentov, proračunskih jamstev, finančne pomoči in povračila zunanjim strokovnjakom, obenem pa urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, zajemajo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (49) | Glede na to, kako pomemben je boj proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, in ciljev iz Agende ZN 2030 za trajnostni razvoj, bi Program moral prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju skupnega cilja, da se najmanj 30 % celotnega zneska proračuna Unije in odhodkov Instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (24), nameni za uresničevanje podnebnih ciljev. Program bi moral podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde, prednostne naloge Unije ter načelo „ne škodujmo“ iz Evropskega zelenega dogovora. Ustrezni ukrepi bi morali biti opredeljeni med pripravo in izvajanjem Programa ter ponovno ocenjeni v okviru vmesne ocene. |
| --- | --- |

(49)

Glede na to, kako pomemben je boj proti podnebnim spremembam v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, in ciljev iz Agende ZN 2030 za trajnostni razvoj, bi Program moral prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju skupnega cilja, da se najmanj 30 % celotnega zneska proračuna Unije in odhodkov Instrumenta Evropske unije za okrevanje, vzpostavljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (24), nameni za uresničevanje podnebnih ciljev. Program bi moral podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde, prednostne naloge Unije ter načelo „ne škodujmo“ iz Evropskega zelenega dogovora. Ustrezni ukrepi bi morali biti opredeljeni med pripravo in izvajanjem Programa ter ponovno ocenjeni v okviru vmesne ocene.

| (50) | Unija si v skladu s členom 8 PDEU pri vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami. Med celotnim procesom ocenjevanja, priprav, izvajanja in spremljanja Programa bi bilo treba upoštevati in spodbujati enakost med spoloma ter pravice in enake priložnosti za vse ter jih vključevati v politike. |
| --- | --- |

(50)

Unija si v skladu s členom 8 PDEU pri vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami. Med celotnim procesom ocenjevanja, priprav, izvajanja in spremljanja Programa bi bilo treba upoštevati in spodbujati enakost med spoloma ter pravice in enake priložnosti za vse ter jih vključevati v politike.

| (51) | Treba bi bilo omogočiti, da se cilje politike Programa obravnava tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v okviru Sklada InvestEU, ki je zagotovljen s Programom InvestEU. Finančna podpora bi se morala uporabiti za sorazmerno odpravljanje tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne. Ukrepi, ki se financirajo s sredstvi iz Programa, ne bi smeli podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Na splošno bi morali imeti ukrepi dodano vrednost Unije. |
| --- | --- |

(51)

Treba bi bilo omogočiti, da se cilje politike Programa obravnava tudi s finančnimi instrumenti in proračunskimi jamstvi v okviru Sklada InvestEU, ki je zagotovljen s Programom InvestEU. Finančna podpora bi se morala uporabiti za sorazmerno odpravljanje tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne. Ukrepi, ki se financirajo s sredstvi iz Programa, ne bi smeli podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. Na splošno bi morali imeti ukrepi dodano vrednost Unije.

| (52) | Program bi se moral izvajati ob upoštevanju pristojnosti držav članic za opredelitev njihovih zdravstvenih politik ter za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe. Zagotoviti bi bilo treba, da bodo pri upravljanju in izvajanju Programa tesno sodelovale tudi države članice. |
| --- | --- |

(52)

Program bi se moral izvajati ob upoštevanju pristojnosti držav članic za opredelitev njihovih zdravstvenih politik ter za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe. Zagotoviti bi bilo treba, da bodo pri upravljanju in izvajanju Programa tesno sodelovale tudi države članice.

| (53) | Glede na naravo in potencialni obseg čezmejnih nevarnosti za zdravje države članice ne morejo same zadovoljivo doseči cilja varovanja ljudi v Uniji pred takimi nevarnostmi ter izboljšati preprečevanje zdravstvenih kriz in pripravljenost nanje. V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU se z ukrepi na ravni Unije podpirajo tudi prizadevanja držav članic pri doseganju visoke ravni varovanja javnega zdravja, za izboljšanje razpoložljivosti, trajnosti, sprejemljivosti, dostopnosti, varnosti in cenovne dostopnosti zdravil v Uniji, medicinskih pripomočkov in v krizi pomembnih izdelkov in storitev, za podporo inovacijam, za podporo integriranemu in usklajenemu delu in izvajanju najboljših praks med državami članicami ter za zmanjšanje neenakosti in nepravičnosti pri dostopu do zdravstvenega varstva po vsej Uniji na način, ki ustvarja večjo učinkovitost in učinke z dodano vrednostjo, ki jih ne bi bilo mogoče ustvariti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, ob spoštovanju pristojnosti in odgovornosti držav članic na področjih, ki jih zajema Program. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(53)

Glede na naravo in potencialni obseg čezmejnih nevarnosti za zdravje države članice ne morejo same zadovoljivo doseči cilja varovanja ljudi v Uniji pred takimi nevarnostmi ter izboljšati preprečevanje zdravstvenih kriz in pripravljenost nanje. V skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU se z ukrepi na ravni Unije podpirajo tudi prizadevanja držav članic pri doseganju visoke ravni varovanja javnega zdravja, za izboljšanje razpoložljivosti, trajnosti, sprejemljivosti, dostopnosti, varnosti in cenovne dostopnosti zdravil v Uniji, medicinskih pripomočkov in v krizi pomembnih izdelkov in storitev, za podporo inovacijam, za podporo integriranemu in usklajenemu delu in izvajanju najboljših praks med državami članicami ter za zmanjšanje neenakosti in nepravičnosti pri dostopu do zdravstvenega varstva po vsej Uniji na način, ki ustvarja večjo učinkovitost in učinke z dodano vrednostjo, ki jih ne bi bilo mogoče ustvariti z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni, ob spoštovanju pristojnosti in odgovornosti držav članic na področjih, ki jih zajema Program. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (54) | Da se omogočijo morebitne prilagoditve, potrebne za doseganje ciljev Programa, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pregledom, spremembo in dodajanjem kazalnikov iz Priloge II k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (25). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(54)

Da se omogočijo morebitne prilagoditve, potrebne za doseganje ciljev Programa, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pregledom, spremembo in dodajanjem kazalnikov iz Priloge II k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (25). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (55) | Države članice in sodelujoče države so določile nacionalne kontaktne točke za pomoč Komisiji pri promociji tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 282/2014, ter po potrebi pri razširjanju njegovih rezultatov in razpoložljivih informacij o njegovem učinku v državah članicah in sodelujočih državah. Glede na pomembnost teh dejavnosti je primerno, da se v okviru Programa te dejavnosti podprejo, s čimer se zagotovi njihovo nadaljnje izvajanje. |
| --- | --- |

(55)

Države članice in sodelujoče države so določile nacionalne kontaktne točke za pomoč Komisiji pri promociji tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 282/2014, ter po potrebi pri razširjanju njegovih rezultatov in razpoložljivih informacij o njegovem učinku v državah članicah in sodelujočih državah. Glede na pomembnost teh dejavnosti je primerno, da se v okviru Programa te dejavnosti podprejo, s čimer se zagotovi njihovo nadaljnje izvajanje.

| (56) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi določi letne programe dela v skladu z merili iz te uredbe, odobri nekatere upravičene ukrepe ter določi pravila o tehničnih in upravnih ureditvah, potrebnih za izvajanje ukrepov Programa, ter o enotnih predlogah za zbiranje podatkov, potrebnih za spremljanje izvajanja Programa. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26). Za sprejetje navedenih izvedbenih aktov bi bilo treba uporabiti postopek pregleda, saj se nanašajo na program z bistvenimi posledicami. |
| --- | --- |

(56)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi določi letne programe dela v skladu z merili iz te uredbe, odobri nekatere upravičene ukrepe ter določi pravila o tehničnih in upravnih ureditvah, potrebnih za izvajanje ukrepov Programa, ter o enotnih predlogah za zbiranje podatkov, potrebnih za spremljanje izvajanja Programa. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (26). Za sprejetje navedenih izvedbenih aktov bi bilo treba uporabiti postopek pregleda, saj se nanašajo na program z bistvenimi posledicami.

| (57) | Vrednost in učinek Programa bi bilo treba redno in skrbno spremljati ter ocenjevati. Pri ocenjevanju bi se bilo treba osredotočiti na cilje Programa ter upoštevati, da lahko uresničevanje teh ciljev poteka tudi po koncu trajanja Programa. V ta namen bi bilo treba pripraviti vmesno oceno, ob zaključku Programa pa tudi ocenjevalno poročilo, da se lahko oceni izvajanje prednostnih nalog Programa. |
| --- | --- |

(57)

Vrednost in učinek Programa bi bilo treba redno in skrbno spremljati ter ocenjevati. Pri ocenjevanju bi se bilo treba osredotočiti na cilje Programa ter upoštevati, da lahko uresničevanje teh ciljev poteka tudi po koncu trajanja Programa. V ta namen bi bilo treba pripraviti vmesno oceno, ob zaključku Programa pa tudi ocenjevalno poročilo, da se lahko oceni izvajanje prednostnih nalog Programa.

| (58) | Ker se je tretji program za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) iztekel, je Uredba (EU) št. 282/2014 postala obsoletna in bi jo bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(58)

Ker se je tretji program za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) iztekel, je Uredba (EU) št. 282/2014 postala obsoletna in bi jo bilo treba razveljaviti.

| (59) | Da bi se zagotovila kontinuiteta pri zagotavljanju podpore na področju zdravja in omogočilo izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira 2021–2027, bi ta uredba morala začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(59)

Da bi se zagotovila kontinuiteta pri zagotavljanju podpore na področju zdravja in omogočilo izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira 2021–2027, bi ta uredba morala začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati z retroaktivnim učinkom od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja Program EU za zdravje (v nadaljnjem besedilu: Program) za obdobje večletnega finančnega okvira 2021–2027. Trajanje Programa je usklajeno s trajanjem večletnega finančnega okvira.

Ta uredba določa tudi cilje Programa, proračun za obdobje od 2021 do 2027, oblike financiranja Programa s strani Unije in pravila za zagotavljanje tega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica sporazuma z Unijo, ki omogoča njeno sodelovanje v Programu v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(1)

„pridružena država“ pomeni tretjo državo, ki je pogodbenica sporazuma z Unijo, ki omogoča njeno sodelovanje v Programu v skladu s členom 6;

| (2) | „operacije mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja na podlagi točke 6 člena 2 finančne uredbe, ki kombinirajo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije z odplačnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, kot tudi iz komercialnih finančnih institucij in od komercialnih vlagateljev; |
| --- | --- |

(2)

„operacije mešanega financiranja“ pomeni ukrepe, ki se podpirajo iz proračuna Unije, med drugim v okviru mehanizmov mešanega financiranja na podlagi točke 6 člena 2 finančne uredbe, ki kombinirajo nepovratne oblike podpore in/ali finančne instrumente iz proračuna Unije z odplačnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij, kot tudi iz komercialnih finančnih institucij in od komercialnih vlagateljev;

| (3) | „zdravstvena kriza“ pomeni krizo ali resen incident, ki je posledica nevarnosti človeškega, živalskega, rastlinskega, živilskega, biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, njene razsežnosti pa segajo v javno zdravje, zaradi česar morajo organi nujno ukrepati; |
| --- | --- |

(3)

„zdravstvena kriza“ pomeni krizo ali resen incident, ki je posledica nevarnosti človeškega, živalskega, rastlinskega, živilskega, biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, njene razsežnosti pa segajo v javno zdravje, zaradi česar morajo organi nujno ukrepati;

| (4) | „v krizi pomembni izdelki“ pomeni izdelke, orodja in snovi, ki so v zdravstveni krizi potrebni za preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje bolezni in njenih posledic ali spremljanje in epidemiološki nadzor bolezni in okužb, in ki med drugim vključujejo: zdravila, kot so cepiva, in njihove intermediate, aktivne farmacevtske sestavine in surovine, kakor tudi medicinske pripomočke ter bolnišnično in medicinsko opremo, kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični materiali in orodja, osebno zaščitno opremo, razkužila ter njihove vmesne proizvode in surovine, potrebne za njihovo proizvodnjo; |
| --- | --- |

(4)

„v krizi pomembni izdelki“ pomeni izdelke, orodja in snovi, ki so v zdravstveni krizi potrebni za preprečevanje, diagnosticiranje ali zdravljenje bolezni in njenih posledic ali spremljanje in epidemiološki nadzor bolezni in okužb, in ki med drugim vključujejo: zdravila, kot so cepiva, in njihove intermediate, aktivne farmacevtske sestavine in surovine, kakor tudi medicinske pripomočke ter bolnišnično in medicinsko opremo, kot so ventilatorji, zaščitna oblačila in oprema, diagnostični materiali in orodja, osebno zaščitno opremo, razkužila ter njihove vmesne proizvode in surovine, potrebne za njihovo proizvodnjo;

| (5) | „pristop ‚eno zdravje‘“ pomeni večsektorski pristop, ki priznava, da je zdravje ljudi povezano z zdravjem živali in okoljem ter da morajo ukrepi za obravnavanje nevarnosti za zdravje upoštevati te tri razsežnosti; |
| --- | --- |

(5)

„pristop ‚eno zdravje‘“ pomeni večsektorski pristop, ki priznava, da je zdravje ljudi povezano z zdravjem živali in okoljem ter da morajo ukrepi za obravnavanje nevarnosti za zdravje upoštevati te tri razsežnosti;

| (6) | „evropske referenčne mreže“ pomeni mreže iz člena 12 Direktive 2011/24/EU; |
| --- | --- |

(6)

„evropske referenčne mreže“ pomeni mreže iz člena 12 Direktive 2011/24/EU;

| (7) | „pravni subjekt“ pomeni fizično osebo ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt brez pravne osebnosti, kot je navedeno v točki (c) člena 197(2) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(7)

„pravni subjekt“ pomeni fizično osebo ali pravno osebo, ustanovljeno in priznano kot tako v skladu z nacionalnim pravom, pravom Unije ali mednarodnim pravom, ki ima pravno osebnost in lahko v svojem imenu uveljavlja pravice in prevzema obveznosti, ali subjekt brez pravne osebnosti, kot je navedeno v točki (c) člena 197(2) finančne uredbe;

| (8) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica Evropske unije; |
| --- | --- |

(8)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica Evropske unije;

| (9) | „resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pomeni smrtno ali drugače resno nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pri kateri obstaja resno tveganje za širjenje prek državnih meja držav članic in zaradi katere bi morda bilo potrebno usklajevanje na ravni Unije, da bi se zagotovila visoka raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

(9)

„resna čezmejna nevarnost za zdravje“ pomeni smrtno ali drugače resno nevarnost za zdravje biološkega, kemičnega, okoljskega ali neznanega izvora, ki se širi ali pri kateri obstaja resno tveganje za širjenje prek državnih meja držav članic in zaradi katere bi morda bilo potrebno usklajevanje na ravni Unije, da bi se zagotovila visoka raven varovanja zdravja ljudi;

| (10) | „zdravje v vseh politikah“ pomeni pristop k razvoju, izvajanju in pregledu javnih politik ne glede na sektor, pri katerem se upoštevajo zdravstvene posledice odločitev in se skušajo doseči sinergije ter preprečiti morebitni škodljivi vplivi teh politik na zdravje, da bi izboljšali zdravje prebivalstva in enakost na področju zdravja; |
| --- | --- |

(10)

„zdravje v vseh politikah“ pomeni pristop k razvoju, izvajanju in pregledu javnih politik ne glede na sektor, pri katerem se upoštevajo zdravstvene posledice odločitev in se skušajo doseči sinergije ter preprečiti morebitni škodljivi vplivi teh politik na zdravje, da bi izboljšali zdravje prebivalstva in enakost na področju zdravja;

| (11) | „dejavniki zdravja“ pomeni vrsto dejavnikov, ki vplivajo na zdravstveno stanje osebe, kot so vedenjski, biološki, socialno-ekonomski in okoljski dejavniki; |
| --- | --- |

(11)

„dejavniki zdravja“ pomeni vrsto dejavnikov, ki vplivajo na zdravstveno stanje osebe, kot so vedenjski, biološki, socialno-ekonomski in okoljski dejavniki;

| (12) | „nujna pomoč“ pomeni odziv v izrednih razmerah na podlagi potreb, ki dopolnjuje odziv prizadetih držav članic in je namenjen ohranjanju življenj, preprečevanju in lajšanju človeškega trpljenja ter ohranjanju človeškega dostojanstva, kadar je to potrebno zaradi resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje. |
| --- | --- |

(12)

„nujna pomoč“ pomeni odziv v izrednih razmerah na podlagi potreb, ki dopolnjuje odziv prizadetih držav članic in je namenjen ohranjanju življenj, preprečevanju in lajšanju človeškega trpljenja ter ohranjanju človeškega dostojanstva, kadar je to potrebno zaradi resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje.

Člen 3

Splošni cilji

Program ima dodano vrednost Unije in dopolnjuje politike držav članic, da bi se izboljšalo zdravje ljudi po vsej Uniji in v vseh politikah in dejavnostih Unije zagotavljala visoka raven varovanja zdravja ljudi. Po potrebi prispeva k uresničevanju naslednjih splošnih ciljev v skladu s pristopom „eno zdravje“:

| (a) | izboljšanje in promocija zdravja v Uniji za zmanjšanje bremena nalezljivih in nenalezljivih bolezni s podpiranjem spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni, zmanjševanjem neenakosti na področju zdravja, spodbujanjem zdravega načina življenja in spodbujanjem dostopa do zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje in promocija zdravja v Uniji za zmanjšanje bremena nalezljivih in nenalezljivih bolezni s podpiranjem spodbujanja zdravja in preprečevanja bolezni, zmanjševanjem neenakosti na področju zdravja, spodbujanjem zdravega načina življenja in spodbujanjem dostopa do zdravstvenega varstva;

| (b) | varovanje ljudi v Uniji pred resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje ter krepitev odzivnosti zdravstvenih sistemov in usklajevanja med državami članicami pri spopadanju z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje; |
| --- | --- |

(b)

varovanje ljudi v Uniji pred resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje ter krepitev odzivnosti zdravstvenih sistemov in usklajevanja med državami članicami pri spopadanju z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje;

| (c) | izboljšanje razpoložljivosti in dostopnosti, tudi cenovne, zdravil in medicinskih pripomočkov ter drugih v krizi pomembnih izdelkov v Uniji in podpiranje inovacij v zvezi s temi izdelki; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje razpoložljivosti in dostopnosti, tudi cenovne, zdravil in medicinskih pripomočkov ter drugih v krizi pomembnih izdelkov v Uniji in podpiranje inovacij v zvezi s temi izdelki;

| (d) | krepitev zdravstvenih sistemov z izboljšanjem njihove odpornosti in učinkovite rabe virov, zlasti s:






  (i) | podpiranjem integriranega in usklajenega dela med državami članicami; |
| --- | --- | --- |

(d)

krepitev zdravstvenih sistemov z izboljšanjem njihove odpornosti in učinkovite rabe virov, zlasti s:

(i)

podpiranjem integriranega in usklajenega dela med državami članicami;

| (ii) | spodbujanjem izvajanja najboljših praks in spodbujanjem izmenjave podatkov; |
| --- | --- |

(ii)

spodbujanjem izvajanja najboljših praks in spodbujanjem izmenjave podatkov;

| (iii) | okrepitvijo delovne sile v zdravstvu; |
| --- | --- |

(iii)

okrepitvijo delovne sile v zdravstvu;

| (iv) | obvladovanjem posledic demografskih izzivov in |
| --- | --- |

(iv)

obvladovanjem posledic demografskih izzivov in

| (v) | spodbujanjem napredka pri digitalni preobrazbi. |
| --- | --- |

(v)

spodbujanjem napredka pri digitalni preobrazbi.

Člen 4

Specifični cilji

Splošni cilji iz člena 3 se uresničujejo z naslednjimi specifičnimi cilji, ki po potrebi v vseh politikah in dejavnostih Unije zagotavljajo visoko raven varovanja zdravja ljudi v skladu s pristopom „eno zdravje“:

| (a) | v sinergiji z drugimi ustreznimi ukrepi Unije, podpiranje ukrepov za preprečevanje bolezni, promocijo zdravja in obravnavanje dejavnikov zdravja, vključno z zmanjšanjem škode za zdravje zaradi uporabe prepovedanih drog in zasvojenosti z njimi, podpiranje ukrepov za odpravo neenakosti na področju zdravja, izboljšanje zdravstvene pismenosti, izboljšanje pravic pacientov in varnosti pacientov, kakovosti oskrbe in čezmejnega zdravstvenega varstva ter podpiranje ukrepov za izboljšanje nadzora, diagnosticiranja in zdravljenja nalezljivih in nenalezljivih bolezni, zlasti raka in raka pri otrocih, pa tudi podpiranje ukrepov za izboljšanje duševnega zdravja s posebnim poudarkom na novih modelih oskrbe in izzivih dolgoročne oskrbe, da bi okrepili odpornost zdravstvenih sistemov v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

v sinergiji z drugimi ustreznimi ukrepi Unije, podpiranje ukrepov za preprečevanje bolezni, promocijo zdravja in obravnavanje dejavnikov zdravja, vključno z zmanjšanjem škode za zdravje zaradi uporabe prepovedanih drog in zasvojenosti z njimi, podpiranje ukrepov za odpravo neenakosti na področju zdravja, izboljšanje zdravstvene pismenosti, izboljšanje pravic pacientov in varnosti pacientov, kakovosti oskrbe in čezmejnega zdravstvenega varstva ter podpiranje ukrepov za izboljšanje nadzora, diagnosticiranja in zdravljenja nalezljivih in nenalezljivih bolezni, zlasti raka in raka pri otrocih, pa tudi podpiranje ukrepov za izboljšanje duševnega zdravja s posebnim poudarkom na novih modelih oskrbe in izzivih dolgoročne oskrbe, da bi okrepili odpornost zdravstvenih sistemov v Uniji;

| (b) | krepitev zmogljivosti Unije za preprečevanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, za pripravljenost in hitro odzivanje nanje v skladu z ustrezno zakonodajo Unije in izboljšanje upravljanja zdravstvenih kriz, zlasti z usklajevanjem, zagotavljanjem in uporabo zmogljivosti zdravstvenega varstva v izrednih razmerah, podpiranjem zbiranja podatkov, izmenjave informacij, nadzora, usklajevanja prostovoljnih stresnih testov za nacionalne sisteme zdravstvenega varstva in razvojem standardov za kakovostno zdravstveno varstvo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

krepitev zmogljivosti Unije za preprečevanje resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje, za pripravljenost in hitro odzivanje nanje v skladu z ustrezno zakonodajo Unije in izboljšanje upravljanja zdravstvenih kriz, zlasti z usklajevanjem, zagotavljanjem in uporabo zmogljivosti zdravstvenega varstva v izrednih razmerah, podpiranjem zbiranja podatkov, izmenjave informacij, nadzora, usklajevanja prostovoljnih stresnih testov za nacionalne sisteme zdravstvenega varstva in razvojem standardov za kakovostno zdravstveno varstvo na nacionalni ravni;

| (c) | podpiranje ukrepov za povečanje razpoložljivosti, dostopnosti, tudi cenovne, zdravil, medicinskih pripomočkov in drugih v krizi pomembnih izdelkov s spodbujanjem trajnostne proizvodnje in dobavnih verig ter inovacij v Uniji ob hkratnem podpiranju preudarne in učinkovite uporabe zdravil, zlasti antimikrobikov, in ukrepov za podpiranje razvoja okolju prijaznejših zdravil ter okolju prijazne proizvodnje in odstranjevanja zdravil in medicinskih pripomočkov; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje ukrepov za povečanje razpoložljivosti, dostopnosti, tudi cenovne, zdravil, medicinskih pripomočkov in drugih v krizi pomembnih izdelkov s spodbujanjem trajnostne proizvodnje in dobavnih verig ter inovacij v Uniji ob hkratnem podpiranju preudarne in učinkovite uporabe zdravil, zlasti antimikrobikov, in ukrepov za podpiranje razvoja okolju prijaznejših zdravil ter okolju prijazne proizvodnje in odstranjevanja zdravil in medicinskih pripomočkov;

| (d) | v sinergiji z drugimi instrumenti, programi in skladi Unije, brez poseganja v pristojnosti držav članic, in v tesnem sodelovanju z ustreznimi organi Unije, podpiranje ukrepov, ki dopolnjujejo ustvarjanje nacionalnih zalog nujnih, v krizi pomembnih izdelkov, na ravni Unije, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

(d)

v sinergiji z drugimi instrumenti, programi in skladi Unije, brez poseganja v pristojnosti držav članic, in v tesnem sodelovanju z ustreznimi organi Unije, podpiranje ukrepov, ki dopolnjujejo ustvarjanje nacionalnih zalog nujnih, v krizi pomembnih izdelkov, na ravni Unije, kadar je to potrebno;

| (e) | v sinergiji z drugimi instrumenti, programi in skladi Unije, brez poseganja v pristojnosti držav članic in v tesnem sodelovanju z ECDC, vzpostavitev strukture in virov usposabljanja za rezervno sestavo medicinskih in zdravstvenih delavcev ter podpornega osebja, ki jih prostovoljno prerazporedijo države članice v primeru zdravstvene krize; |
| --- | --- |

(e)

v sinergiji z drugimi instrumenti, programi in skladi Unije, brez poseganja v pristojnosti držav članic in v tesnem sodelovanju z ECDC, vzpostavitev strukture in virov usposabljanja za rezervno sestavo medicinskih in zdravstvenih delavcev ter podpornega osebja, ki jih prostovoljno prerazporedijo države članice v primeru zdravstvene krize;

| (f) | krepitev uporabe in ponovne uporabe zdravstvenih podatkov za zagotavljanje zdravstvenega varstva ter za raziskave in inovacije, spodbujanje uporabe digitalnih orodij in storitev ter digitalna preobrazba zdravstvenih sistemov, vključno s podpiranjem vzpostavitve evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora; |
| --- | --- |

(f)

krepitev uporabe in ponovne uporabe zdravstvenih podatkov za zagotavljanje zdravstvenega varstva ter za raziskave in inovacije, spodbujanje uporabe digitalnih orodij in storitev ter digitalna preobrazba zdravstvenih sistemov, vključno s podpiranjem vzpostavitve evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora;

| (g) | izboljšanje dostopa do kakovostnega zdravstvenega varstva, ki je osredotočeno na pacienta in temelji na rezultatih, ter povezanih storitev oskrbe, da se zagotovi splošno zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

(g)

izboljšanje dostopa do kakovostnega zdravstvenega varstva, ki je osredotočeno na pacienta in temelji na rezultatih, ter povezanih storitev oskrbe, da se zagotovi splošno zdravstveno varstvo;

| (h) | podpiranje razvoja, izvajanja in izvrševanja, po potrebi tudi revizije zdravstvene zakonodaje Unije, in podpiranje zagotavljanja veljavnih, zanesljivih in primerljivih visokokakovostnih podatkov za odločanje in spremljanje na podlagi dokazov, ter spodbujanje uporabe ocen vplivov drugih zadevnih politik Unije na zdravje; |
| --- | --- |

(h)

podpiranje razvoja, izvajanja in izvrševanja, po potrebi tudi revizije zdravstvene zakonodaje Unije, in podpiranje zagotavljanja veljavnih, zanesljivih in primerljivih visokokakovostnih podatkov za odločanje in spremljanje na podlagi dokazov, ter spodbujanje uporabe ocen vplivov drugih zadevnih politik Unije na zdravje;

| (i) | podpiranje integriranega dela med državami članicami, zlasti njihovih zdravstvenih sistemov, vključno z izvajanjem praks preprečevanja z velikim učinkom, podpiranje dela na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij in krepitev ter povečanje obsega povezovanja v okviru evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih mrež vključno v zvezi z boleznimi, ki niso redke bolezni, da bi zajeli več pacientov ter izboljšali odziv na manj pogoste in kompleksne nalezljive in nenalezljive bolezni; |
| --- | --- |

(i)

podpiranje integriranega dela med državami članicami, zlasti njihovih zdravstvenih sistemov, vključno z izvajanjem praks preprečevanja z velikim učinkom, podpiranje dela na področju vrednotenja zdravstvenih tehnologij in krepitev ter povečanje obsega povezovanja v okviru evropskih referenčnih mrež in drugih nadnacionalnih mrež vključno v zvezi z boleznimi, ki niso redke bolezni, da bi zajeli več pacientov ter izboljšali odziv na manj pogoste in kompleksne nalezljive in nenalezljive bolezni;

| (j) | podpiranje globalnih zavez in zdravstvenih pobud z okrepitvijo podpore Unije ukrepom mednarodnih organizacij, zlasti ukrepov SZO, in spodbujanje sodelovanja s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(j)

podpiranje globalnih zavez in zdravstvenih pobud z okrepitvijo podpore Unije ukrepom mednarodnih organizacij, zlasti ukrepov SZO, in spodbujanje sodelovanja s tretjimi državami.

Člen 5

Proračun

1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje 2021–2027 znašajo 2 446 000 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Na podlagi prilagoditve za posamezne programe iz člena 5 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (27) se znesek iz odstavka 1 tega člena poveča z dodatno dodelitvijo v višini 2 900 000 000 EUR v cenah iz leta 2018, kot je določeno v Prilogi II k navedeni uredbi.

3.   Znesek iz odstavkov 1 in 2 se lahko uporabi tudi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Programa, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijsko tehnološkimi sistemi.

4.   Razdelitev zneskov iz odstavkov 1 in 2 je v skladu z naslednjim:

| (a) | najmanj 20 % zneskov se rezervira za ukrepe za promocijo zdravja in preprečevanje bolezni iz točke (a) člena 4; |
| --- | --- |

(a)

najmanj 20 % zneskov se rezervira za ukrepe za promocijo zdravja in preprečevanje bolezni iz točke (a) člena 4;

| (b) | največ 12,5 % zneskov se rezervira za javna naročila, ki dopolnjujejo ustvarjanje nacionalnih zalog nujnih, v krizi pomembnih izdelkov na ravni Unije iz točke (d) člena 4; |
| --- | --- |

(b)

največ 12,5 % zneskov se rezervira za javna naročila, ki dopolnjujejo ustvarjanje nacionalnih zalog nujnih, v krizi pomembnih izdelkov na ravni Unije iz točke (d) člena 4;

| (c) | največ 12,5 % zneskov se rezervira za podpiranje globalnih zavez in zdravstvenih pobud iz točke (j) člena 4; |
| --- | --- |

(c)

največ 12,5 % zneskov se rezervira za podpiranje globalnih zavez in zdravstvenih pobud iz točke (j) člena 4;

| (d) | največ 8 % zneskov se rezervira za kritje upravnih odhodkov iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(d)

največ 8 % zneskov se rezervira za kritje upravnih odhodkov iz odstavka 3.

5.   Odobritve, povezane z dejavnostmi iz točke (c) člena 9(1) te uredbe, pomenijo namenske prejemke v smislu točke (a) odstavka 3 in odstavka 5 člena 21 finančne uredbe.

6.   Proračunske obveznosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razdelijo na letne obroke v obdobju več let.

7.   V skladu s točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) finančne uredbe se lahko za omejeno obdobje v ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v sklepu o financiranju, dejavnosti, ki se podpirajo na podlagi te uredbe, in z njimi povezani stroški štejejo za upravičene od 1. januarja 2021, tudi če so se te dejavnosti izvajale in so stroški nastali pred vložitvijo vloge za nepovratna sredstva.

8.   Po potrebi se lahko v proračun po 31. decembru 2027 vključijo odobritve za kritje odhodkov iz odstavka 3, da se omogoči upravljanje ukrepov, ki do 31. decembra 2027 ne bodo zaključeni.

Člen 6

Tretje države, pridružene Programu

1.   V Programu lahko sodelujejo naslednje tretje države:

| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; |
| --- | --- |

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru;

| (b) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali v podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali v podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (c) | države iz evropske sosedske politike v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali v podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(c)

države iz evropske sosedske politike v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali v podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (d) | druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja sodelovanje tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:






  (i) | zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja sodelovanje tretje države v katerem koli programu Unije, če sporazum:

(i)

zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki sodeluje v programih Unije;

| (ii) | določa pogoje za sodelovanje v programu Unije, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe, in upravne stroške programov; |
| --- | --- |

(ii)

določa pogoje za sodelovanje v programu Unije, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe, in upravne stroške programov;

| (iii) | na tretjo državo ne prenaša nobenega pooblastila za odločanje v zvezi s programom Unije; |
| --- | --- |

(iii)

na tretjo državo ne prenaša nobenega pooblastila za odločanje v zvezi s programom Unije;

| (iv) | jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese. |
| --- | --- |

(iv)

jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese.

2.   Prispevki iz točke (d)(ii) odstavka 1 so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.

POGLAVJE II

FINANCIRANJE

Člen 7

Izvajanje in oblike financiranja Unije

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem z organi iz točke (c) člena 62(1) navedene uredbe.

2.   Program lahko zagotovi financiranje v kateri koli obliki, določeni v finančni uredbi, zlasti v obliki nepovratnih sredstev, nagrad in javnih naročil.

3.   Prispevki v mehanizem vzajemnega zavarovanja lahko krijejo tveganje, povezano z izterjavo sredstev, ki jih dolgujejo prejemniki, in se lahko štejejo za zadostno jamstvo v skladu s finančno uredbo. Komisija določi posebna pravila za delovanje mehanizma.

4.   Kadar Komisija dejavnosti nujne pomoči izvaja prek nevladne organizacije, se merila v zvezi s finančnimi in operativnimi zmogljivostmi štejejo za izpolnjena, če obstaja veljavni okvirni partnerski sporazum med navedeno organizacijo in Komisijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/96 (28).

Člen 8

Nepovratna sredstva

1.   Nepovratna sredstva v okviru Programa se dodelijo in upravljajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe.

2.   Nepovratna sredstva se lahko uporabljajo v kombinaciji s financiranjem iz Evropske investicijske banke, iz nacionalnih spodbujevalnih bank ali iz drugih razvojnih ali javnih finančnih institucij ter v kombinaciji s financiranjem iz finančnih institucij iz zasebnega sektorja in vlagateljev iz javnega ali zasebnega sektorja, tudi prek javno-javnih ali javno-zasebnih partnerstev.

3.   Nepovratna sredstva, ki jih plača Unija, ne presegajo 60 % upravičenih stroškov ukrepa v zvezi s ciljem Programa ali delovanja nevladnega organa. V primerih izjemne koristnosti lahko prispevek Unije znaša do 80 % upravičenih stroškov. Ukrepi z jasno dodano vrednostjo Unije se štejejo za izredno koristne med drugim kadar:

| (a) | je vsaj 30 % proračunskih sredstev predlaganega ukrepa dodeljenih državam članicam z BND na prebivalca, nižjim od 90 % povprečja Unije, ali |
| --- | --- |

(a)

je vsaj 30 % proračunskih sredstev predlaganega ukrepa dodeljenih državam članicam z BND na prebivalca, nižjim od 90 % povprečja Unije, ali

| (b) | v ukrepu sodelujejo organi iz vsaj 14 sodelujočih držav članic, od katerih imajo vsaj štiri države članice BND na prebivalca nižji od 90 % povprečja Unije. |
| --- | --- |

(b)

v ukrepu sodelujejo organi iz vsaj 14 sodelujočih držav članic, od katerih imajo vsaj štiri države članice BND na prebivalca nižji od 90 % povprečja Unije.

4.   V primeru neposrednih nepovratnih sredstev iz člena 13(6) in (7) lahko ta nepovratna sredstva znašajo do 100 % upravičenih stroškov.

Člen 9

Javno naročanje v izrednih zdravstvenih razmerah

1.   V primeru objave opozorila o pojavu ali razvoju resne čezmejne nevarnosti za zdravje v skladu s členom 9 Sklepa št. 1082/2013/EU ali kadar se razglasijo izredne razmere na področju javnega zdravja v skladu s členom 12 navedenega sklepa, lahko javna naročila v skladu s to uredbo potekajo v eni od naslednjih oblik:

| (a) | skupno javno naročanje z državami članicami, kot je navedeno v členu 165(2) finančne uredbe, v skladu s katerim lahko države članice v celoti kupijo, najamejo ali zakupijo zmogljivosti, pridobljene v okviru skupnega javnega naročila; |
| --- | --- |

(a)

skupno javno naročanje z državami članicami, kot je navedeno v členu 165(2) finančne uredbe, v skladu s katerim lahko države članice v celoti kupijo, najamejo ali zakupijo zmogljivosti, pridobljene v okviru skupnega javnega naročila;

| (b) | javno naročanje Komisije v imenu držav članic na podlagi sporazuma med Komisijo in državami članicami; |
| --- | --- |

(b)

javno naročanje Komisije v imenu držav članic na podlagi sporazuma med Komisijo in državami članicami;

| (c) | javno naročanje Komisije v vlogi trgovca na debelo, ki kupuje, skladišči, prodaja naprej ali daruje opremo in storitve, vključno z najemi, v korist držav članic ali partnerskih organizacij, ki jih Komisija izbere. |
| --- | --- |

(c)

javno naročanje Komisije v vlogi trgovca na debelo, ki kupuje, skladišči, prodaja naprej ali daruje opremo in storitve, vključno z najemi, v korist držav članic ali partnerskih organizacij, ki jih Komisija izbere.

2.   V primeru uporabe postopka javnega naročanja iz točke (b) odstavka 1 se naknadne pogodbe sklenejo na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | sklene jih Komisija, kadar se storitve ali blago opravijo ali dostavijo državam članicam ali partnerskim organizacijam, ki jih izbere Komisija; |
| --- | --- |

(a)

sklene jih Komisija, kadar se storitve ali blago opravijo ali dostavijo državam članicam ali partnerskim organizacijam, ki jih izbere Komisija;

| (b) | sklenejo jih sodelujoče države članice, kadar te neposredno kupijo, najamejo ali zakupijo zmogljivosti, ki jih je zanje nabavila Komisija v okviru javnega naročila. |
| --- | --- |

(b)

sklenejo jih sodelujoče države članice, kadar te neposredno kupijo, najamejo ali zakupijo zmogljivosti, ki jih je zanje nabavila Komisija v okviru javnega naročila.

3.   V primeru uporabe postopkov javnega naročanja iz točk (b) in (c) odstavka 1 Komisija pri svojih javnih naročilih deluje v skladu s finančno uredbo.

Člen 10

Operacije mešanega financiranja

Operacije mešanega financiranja v okviru Programa se izvajajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/523 in naslovom X finančne uredbe.

Člen 11

Kumulativno financiranje

1.   Ukrep, ki je prejel prispevek v okviru Programa, lahko prejme prispevek tudi iz drugega programa Unije, vključno iz skladov v okviru deljenega upravljanja, pod pogojem, da prispevki ne krijejo istih stroškov.

2.   Za zadevni prispevek k ukrepu se uporabljajo pravila ustreznega programa Unije.

3.   Kumulativno financiranje ne sme presegati skupnih upravičenih stroškov ukrepa. Podpora iz različnih programov Unije se lahko izračuna sorazmerno v skladu z dokumenti, v katerih so navedeni pogoji za podporo.

POGLAVJE III

UKREPI

Člen 12

Upravičeni ukrepi

Do financiranja so upravičeni samo ukrepi, s katerimi se izvajajo cilji iz členov 3 in 4, zlasti ukrepi iz Priloge I.

Člen 13

Upravičeni pravni subjekti

1.   Da bi bili upravičeni do financiranja, pravni subjekti poleg tega, da izpolnjujejo merila iz člena 197 finančne uredbe:

| (a) | imajo sedež v kateri koli od naslednjih držav:






  (i) | državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju; |
| --- | --- | --- |

(a)

imajo sedež v kateri koli od naslednjih držav:

(i)

državi članici ali z njo povezani čezmorski državi ali ozemlju;

| (ii) | tretji državi, pridruženi Programu; ali |
| --- | --- |

(ii)

tretji državi, pridruženi Programu; ali

| (iii) | tretji državi, navedeni v letnem programu dela, vzpostavljenem v skladu s členom 17 (v nadaljnjem besedilu: letni program dela), pod pogoji iz odstavkov 2 in 3; ali |
| --- | --- |

(iii)

tretji državi, navedeni v letnem programu dela, vzpostavljenem v skladu s členom 17 (v nadaljnjem besedilu: letni program dela), pod pogoji iz odstavkov 2 in 3; ali

| (b) | so pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, ali mednarodna organizacija. |
| --- | --- |

(b)

so pravni subjekti, ustanovljeni v skladu s pravom Unije, ali mednarodna organizacija.

2.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena Programu, so lahko izjemoma upravičeni do sodelovanja v Programu, kadar je to potrebno za doseganje ciljev določenega ukrepa. Ocena te potrebe se ustrezno upošteva v sklepu o financiranju.

3.   Pravni subjekti s sedežem v tretji državi, ki ni pridružena Programu, krijejo stroške svojega sodelovanja.

4.   Fizične osebe niso upravičene do nepovratnih sredstev v okviru Programa.

5.   V okviru Programa se lahko neposredna nepovratna sredstva dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov, če so ustrezno utemeljena in imajo ti ukrepi dodano vrednost Unije, ki je izrecno določena v letnih programih dela, in jih sofinancirajo organi, pristojni za področje zdravja, v državah članicah ali v tretjih državah, pridruženih Programu, ustrezne mednarodne zdravstvene organizacije, ali organi javnega sektorja ali nevladni organi, ki jih pooblastijo navedeni pristojni organi, ne glede na to ali ta telesa delujejo individualno ali kot mreža.

6.   V okviru Programa se neposredna nepovratna sredstva brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo evropskim referenčnim mrežam. Neposredna nepovratna sredstva se lahko dodelijo tudi drugim nadnacionalnim mrežam, ki so določene v skladu s pravom Unije.

7.   V okviru Programa se lahko neposredna nepovratna sredstva brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo za financiranje ukrepov SZO, kadar je finančna podpora potrebna za izvedbo enega ali več specifičnih ciljev Programa, ki ima dodano vrednost Unije, izrecno navedeno v letnih programih dela.

8.   V okviru Programa se lahko nepovratna sredstva brez razpisa za zbiranje predlogov dodelijo za financiranje nevladnih organov, kadar je finančna podpora potrebna za izvedbo enega ali več specifičnih ciljev Programa, ki ima dodano vrednost Unije, izrecno navedeno v letnih programih dela, če navedeni organi izpolnjujejo vsa naslednja merila:

| (a) | so neprofitni in neodvisni od panožnih, komercialnih in poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov; |
| --- | --- |

(a)

so neprofitni in neodvisni od panožnih, komercialnih in poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov;

| (b) | delujejo na področju javnega zdravja in uresničujejo vsaj enega od specifičnih ciljev Programa ter imajo učinkovito vlogo na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

delujejo na področju javnega zdravja in uresničujejo vsaj enega od specifičnih ciljev Programa ter imajo učinkovito vlogo na ravni Unije;

| (c) | dejavni so na ravni Unije in vsaj v polovici držav članic z uravnoteženo geografsko zastopanostjo v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

dejavni so na ravni Unije in vsaj v polovici držav članic z uravnoteženo geografsko zastopanostjo v Uniji.

Komisija ustrezno upošteva analizo izpolnjevanja teh meril v sklepu o financiranju.

Člen 14

Upravičeni stroški

1.   V skladu s členom 186 finančne uredbe in točko (a) drugega pododstavka člena 193(2) navedene uredbe so stroški, ki so nastali pred datumom vložitve vloge za nepovratna sredstva, upravičeni do financiranja v zvezi z ukrepi:

| (a) | s katerimi se uresničuje cilj iz točke (b) člena 3 te uredbe; ali |
| --- | --- |

(a)

s katerimi se uresničuje cilj iz točke (b) člena 3 te uredbe; ali

| (b) | s katerimi se uresničujejo drugi cilji kot tisti iz točke (a) tega odstavka, v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih, če so navedeni stroški neposredno povezani z izvajanjem podprtih ukrepov in dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

s katerimi se uresničujejo drugi cilji kot tisti iz točke (a) tega odstavka, v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih, če so navedeni stroški neposredno povezani z izvajanjem podprtih ukrepov in dejavnosti.

2.   Stroški, upravičeni na podlagi točke (a) odstavka 1, povezani z ukrepi za obravnavanje suma pojava bolezni, ki bi lahko sprožil čezmejno nevarnost za zdravje, so upravičeni od datuma, ko je bila Komisija uradno obveščena o sumu pojava te bolezni, pod pogojem, da se pojav ali prisotnost te bolezni naknadno potrdi.

3.   V izjemnih primerih se v času zdravstvene krize zaradi resne čezmejne nevarnosti za zdravje, kot je opredeljena v točki (g) člena 3 Sklepa št. 1082/2013/EU, lahko stroški, ki jih imajo subjekti s sedežem v nepridruženih državah, štejejo za upravičene, če so ustrezno utemeljeni z razlogi preprečevanja širjenja tveganja za varovanje zdravja ljudi v Uniji.

POGLAVJE IV

UPRAVLJANJE

Člen 15

Izvajanje skupne politike

1.   Ustanovi se usmerjevalna skupina EU za zdravje.

2.   Članice usmerjevalne skupine EU za zdravje so Komisija in države članice. Vsaka država članica imenuje enega člana in enega nadomestnega člana usmerjevalne skupine EU za zdravje. Komisija zagotovi sekretariat usmerjevalne skupine EU za zdravje.

3.   Komisija se posvetuje z usmerjevalno skupino EU za zdravje:

| (a) | o pripravljalnem delu Komisije za letne programe dela; |
| --- | --- |

(a)

o pripravljalnem delu Komisije za letne programe dela;

| (b) | vsako leto vsaj šest mesecev pred predstavitvijo osnutka programa dela odboru iz člena 23(1) o prednostnih nalogah in strateških usmeritvah letnega programa dela. |
| --- | --- |

(b)

vsako leto vsaj šest mesecev pred predstavitvijo osnutka programa dela odboru iz člena 23(1) o prednostnih nalogah in strateških usmeritvah letnega programa dela.

4.   Usmerjevalna skupina EU za zdravje:

| (a) | si prizadeva, da se zagotovi skladnost in dopolnjevanje med zdravstvenimi politikami držav članic ter med Programom in drugimi politikami, instrumenti in ukrepi Unije, vključno s tistimi, ki se nanašajo na agencije Unije; |
| --- | --- |

(a)

si prizadeva, da se zagotovi skladnost in dopolnjevanje med zdravstvenimi politikami držav članic ter med Programom in drugimi politikami, instrumenti in ukrepi Unije, vključno s tistimi, ki se nanašajo na agencije Unije;

| (b) | spremlja izvajanje Programa in na podlagi ocen predlaga morebitne potrebne prilagoditve; |
| --- | --- |

(b)

spremlja izvajanje Programa in na podlagi ocen predlaga morebitne potrebne prilagoditve;

| (c) | sprejme poslovnik z določbami za zagotovitev, da se bo skupina sestala vsaj trikrat na leto, če je to primerno tudi osebno, s čimer bi omogočili redno in pregledno izmenjavo mnenj med državami članicami. |
| --- | --- |

(c)

sprejme poslovnik z določbami za zagotovitev, da se bo skupina sestala vsaj trikrat na leto, če je to primerno tudi osebno, s čimer bi omogočili redno in pregledno izmenjavo mnenj med državami članicami.

Člen 16

Posvetovanje z deležniki in obveščanje Evropskega parlamenta

1.   Komisija se posvetuje z ustreznimi deležniki, vključno s predstavniki civilne družbe in društvi bolnikov, da bi se seznanila z njihovimi mnenji o:

| (a) | prednostnih nalogah in strateški usmeritvi letnih programov dela; |
| --- | --- |

(a)

prednostnih nalogah in strateški usmeritvi letnih programov dela;

| (b) | potrebah, ki jih je treba obravnavati v okviru letnega programa dela, in njegovih rezultatih. |
| --- | --- |

(b)

potrebah, ki jih je treba obravnavati v okviru letnega programa dela, in njegovih rezultatih.

2.   Komisija za namene odstavka 1 vsaj enkrat letno šest mesecev pred predstavitvijo osnutka programa dela odboru iz člena 23(1) organizira posvetovanje in obveščanje deležnikov.

3.   Komisija lahko kadar koli zaprosi ustrezne decentralizirane agencije in neodvisne strokovnjake na področju zdravja za mnenje o tehničnih ali znanstvenih vidikih, ki so pomembni za izvajanje Programa.

4.   Komisija Evropskemu parlamentu vsako leto pred zadnjim srečanjem usmerjevalne skupine EU za zdravje predstavi izide posvetovanj z usmerjevalno skupino EU za zdravje in posvetovanj z deležniki iz odstavkov 1 in 2.

Člen 17

Izvajanje Programa

1.   Komisija izvaja Program s pripravo letnih programov dela v skladu s finančno uredbo.

2.   Komisija z izvedbenimi akti sprejme:

| (a) | letne programe dela, v katerih so določeni zlasti:






  (i) | ukrepi, ki se bodo izvajali, vključno z okvirno dodelitvijo finančnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(a)

letne programe dela, v katerih so določeni zlasti:

(i)

ukrepi, ki se bodo izvajali, vključno z okvirno dodelitvijo finančnih sredstev;

| (ii) | skupni znesek, rezerviran za operacije mešanega financiranja; |
| --- | --- |

(ii)

skupni znesek, rezerviran za operacije mešanega financiranja;

| (iii) | upravičeni ukrepi iz člena 7(3) in (4); |
| --- | --- |

(iii)

upravičeni ukrepi iz člena 7(3) in (4);

| (iv) | upravičeni ukrepi pravnih subjektov iz točke (b) člena 13(1); |
| --- | --- |

(iv)

upravičeni ukrepi pravnih subjektov iz točke (b) člena 13(1);

| (v) | upravičeni ukrepi pravnih subjektov iz tretje države, ki ni pridružena Programu, vendar je navedena v letnem programu dela pod pogoji iz člena 13(2) in (3); |
| --- | --- |

(v)

upravičeni ukrepi pravnih subjektov iz tretje države, ki ni pridružena Programu, vendar je navedena v letnem programu dela pod pogoji iz člena 13(2) in (3);

| (b) | odločitve o odobritvi ukrepov s stroškom 20 000 000 EUR ali več; |
| --- | --- |

(b)

odločitve o odobritvi ukrepov s stroškom 20 000 000 EUR ali več;

| (c) | pravila o:






  (i) | tehničnih in upravnih ureditvah, potrebnih za izvajanje ukrepov Programa; |
| --- | --- | --- |

(c)

pravila o:

(i)

tehničnih in upravnih ureditvah, potrebnih za izvajanje ukrepov Programa;

| (ii) | enotnih predlogah za zbiranje podatkov, potrebnih za spremljanje izvajanja Programa. |
| --- | --- |

(ii)

enotnih predlogah za zbiranje podatkov, potrebnih za spremljanje izvajanja Programa.

3.   Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 23(2).

Člen 18

Varstvo podatkov

Pri upravljanju in izvajanju Programa Komisija skupaj z državami članicami zagotovi skladnost z vsemi ustreznimi pravnimi določbami v zvezi z varstvom osebnih podatkov ter po potrebi uvede mehanizme za zagotavljanje zaupnosti in varstva teh podatkov.

POGLAVJE V

SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

Člen 19

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku Programa pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz členov 3 in 4 so določeni v Prilogi II.

2.   Na Komisijo se v skladu s členom 25 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spremembo Priloge II glede kazalnikov, kadar je to potrebno.

3.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov Programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. Komisija v ta namen sprejme izvedbene akte, ki določajo sorazmerne zahteve glede poročanja za prejemnike finančnih sredstev Unije in, kadar je to primerno, za države članice.

Člen 20

Ocenjevanje

1.   Ocene iz člena 34(3) finančne uredbe Komisija opravi pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   Komisija predloži vmesno oceno Programa najpozneje 31. decembra 2024. Vmesna ocena je podlaga za ustrezno prilagoditev izvajanja Programa.

3.   Komisija predloži končno oceno na koncu Programa in najpozneje štiri leta po koncu obdobja iz člena 1.

4.   Komisija zaključke vmesnih in končnih ocen objavi ter jih skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Člen 21

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije, vključno s tistimi, ki jih opravijo osebe ali subjekti, ki jih niso pooblastile institucije ali organi Unije, so podlaga za splošno zagotovilo iz člena 127 finančne uredbe.

Člen 22

Zaščita finančnih interesov Unije

Kadar tretja država sodeluje v Programu po odločitvi, sprejeti na podlagi mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podeli potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. V primeru OLAF take pravice vključujejo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanji na kraju samem in inšpekcijami, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013.

Člen 23

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor Programa EU za zdravje. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 24

Usklajenost in dopolnjevanje z drugimi politikami Unije, instrumenti in ukrepi

Komisija in države članice zagotavljajo celovito usklajenost, sinergijo in dopolnjevanje med Programom in drugimi politikami Unije, instrumenti in ukrepi, vključno s tistimi, ki se nanašajo na agencije Unije, tudi s sodelovanjem v usmerjevalni skupini EU za zdravje.

Člen 25

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 19(2) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 26. marca 2021.

3.   Prenos pooblastila iz člena 19(2) lahko kdorkoli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 19(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

POGLAVJE VI

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

1.   Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Programom, ukrepi, izvedenimi na podlagi Programa, in doseženimi rezultati.

3.   Finančna sredstva, dodeljena Programu, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz členov 3 in 4.

Člen 27

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 282/2014 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2021 brez poseganja v člen 28 te uredbe.

Člen 28

Prehodne določbe

1.   Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo ukrepov, začetih na podlagi Uredbe (EU) št. 282/2014, ki se še naprej uporablja za te ukrepe do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za Program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med ukrepi, sprejetimi na podlagi Uredbe (EU) št. 282/2014 in Programom.

Člen 29

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

Predsednica

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL C 429, 11.12.2020, str. 251.

1

(2)  
  UL C 440, 18.12.2020, str. 131.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. marca 2021.

3

(4)  Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (UL L 271, 9.10.2002, str. 1).

4

(5)  Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (UL L 301, 20.11.2007, str. 3).

5

(6)  Uredba (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES (UL L 86, 21.3.2014, str. 1).

6

(7)  
  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

7

(8)  
  UL C 444 I, 22.12.2020, str. 1.

8

(9)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/1017 (glej stran 30 tega Uradnega lista).

10

(11)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

11

(12)  Sklep (EU) 2019/420 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2019 o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (UL L 77I, 20.3.2019, str. 1).

12

(13)  Uredba Sveta (EU) 2016/369 z dne 15. marca 2016 o zagotavljanju nujne pomoči v Uniji (UL L 70, 16.3.2016, str. 1).

13

(14)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

14

(15)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

15

(16)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/287/EU z dne 10. marca 2014 o določitvi meril za ustanavljanje in vrednotenje evropskih referenčnih mrež in njihovih članov ter za lažjo izmenjavo informacij in strokovnega znanja o ustanavljanju in vrednotenju takih mrež (UL L 147, 17.5.2014, str. 79).

16

(17)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

17

(18)  
  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

18

(19)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

21

(22)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

22

(23)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

23

(24)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433I, 22.12.2020, str. 23).

24

(25)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

25

(26)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

26

(27)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433I, 22.12.2020, str. 11).

27

(28)  Uredba Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (UL L 163, 2.7.1996, str. 1).

28

---

PRILOGA I

SEZNAM MOŽNIH UPRAVIČENIH UKREPOV IZ ČLENA 12

1.

| (a) | podpiranje vzpostavitve in izvajanja programov, ki podpirajo države članice in podpirajo ukrepe držav članic za izboljšanje promoviranja zdravja in preprečevanja bolezni; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje vzpostavitve in izvajanja programov, ki podpirajo države članice in podpirajo ukrepe držav članic za izboljšanje promoviranja zdravja in preprečevanja bolezni;

| (b) | podpora za izvajanje in nadaljnji razvoj raziskav, študij, zbiranja primerljivih podatkov in statističnih podatkov, po potrebi razčlenjenih po spolu in starosti, metodologij, klasifikacij, mikrosimulacij, pilotnih študij, kazalnikov, posredovanja znanja in primerjalne analize; |
| --- | --- |

(b)

podpora za izvajanje in nadaljnji razvoj raziskav, študij, zbiranja primerljivih podatkov in statističnih podatkov, po potrebi razčlenjenih po spolu in starosti, metodologij, klasifikacij, mikrosimulacij, pilotnih študij, kazalnikov, posredovanja znanja in primerjalne analize;

| (c) | podpiranje ukrepov držav članic za vzpostavitev zdravega in varnega urbanega, poklicnega in izobraževalnega okolja, da se omogoči zdrav način življenja in spodbujajo zdrave prehranjevalne navade ter redna telesna dejavnost ob upoštevanju potreb ranljivih skupin v vseh življenjskih obdobjih, da se promovira vseživljenjsko zdravje; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje ukrepov držav članic za vzpostavitev zdravega in varnega urbanega, poklicnega in izobraževalnega okolja, da se omogoči zdrav način življenja in spodbujajo zdrave prehranjevalne navade ter redna telesna dejavnost ob upoštevanju potreb ranljivih skupin v vseh življenjskih obdobjih, da se promovira vseživljenjsko zdravje;

| (d) | podpiranje držav članic pri učinkovitem odzivanju na nalezljive bolezni ter pri preprečevanju, nadzoru, diagnosticiranju in zdravljenju teh bolezni; |
| --- | --- |

(d)

podpiranje držav članic pri učinkovitem odzivanju na nalezljive bolezni ter pri preprečevanju, nadzoru, diagnosticiranju in zdravljenju teh bolezni;

| (e) | podpiranje ukrepov držav članic za promoviranje zdravja in preprečevanje bolezni v celotni življenjski dobi posameznika in z obravnavo dejavnikov tveganja za zdravje, kot so debelost, nezdrava prehrana in telesna nedejavnost; |
| --- | --- |

(e)

podpiranje ukrepov držav članic za promoviranje zdravja in preprečevanje bolezni v celotni življenjski dobi posameznika in z obravnavo dejavnikov tveganja za zdravje, kot so debelost, nezdrava prehrana in telesna nedejavnost;

| (f) | podpiranje ukrepov za boljše duševno zdravje; |
| --- | --- |

(f)

podpiranje ukrepov za boljše duševno zdravje;

| (g) | podpiranje ukrepov, ki dopolnjujejo ukrepe držav članic za zmanjšanje škode za zdravje zaradi uporabe prepovedanih drog in zasvojenosti, vključno z informiranjem in preprečevanjem; |
| --- | --- |

(g)

podpiranje ukrepov, ki dopolnjujejo ukrepe držav članic za zmanjšanje škode za zdravje zaradi uporabe prepovedanih drog in zasvojenosti, vključno z informiranjem in preprečevanjem;

| (h) | podpiranje izvajanja politik in ukrepov za zmanjšanje neenakosti v zdravju in nepravičnosti na področju zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(h)

podpiranje izvajanja politik in ukrepov za zmanjšanje neenakosti v zdravju in nepravičnosti na področju zdravstvenega varstva;

| (i) | podpiranje ukrepov za večjo zdravstveno pismenost; |
| --- | --- |

(i)

podpiranje ukrepov za večjo zdravstveno pismenost;

| (j) | podpiranje pri spodbujanju in izvajanju priporočil Evropskega kodeksa za boj proti raku in podpiranje revizije veljavne izdaje navedenega kodeksa; |
| --- | --- |

(j)

podpiranje pri spodbujanju in izvajanju priporočil Evropskega kodeksa za boj proti raku in podpiranje revizije veljavne izdaje navedenega kodeksa;

| (k) | ukrepi za podpiranje uporabe registrov raka v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

(k)

ukrepi za podpiranje uporabe registrov raka v vseh državah članicah;

| (l) | nadaljevanje sodelovanja med ustreznimi nacionalnimi organi sodelujočih držav članic, da se vzpostavi virtualno evropsko omrežje odličnosti in tako podprejo raziskave vseh vrst raka, tudi raka pri otrocih, ter nadaljujeta zbiranje in izmenjava kliničnih podatkov ter prenos izsledkov raziskav v vsakodnevno oskrbo in zdravljenje onkoloških bolnikov; |
| --- | --- |

(l)

nadaljevanje sodelovanja med ustreznimi nacionalnimi organi sodelujočih držav članic, da se vzpostavi virtualno evropsko omrežje odličnosti in tako podprejo raziskave vseh vrst raka, tudi raka pri otrocih, ter nadaljujeta zbiranje in izmenjava kliničnih podatkov ter prenos izsledkov raziskav v vsakodnevno oskrbo in zdravljenje onkoloških bolnikov;

| (m) | podpiranje ukrepov za bolj kakovostno zdravljenje raka, tudi v zvezi s preprečevanjem, presejalnimi programi, zgodnjim odkrivanjem, spremljanjem in zdravljenjem, podporno in paliativno oskrbo po celovitem pristopu, prilagojenem bolniku, ter podpiranje vzpostavitve shem zagotavljanja kakovosti za onkološke centre ali druge centre za zdravljenje onkoloških bolnikov, vključno s centri za zdravljenje raka pri otrocih; |
| --- | --- |

(m)

podpiranje ukrepov za bolj kakovostno zdravljenje raka, tudi v zvezi s preprečevanjem, presejalnimi programi, zgodnjim odkrivanjem, spremljanjem in zdravljenjem, podporno in paliativno oskrbo po celovitem pristopu, prilagojenem bolniku, ter podpiranje vzpostavitve shem zagotavljanja kakovosti za onkološke centre ali druge centre za zdravljenje onkoloških bolnikov, vključno s centri za zdravljenje raka pri otrocih;

| (n) | podpiranje vzpostavitve shem zagotavljanja kakovosti za onkološke centre in centre za zdravljenje onkoloških bolnikov; |
| --- | --- |

(n)

podpiranje vzpostavitve shem zagotavljanja kakovosti za onkološke centre in centre za zdravljenje onkoloških bolnikov;

| (o) | podpiranje mehanizmov za krepitev multidisciplinarnih zmogljivosti in stalno izobraževanje, zlasti na področju onkološke oskrbe; |
| --- | --- |

(o)

podpiranje mehanizmov za krepitev multidisciplinarnih zmogljivosti in stalno izobraževanje, zlasti na področju onkološke oskrbe;

| (p) | ukrepi, ki podpirajo kakovost življenja preživelih onkoloških bolnikov in njihovih negovalcev, vključno s psihološko podporo, lajšanjem bolečine in zdravstvenimi vidiki ponovnega poklicnega vključevanja; |
| --- | --- |

(p)

ukrepi, ki podpirajo kakovost življenja preživelih onkoloških bolnikov in njihovih negovalcev, vključno s psihološko podporo, lajšanjem bolečine in zdravstvenimi vidiki ponovnega poklicnega vključevanja;

| (q) | krepitev sodelovanja na področju pravic bolnikov, njihove varnosti in kakovosti oskrbe; |
| --- | --- |

(q)

krepitev sodelovanja na področju pravic bolnikov, njihove varnosti in kakovosti oskrbe;

| (r) | podpiranje ukrepov za epidemiološki nadzor, s čimer bi prispevali k oceni dejavnikov, ki vplivajo na zdravje ljudi ali ga določajo; |
| --- | --- |

(r)

podpiranje ukrepov za epidemiološki nadzor, s čimer bi prispevali k oceni dejavnikov, ki vplivajo na zdravje ljudi ali ga določajo;

| (s) | v sinergiji z drugimi programi, podpiranje ukrepov za izboljšanje geografske porazdelitve delovne sile v zdravstvu in ukrepov za preprečevanje slabe zdravstvene pokritosti brez poseganja v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

(s)

v sinergiji z drugimi programi, podpiranje ukrepov za izboljšanje geografske porazdelitve delovne sile v zdravstvu in ukrepov za preprečevanje slabe zdravstvene pokritosti brez poseganja v pristojnosti držav članic;

| (t) | podpiranje priprave smernic za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih in nenalezljivih bolezni ter za orodja in omrežja za izmenjavo najboljših praks na tem področju; |
| --- | --- |

(t)

podpiranje priprave smernic za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih in nenalezljivih bolezni ter za orodja in omrežja za izmenjavo najboljših praks na tem področju;

| (u) | podpiranje ukrepov držav članic za obravnavanje dejavnikov zdravja, vključno z zmanjšanjem škode zaradi uživanja alkohola in uporabe tobaka; |
| --- | --- |

(u)

podpiranje ukrepov držav članic za obravnavanje dejavnikov zdravja, vključno z zmanjšanjem škode zaradi uživanja alkohola in uporabe tobaka;

| (v) | podpiranje orodij in platform za zbiranje stvarnih dokazov o varnosti, učinkovitosti in učinku cepiv po uporabi; |
| --- | --- |

(v)

podpiranje orodij in platform za zbiranje stvarnih dokazov o varnosti, učinkovitosti in učinku cepiv po uporabi;

| (w) | podpiranje pobud za izboljšanje precepljenosti v državah članicah; |
| --- | --- |

(w)

podpiranje pobud za izboljšanje precepljenosti v državah članicah;

| (x) | komunikacijske dejavnosti, naslovljene na javnost in deležnike za spodbujanje ukrepov Unije na področjih iz te priloge; |
| --- | --- |

(x)

komunikacijske dejavnosti, naslovljene na javnost in deležnike za spodbujanje ukrepov Unije na področjih iz te priloge;

| (y) | kampanje za ozaveščanje in komunikacijske dejavnosti za splošno javnost in ciljne skupine, namenjene preprečevanju in odpravi nezaupanja v cepljenje, napačnih informacij in dezinformacij o preprečevanju, vzrokih in zdravljenju bolezni, na način, ki dopolnjuje nacionalne kampanje in komunikacijske dejavnosti o teh vprašanjih; |
| --- | --- |

(y)

kampanje za ozaveščanje in komunikacijske dejavnosti za splošno javnost in ciljne skupine, namenjene preprečevanju in odpravi nezaupanja v cepljenje, napačnih informacij in dezinformacij o preprečevanju, vzrokih in zdravljenju bolezni, na način, ki dopolnjuje nacionalne kampanje in komunikacijske dejavnosti o teh vprašanjih;

| (z) | komunikacijske dejavnosti naslovljene na javnost o tveganjih in dejavnikih za zdravje; |
| --- | --- |

(z)

komunikacijske dejavnosti naslovljene na javnost o tveganjih in dejavnikih za zdravje;

| (za) | podpiranje ukrepov za zmanjšanje tveganja za okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

(za)

podpiranje ukrepov za zmanjšanje tveganja za okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo;

2.

| (a) | krepitev kritične zdravstvene infrastrukture za obvladovanje zdravstvenih kriz, in sicer s podporo za vzpostavitev orodij za nadzor, napovedovanje, preprečevanje in obvladovanje izbruhov; |
| --- | --- |

(a)

krepitev kritične zdravstvene infrastrukture za obvladovanje zdravstvenih kriz, in sicer s podporo za vzpostavitev orodij za nadzor, napovedovanje, preprečevanje in obvladovanje izbruhov;

| (b) | podpiranje ukrepov za spodbujanje zmogljivosti akterjev na ravni Unije ter na nacionalni ravni za preprečevanje zdravstvenih kriz, njihovo obvladovanje, pripravljenost in odzivanje nanje, vključno s prostovoljnimi stresnimi testi, načrtovanjem ravnanja v nepredvidljivih razmerah in vajami za pripravljenost, ter podpiranje priprave kakovostnih zdravstvenih standardov na nacionalni ravni, mehanizmov za učinkovito usklajevanje pripravljenosti in odziva ter usklajevanje teh ukrepov na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje ukrepov za spodbujanje zmogljivosti akterjev na ravni Unije ter na nacionalni ravni za preprečevanje zdravstvenih kriz, njihovo obvladovanje, pripravljenost in odzivanje nanje, vključno s prostovoljnimi stresnimi testi, načrtovanjem ravnanja v nepredvidljivih razmerah in vajami za pripravljenost, ter podpiranje priprave kakovostnih zdravstvenih standardov na nacionalni ravni, mehanizmov za učinkovito usklajevanje pripravljenosti in odziva ter usklajevanje teh ukrepov na ravni Unije;

| (c) | podpiranje ukrepov za vzpostavitev integriranega medsektorskega okvira za obveščanje o tveganjih, ki bo zajemal vse faze zdravstvenih kriz, in sicer njihovo preprečevanje, pripravljenost in odzivanje nanje ter okrevanje po njih; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje ukrepov za vzpostavitev integriranega medsektorskega okvira za obveščanje o tveganjih, ki bo zajemal vse faze zdravstvenih kriz, in sicer njihovo preprečevanje, pripravljenost in odzivanje nanje ter okrevanje po njih;

| (d) | podpiranje preventivnih ukrepov za zaščito ranljivih skupin pred nevarnostmi za zdravje ter ukrepov za prilagoditev odzivanja na zdravstvene krize in njihovo obvladovanje glede na potrebe teh ranljivih skupin, kot so ukrepi za zagotovitev osnovne oskrbe za paciente s kroničnimi ali redkimi boleznimi; |
| --- | --- |

(d)

podpiranje preventivnih ukrepov za zaščito ranljivih skupin pred nevarnostmi za zdravje ter ukrepov za prilagoditev odzivanja na zdravstvene krize in njihovo obvladovanje glede na potrebe teh ranljivih skupin, kot so ukrepi za zagotovitev osnovne oskrbe za paciente s kroničnimi ali redkimi boleznimi;

| (e) | podpiranje ukrepov za obravnavanje stranskih posledic zdravstvene krize za zdravje, zlasti posledic za duševno zdravje, paciente z rakom, kroničnimi boleznimi in drugimi ranljivimi stanji, tudi osebe z zasvojenostjo, okužene z virusom HIV/aidsom ali bolnike s hepatitisom ali tuberkulozo; |
| --- | --- |

(e)

podpiranje ukrepov za obravnavanje stranskih posledic zdravstvene krize za zdravje, zlasti posledic za duševno zdravje, paciente z rakom, kroničnimi boleznimi in drugimi ranljivimi stanji, tudi osebe z zasvojenostjo, okužene z virusom HIV/aidsom ali bolnike s hepatitisom ali tuberkulozo;

| (f) | v sinergiji z drugimi programi podpiranje programov usposabljanja in izobraževanja za izpopolnjevanje medicinskih in javnozdravstvenih delavcev ter programov za začasne izmenjave delavcev, zlasti za izboljšanje njihovih digitalnih spretnosti; |
| --- | --- |

(f)

v sinergiji z drugimi programi podpiranje programov usposabljanja in izobraževanja za izpopolnjevanje medicinskih in javnozdravstvenih delavcev ter programov za začasne izmenjave delavcev, zlasti za izboljšanje njihovih digitalnih spretnosti;

| (g) | podpora za vzpostavitev in usklajevanje referenčnih laboratorijev Unije, referenčnih centrov Unije in centrov odličnosti; |
| --- | --- |

(g)

podpora za vzpostavitev in usklajevanje referenčnih laboratorijev Unije, referenčnih centrov Unije in centrov odličnosti;

| (h) | revidiranje ureditev držav članic na področjih pripravljenosti in odzivanja, na primer upravljanje zdravstvene krize, antimikrobična odpornost, cepljenje; |
| --- | --- |

(h)

revidiranje ureditev držav članic na področjih pripravljenosti in odzivanja, na primer upravljanje zdravstvene krize, antimikrobična odpornost, cepljenje;

| (i) | komuniciranje z javnostjo v okviru obvladovanja tveganja in pripravljenosti na zdravstvene krize; |
| --- | --- |

(i)

komuniciranje z javnostjo v okviru obvladovanja tveganja in pripravljenosti na zdravstvene krize;

| (j) | podpora za navzgor usmerjeno konvergenco smotrnosti nacionalnih sistemov z razvojem kazalnikov zdravja, analizami in posredovanjem znanja ter organizacija prostovoljnih stresnih testov za nacionalne sisteme zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(j)

podpora za navzgor usmerjeno konvergenco smotrnosti nacionalnih sistemov z razvojem kazalnikov zdravja, analizami in posredovanjem znanja ter organizacija prostovoljnih stresnih testov za nacionalne sisteme zdravstvenega varstva;

| (k) | podpiranje dela na področju preiskovanja, ocenjevanja in obvladovanja tveganja glede povezave med zdravjem živali, okoljskimi dejavniki in boleznimi ljudi, tudi med zdravstvenimi krizami. |
| --- | --- |

(k)

podpiranje dela na področju preiskovanja, ocenjevanja in obvladovanja tveganja glede povezave med zdravjem živali, okoljskimi dejavniki in boleznimi ljudi, tudi med zdravstvenimi krizami.

3.

| (a) | podpiranje ukrepov za okrepitev laboratorijskih zmogljivosti in proizvodnje, raziskav, razvoja ter uporabe medicinskih izdelkov in v krizi pomembnih nišnih izdelkov v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje ukrepov za okrepitev laboratorijskih zmogljivosti in proizvodnje, raziskav, razvoja ter uporabe medicinskih izdelkov in v krizi pomembnih nišnih izdelkov v Uniji;

| (b) | podpiranje ukrepov in interoperabilnih orodij informacijske tehnologije za spremljanje, preprečevanje in upravljanje pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov ter poročanje in uradno obveščanje o tem ob hkratnem povečanju njihove cenovne dostopnosti; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje ukrepov in interoperabilnih orodij informacijske tehnologije za spremljanje, preprečevanje in upravljanje pomanjkanja zdravil in medicinskih pripomočkov ter poročanje in uradno obveščanje o tem ob hkratnem povečanju njihove cenovne dostopnosti;

| (c) | v sinergiji z drugimi programi podpiranje kliničnega preskušanja za hitrejši razvoj, odobritev dajanja na trg in dostop do inovativnih, varnih in učinkovitih zdravil in cepiv; |
| --- | --- |

(c)

v sinergiji z drugimi programi podpiranje kliničnega preskušanja za hitrejši razvoj, odobritev dajanja na trg in dostop do inovativnih, varnih in učinkovitih zdravil in cepiv;

| (d) | podpiranje ukrepov za spodbujanje razvoja inovativnih zdravil in cepiv, da bi odgovorili na vse večje zdravstvene izzive in potrebe bolnikov, ter komercialno manj zanimivih izdelkov, kot so antimikrobiki; |
| --- | --- |

(d)

podpiranje ukrepov za spodbujanje razvoja inovativnih zdravil in cepiv, da bi odgovorili na vse večje zdravstvene izzive in potrebe bolnikov, ter komercialno manj zanimivih izdelkov, kot so antimikrobiki;

| (e) | podpiranje ukrepov za bolj okolju prijazno proizvodnjo in odstranjevanje zdravil in medicinskih pripomočkov ter ukrepov za podporo za razvoj zdravil, ki so manj škodljiva za okolje; |
| --- | --- |

(e)

podpiranje ukrepov za bolj okolju prijazno proizvodnjo in odstranjevanje zdravil in medicinskih pripomočkov ter ukrepov za podporo za razvoj zdravil, ki so manj škodljiva za okolje;

| (f) | podpiranje ukrepov za spodbujanje preudarne in učinkovite rabe zdravil, zlasti antimikrobikov; |
| --- | --- |

(f)

podpiranje ukrepov za spodbujanje preudarne in učinkovite rabe zdravil, zlasti antimikrobikov;

| (g) | podpiranje ukrepov za povečanje proizvodnje ključnih aktivnih farmacevtskih učinkovin in zdravil v Uniji, vključno z diverzifikacijo proizvodnje aktivnih farmacevtskih učinkovin in generičnih zdravil v dobavni verigi v Uniji, da bi zmanjšali odvisnost držav članic od nekaterih tretjih držav; |
| --- | --- |

(g)

podpiranje ukrepov za povečanje proizvodnje ključnih aktivnih farmacevtskih učinkovin in zdravil v Uniji, vključno z diverzifikacijo proizvodnje aktivnih farmacevtskih učinkovin in generičnih zdravil v dobavni verigi v Uniji, da bi zmanjšali odvisnost držav članic od nekaterih tretjih držav;

| (h) | podpiranje ukrepov za povečanje razpoložljivosti, dostopnosti in cenovne dostopnosti zdravil in medicinskih pripomočkov; |
| --- | --- |

(h)

podpiranje ukrepov za povečanje razpoložljivosti, dostopnosti in cenovne dostopnosti zdravil in medicinskih pripomočkov;

| (i) | v sinergiji z drugimi programi podpiranje ukrepov za spodbujanje inovacij pri spreminjanju namembnosti, preoblikovanju in kombiniranju zdravil brez patentne zaščite; |
| --- | --- |

(i)

v sinergiji z drugimi programi podpiranje ukrepov za spodbujanje inovacij pri spreminjanju namembnosti, preoblikovanju in kombiniranju zdravil brez patentne zaščite;

| (j) | ukrepi za okrepitev ocenjevanja tveganja zdravil za okolje; |
| --- | --- |

(j)

ukrepi za okrepitev ocenjevanja tveganja zdravil za okolje;

| (k) | podpora za vzpostavitev in delovanje mehanizma za medsektorsko usklajevanje po pristopu „eno zdravje“. |
| --- | --- |

(k)

podpora za vzpostavitev in delovanje mehanizma za medsektorsko usklajevanje po pristopu „eno zdravje“.

4.

| (a) | spremljanje informacij o ustvarjanju nacionalnih zalog nujnih, v krizi pomembnih izdelkov, da se ugotovijo morebitne potrebe za dodatne zaloge na ravni Unije; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje informacij o ustvarjanju nacionalnih zalog nujnih, v krizi pomembnih izdelkov, da se ugotovijo morebitne potrebe za dodatne zaloge na ravni Unije;

| (b) | skrb za dosledno vodenje zalog za nujne, v krizi pomembne izdelke na ravni Unije, na način, ki dopolnjuje druge instrumente, programe in sklade Unije ter se izvaja v tesnem sodelovanju z ustreznimi organi Unije; |
| --- | --- |

(b)

skrb za dosledno vodenje zalog za nujne, v krizi pomembne izdelke na ravni Unije, na način, ki dopolnjuje druge instrumente, programe in sklade Unije ter se izvaja v tesnem sodelovanju z ustreznimi organi Unije;

| (c) | podpiranje ukrepov za javno naročanje in dobavo nujnih, v krizi pomembnih izdelkov, ki prispevajo k njihovi cenovni dostopnosti, na način, ki dopolnjuje ukrepe držav članic za ustvarjanje zalog. |
| --- | --- |

(c)

podpiranje ukrepov za javno naročanje in dobavo nujnih, v krizi pomembnih izdelkov, ki prispevajo k njihovi cenovni dostopnosti, na način, ki dopolnjuje ukrepe držav članic za ustvarjanje zalog.

5.

Podpiranje ukrepov za pripravo mobilizacije in usposabljanja na ravni Unije za rezervno sestavo medicinskega, zdravstvenega in podpornega osebja, ki se vpokliče ob zdravstveni krizi, in sicer v tesnem sodelovanju z ECDC, v sinergiji z drugimi instrumenti Unije in ob celovitem spoštovanju pristojnosti držav članic; spodbujanje izmenjave najboljših praks med obstoječimi rezervnimi sestavami medicinskega, zdravstvenega in podpornega osebja.

6.

| (a) | podpora za okvir Unije in ustrezna interoperabilna digitalna orodja za sodelovanje med državami članicami in sodelovanje v mrežah, vključno s tistimi, ki so potrebne za sodelovanje pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij; |
| --- | --- |

(a)

podpora za okvir Unije in ustrezna interoperabilna digitalna orodja za sodelovanje med državami članicami in sodelovanje v mrežah, vključno s tistimi, ki so potrebne za sodelovanje pri vrednotenju zdravstvenih tehnologij;

| (b) | podpora za uporabo, delovanje in vzdrževanje dovršenih, varnih in interoperabilnih infrastruktur za digitalne storitve ter postopkov za zagotavljanje kakovosti podatkov za izmenjavo podatkov, dostop do njih ter njihovo uporabo in ponovno uporabo; podpora za čezmejno mreženje, vključno z uporabo in interoperabilnostjo elektronske zdravstvene dokumentacije, registrov in drugih podatkovnih zbirk; vzpostavitev ustreznih struktur upravljanja in interoperabilnih zdravstvenih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

podpora za uporabo, delovanje in vzdrževanje dovršenih, varnih in interoperabilnih infrastruktur za digitalne storitve ter postopkov za zagotavljanje kakovosti podatkov za izmenjavo podatkov, dostop do njih ter njihovo uporabo in ponovno uporabo; podpora za čezmejno mreženje, vključno z uporabo in interoperabilnostjo elektronske zdravstvene dokumentacije, registrov in drugih podatkovnih zbirk; vzpostavitev ustreznih struktur upravljanja in interoperabilnih zdravstvenih informacijskih sistemov;

| (c) | podpiranje digitalne preobrazbe zdravstvenega varstva in zdravstvenih sistemov, vključno s primerjalnimi analizami in krepitvijo zmogljivosti za uporabo inovativnih orodij in tehnologij, kot je umetna inteligenca; digitalno izpopolnjevanje zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje digitalne preobrazbe zdravstvenega varstva in zdravstvenih sistemov, vključno s primerjalnimi analizami in krepitvijo zmogljivosti za uporabo inovativnih orodij in tehnologij, kot je umetna inteligenca; digitalno izpopolnjevanje zdravstvenih delavcev;

| (d) | podpiranje optimalne uporabe telemedicine in telezdravja, tudi prek satelitskih komunikacij za oddaljena območja, spodbujanje uporabe digitalnih organizacijskih inovacij v zdravstvenih ustanovah in promoviranje digitalnih orodij, da bi podprli krepitev vloge državljanov in oskrbo, prilagojeno bolniku; |
| --- | --- |

(d)

podpiranje optimalne uporabe telemedicine in telezdravja, tudi prek satelitskih komunikacij za oddaljena območja, spodbujanje uporabe digitalnih organizacijskih inovacij v zdravstvenih ustanovah in promoviranje digitalnih orodij, da bi podprli krepitev vloge državljanov in oskrbo, prilagojeno bolniku;

| (e) | podpora za razvoj, delovanje in vzdrževanje podatkovnih zbirk in digitalnih orodij ter njihovo interoperabilnost, tudi pri že vzpostavljenih projektih, po potrebi z drugimi tehnologijami za zaznavanje, kot so vesoljske tehnologije in umetna inteligenca; |
| --- | --- |

(e)

podpora za razvoj, delovanje in vzdrževanje podatkovnih zbirk in digitalnih orodij ter njihovo interoperabilnost, tudi pri že vzpostavljenih projektih, po potrebi z drugimi tehnologijami za zaznavanje, kot so vesoljske tehnologije in umetna inteligenca;

| (f) | podpiranje ukrepov za krepitev dostopa državljanov do njihovih zdravstvenih podatkov in nadzora nad temi podatki; |
| --- | --- |

(f)

podpiranje ukrepov za krepitev dostopa državljanov do njihovih zdravstvenih podatkov in nadzora nad temi podatki;

| (g) | podpiranje uporabe in interoperabilnosti digitalnih orodij in infrastruktur znotraj držav članic in med njimi ter z institucijami, agencijami in organi Unije, |
| --- | --- |

(g)

podpiranje uporabe in interoperabilnosti digitalnih orodij in infrastruktur znotraj držav članic in med njimi ter z institucijami, agencijami in organi Unije,

| (h) | podpiranje pripravljalnih dejavnosti in projektov za evropski zdravstveni podatkovni prostor; |
| --- | --- |

(h)

podpiranje pripravljalnih dejavnosti in projektov za evropski zdravstveni podatkovni prostor;

| (i) | ukrepi za podporo e-zdravja, kot sta prehod na telemedicino in dajanje zdravil na domu; |
| --- | --- |

(i)

ukrepi za podporo e-zdravja, kot sta prehod na telemedicino in dajanje zdravil na domu;

| (j) | podpiranje vzpostavitve interoperabilne elektronske zdravstvene dokumentacije v skladu z evropskim formatom za izmenjavo elektronske zdravstvene dokumentacije, da bi se povečala uporaba e-zdravja ter izboljšali trajnost in odpornost sistemov zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(j)

podpiranje vzpostavitve interoperabilne elektronske zdravstvene dokumentacije v skladu z evropskim formatom za izmenjavo elektronske zdravstvene dokumentacije, da bi se povečala uporaba e-zdravja ter izboljšali trajnost in odpornost sistemov zdravstvenega varstva.

7.

| (a) | ukrepi za spodbujanje enakega dostopa invalidov do zdravstvenih storitev in s tem povezanih ustanov ter oskrbe; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi za spodbujanje enakega dostopa invalidov do zdravstvenih storitev in s tem povezanih ustanov ter oskrbe;

| (b) | podpiranje krepitve primarnega zdravstvenega varstva in povečanje integracije oskrbe, da bi zagotovili splošno zdravstveno varstvo in enakopraven dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje krepitve primarnega zdravstvenega varstva in povečanje integracije oskrbe, da bi zagotovili splošno zdravstveno varstvo in enakopraven dostop do kakovostnega zdravstvenega varstva;

| (c) | podpiranje ukrepov držav članic za spodbujanje dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva ter podpiranje celostnih in presečnih pristopov k preprečevanju, diagnosticiranju, zdravljenju in negi. |
| --- | --- |

(c)

podpiranje ukrepov držav članic za spodbujanje dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva ter podpiranje celostnih in presečnih pristopov k preprečevanju, diagnosticiranju, zdravljenju in negi.

8.

| (a) | podpiranje vzpostavitve in delovanja infrastrukture za obveščanje in znanje na področju zdravja; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje vzpostavitve in delovanja infrastrukture za obveščanje in znanje na področju zdravja;

| (b) | podpiranje izvajanja, izvrševanja in spremljanja zakonodaje in ukrepov Unije na področju zdravstva; ter zagotavljanje tehnične podpore za izvajanje pravnih zahtev; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje izvajanja, izvrševanja in spremljanja zakonodaje in ukrepov Unije na področju zdravstva; ter zagotavljanje tehnične podpore za izvajanje pravnih zahtev;

| (c) | podpiranje študij in analiz, ocen učinka drugih ukrepov politik Unije na zdravje ter zagotavljanje znanstvenega svetovanja za podporo pri oblikovanju politik, podprtih z dokazi; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje študij in analiz, ocen učinka drugih ukrepov politik Unije na zdravje ter zagotavljanje znanstvenega svetovanja za podporo pri oblikovanju politik, podprtih z dokazi;

| (d) | podpiranje strokovnih skupin in svetov, ki zagotavljajo svetovanje, podatke in informacije v podporo razvoju in izvajanju zdravstvene politike, vključno z naknadnimi ocenami o izvajanju zdravstvenih politik; |
| --- | --- |

(d)

podpiranje strokovnih skupin in svetov, ki zagotavljajo svetovanje, podatke in informacije v podporo razvoju in izvajanju zdravstvene politike, vključno z naknadnimi ocenami o izvajanju zdravstvenih politik;

| (e) | podpiranje nacionalnih kontaktov in informacijskih točk pri zagotavljanju smernic, informacij in pomoči v zvezi z uveljavljanjem in izvajanjem zdravstvene zakonodaje Unije in Programa; |
| --- | --- |

(e)

podpiranje nacionalnih kontaktov in informacijskih točk pri zagotavljanju smernic, informacij in pomoči v zvezi z uveljavljanjem in izvajanjem zdravstvene zakonodaje Unije in Programa;

| (f) | revizije in ocenjevanje v skladu z zakonodajo Unije, kjer je ustrezno; |
| --- | --- |

(f)

revizije in ocenjevanje v skladu z zakonodajo Unije, kjer je ustrezno;

| (g) | podpiranje izvajanja in nadaljnjega razvoja politike in zakonodaje Unije za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

(g)

podpiranje izvajanja in nadaljnjega razvoja politike in zakonodaje Unije za nadzor nad tobakom;

| (h) | podpiranje nacionalnih sistemov v zvezi z izvajanjem zakonodaje o snoveh človeškega izvora ter v zvezi s spodbujanjem trajnostne in varne dobave teh snovi z dejavnostmi mreženja; |
| --- | --- |

(h)

podpiranje nacionalnih sistemov v zvezi z izvajanjem zakonodaje o snoveh človeškega izvora ter v zvezi s spodbujanjem trajnostne in varne dobave teh snovi z dejavnostmi mreženja;

| (i) | podpiranje držav članic pri okrepitvi upravne zmogljivosti njihovih sistemov zdravstvenega varstva s sodelovanjem in izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

(i)

podpiranje držav članic pri okrepitvi upravne zmogljivosti njihovih sistemov zdravstvenega varstva s sodelovanjem in izmenjavo najboljših praks;

| (j) | podpiranje ukrepov za prenos znanja in sodelovanja na ravni Unije kot pomoč pri nacionalnih reformnih procesih za večjo učinkovitost, dostopnost, trajnostnost in odpornost zdravstvenih sistemov s sočasno povezavo z razpoložljivim financiranjem Unije; |
| --- | --- |

(j)

podpiranje ukrepov za prenos znanja in sodelovanja na ravni Unije kot pomoč pri nacionalnih reformnih procesih za večjo učinkovitost, dostopnost, trajnostnost in odpornost zdravstvenih sistemov s sočasno povezavo z razpoložljivim financiranjem Unije;

| (k) | podpiranje krepitve zmogljivosti za vlaganje v reforme zdravstvenega sistema in njihovo izvajanje, vključno s strateškim načrtovanjem in dostopom do financiranja iz več virov. |
| --- | --- |

(k)

podpiranje krepitve zmogljivosti za vlaganje v reforme zdravstvenega sistema in njihovo izvajanje, vključno s strateškim načrtovanjem in dostopom do financiranja iz več virov.

9.

| (a) | podpiranje prenosa, prilagajanja in uvedbe najboljših praks in inovativnih rešitev z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami ter zlasti zagotavljanje podpore, prilagojene posameznim državam članicam ali skupinam držav članic z največjimi potrebami, in sicer s financiranjem specifičnih projektov, vključno s tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem, strokovnim svetovanjem in medsebojno podporo; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje prenosa, prilagajanja in uvedbe najboljših praks in inovativnih rešitev z uveljavljeno dodano vrednostjo na ravni Unije med državami članicami ter zlasti zagotavljanje podpore, prilagojene posameznim državam članicam ali skupinam držav članic z največjimi potrebami, in sicer s financiranjem specifičnih projektov, vključno s tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem, strokovnim svetovanjem in medsebojno podporo;

| (b) | podpiranje čezmejnega sodelovanja in partnerstev, vključno s čezmejnimi regijami, z namenom prenosa in nadgradnje inovativnih rešitev; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje čezmejnega sodelovanja in partnerstev, vključno s čezmejnimi regijami, z namenom prenosa in nadgradnje inovativnih rešitev;

| (c) | krepitev medsektorskega sodelovanja in usklajevanja; |
| --- | --- |

(c)

krepitev medsektorskega sodelovanja in usklajevanja;

| (d) | podpiranje delovanja evropskih referenčnih mrež ter vzpostavitve in delovanja novih nadnacionalnih mrež, kot je določeno v zdravstveni zakonodaji Unije, in podpiranje ukrepov držav članic za usklajevanje dejavnosti teh mrež z delovanjem nacionalnih zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

(d)

podpiranje delovanja evropskih referenčnih mrež ter vzpostavitve in delovanja novih nadnacionalnih mrež, kot je določeno v zdravstveni zakonodaji Unije, in podpiranje ukrepov držav članic za usklajevanje dejavnosti teh mrež z delovanjem nacionalnih zdravstvenih sistemov;

| (e) | nadaljnje podpiranje izvajanja in krepitve evropskih referenčnih mrež v državah članicah, med drugim s stalnim vrednotenjem, spremljanjem, ocenjevanjem in izboljšavami; |
| --- | --- |

(e)

nadaljnje podpiranje izvajanja in krepitve evropskih referenčnih mrež v državah članicah, med drugim s stalnim vrednotenjem, spremljanjem, ocenjevanjem in izboljšavami;

| (f) | podpiranje vzpostavitve novih evropskih referenčnih mrež za redke zapletene bolezni in bolezni z majhno razširjenostjo, kot je ustrezno, ter podpiranje sodelovanja med evropskimi referenčnimi mrežami, da bi se soočili z večsistemskimi potrebami pri boleznih z majhno razširjenostjo in redkih boleznih ter pospešili diagonalno povezovanje med različnimi specialističnimi področji in disciplinami; |
| --- | --- |

(f)

podpiranje vzpostavitve novih evropskih referenčnih mrež za redke zapletene bolezni in bolezni z majhno razširjenostjo, kot je ustrezno, ter podpiranje sodelovanja med evropskimi referenčnimi mrežami, da bi se soočili z večsistemskimi potrebami pri boleznih z majhno razširjenostjo in redkih boleznih ter pospešili diagonalno povezovanje med različnimi specialističnimi področji in disciplinami;

| (g) | podpiranje držav članic pri izboljšanju, nadaljnjem razvoju in izvajanju registrov evropskih referenčnih mrež; |
| --- | --- |

(g)

podpiranje držav članic pri izboljšanju, nadaljnjem razvoju in izvajanju registrov evropskih referenčnih mrež;

| (h) | dejavnosti posvetovanja z deležniki. |
| --- | --- |

(h)

dejavnosti posvetovanja z deležniki.

10.

| (a) | podpiranje ukrepov za uresničevanje ciljev Programa, ki ga predstavi SZO kot organ za vodenje in usklajevanje na področju zdravja v okviru ZN; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje ukrepov za uresničevanje ciljev Programa, ki ga predstavi SZO kot organ za vodenje in usklajevanje na področju zdravja v okviru ZN;

| (b) | podpiranje sodelovanja med institucijami Unije, agencijami Unije, mednarodnimi organizacijami in mrežami ter podpiranje prispevka Unije h globalnim pobudam; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje sodelovanja med institucijami Unije, agencijami Unije, mednarodnimi organizacijami in mrežami ter podpiranje prispevka Unije h globalnim pobudam;

| (c) | podpiranje sodelovanja s tretjimi državami na področjih, ki jih zajema Program; |
| --- | --- |

(c)

podpiranje sodelovanja s tretjimi državami na področjih, ki jih zajema Program;

| (d) | podpiranje ukrepov za spodbujanje mednarodnega regulativnega zbliževanja glede zdravil in medicinskih pripomočkov. |
| --- | --- |

(d)

podpiranje ukrepov za spodbujanje mednarodnega regulativnega zbliževanja glede zdravil in medicinskih pripomočkov.

---

PRILOGA II

KAZALNIKI ZA OCENJEVANJE PROGRAMA

Kazalniki Programa

| 1. | Pripravljenost Unije in držav članic ter njihovo načrtovanje odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje |
| --- | --- |

1.

Pripravljenost Unije in držav članic ter njihovo načrtovanje odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje

| 2. | Dostop do zdravil z dovoljenjem za promet, izdanim po centraliziranem postopku, za še obstoječe potrebe, na primer število obstoječih in novih dovoljenih zdravil sirot, zdravil za napredno zdravljenje, zdravil za pediatrično uporabo ali cepiv |
| --- | --- |

2.

Dostop do zdravil z dovoljenjem za promet, izdanim po centraliziranem postopku, za še obstoječe potrebe, na primer število obstoječih in novih dovoljenih zdravil sirot, zdravil za napredno zdravljenje, zdravil za pediatrično uporabo ali cepiv

| 3. | Število ukrepov, ki prispevajo k zmanjšanju izogibljive umrljivosti na področju nenalezljivih bolezni in dejavnikov tveganja |
| --- | --- |

3.

Število ukrepov, ki prispevajo k zmanjšanju izogibljive umrljivosti na področju nenalezljivih bolezni in dejavnikov tveganja

| 4. | Število držav članic, ki izvajajo najboljše prakse na področju promoviranja zdravja, preventive in obravnavanja neenakosti na področju zdravja |
| --- | --- |

4.

Število držav članic, ki izvajajo najboljše prakse na področju promoviranja zdravja, preventive in obravnavanja neenakosti na področju zdravja

| 5. | Število držav članic, vključenih v evropski zdravstveni podatkovni prostor |
| --- | --- |

5.

Število držav članic, vključenih v evropski zdravstveni podatkovni prostor

| 6. | Število držav članic, ki so izboljšale pripravljenost in načrtovanje odzivanja |
| --- | --- |

6.

Število držav članic, ki so izboljšale pripravljenost in načrtovanje odzivanja

| 7. | Precepljenost glede na starost za bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, kot so ošpice, gripa, humani papilomavirus in COVID-19 |
| --- | --- |

7.

Precepljenost glede na starost za bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, kot so ošpice, gripa, humani papilomavirus in COVID-19

| 8. | Indeks zmogljivosti laboratorijev EU (EULabCap) |
| --- | --- |

8.

Indeks zmogljivosti laboratorijev EU (EULabCap)

| 9. | Stopnja starostnega standardiziranega petletnega neto preživetja za otroke z rakom glede na vrsto raka, starost, spol in državo članico (v obsegu, v katerem je na voljo) |
| --- | --- |

9.

Stopnja starostnega standardiziranega petletnega neto preživetja za otroke z rakom glede na vrsto raka, starost, spol in državo članico (v obsegu, v katerem je na voljo)

| 10. | Pokritost s presejalnimi pregledi v presejalnih programih za raka na dojki, materničnem vratu ter na debelem črevesju in danki glede na vrsto, ciljno populacijo in državo članico |
| --- | --- |

10.

Pokritost s presejalnimi pregledi v presejalnih programih za raka na dojki, materničnem vratu ter na debelem črevesju in danki glede na vrsto, ciljno populacijo in državo članico

| 11. | Odstotek prebivalstva, vključenega v registre raka, in število držav članic, ki sporočajo podatke o stadiju raka materničnega vratu, dojke, debelega črevesa in danke ter raka pri otrocih, ko je postavljena diagnoza |
| --- | --- |

11.

Odstotek prebivalstva, vključenega v registre raka, in število držav članic, ki sporočajo podatke o stadiju raka materničnega vratu, dojke, debelega črevesa in danke ter raka pri otrocih, ko je postavljena diagnoza

| 12. | Število ukrepov za obravnavo razširjenosti večjih kroničnih bolezni glede na državo članico, bolezen, spol in starost |
| --- | --- |

12.

Število ukrepov za obravnavo razširjenosti večjih kroničnih bolezni glede na državo članico, bolezen, spol in starost

| 13. | Število ukrepov, ki obravnavajo starostno razširjenost uporabe tobaka, po možnosti razčlenjeno glede na spol |
| --- | --- |

13.

Število ukrepov, ki obravnavajo starostno razširjenost uporabe tobaka, po možnosti razčlenjeno glede na spol

| 14. | Število ukrepov, ki obravnavajo razširjenost zlorabe alkohola, po možnosti razčlenjeno glede na spol in starost |
| --- | --- |

14.

Število ukrepov, ki obravnavajo razširjenost zlorabe alkohola, po možnosti razčlenjeno glede na spol in starost

| 15. | Število primerov pomanjkanja zdravil v državah članicah, kot so jih sporočile prek mreže enotnih kontaktnih točk |
| --- | --- |

15.

Število primerov pomanjkanja zdravil v državah članicah, kot so jih sporočile prek mreže enotnih kontaktnih točk

| 16. | Število ukrepov za večjo varnost in stalnost svetovnih dobavnih verig ter obravnavanje odvisnosti od uvoza iz tretjih držav pri proizvodnji ključnih aktivnih farmacevtskih učinkovin in zdravil v Uniji |
| --- | --- |

16.

Število ukrepov za večjo varnost in stalnost svetovnih dobavnih verig ter obravnavanje odvisnosti od uvoza iz tretjih držav pri proizvodnji ključnih aktivnih farmacevtskih učinkovin in zdravil v Uniji

| 17. | Število revizij, izvedenih v Uniji in v tretjih državah, da se zagotovijo dobre proizvodne prakse in dobre klinične prakse (nadzor Unije) |
| --- | --- |

17.

Število revizij, izvedenih v Uniji in v tretjih državah, da se zagotovijo dobre proizvodne prakse in dobre klinične prakse (nadzor Unije)

| 18. | Raba antimikrobikov za sistemsko uporabo po sistemu ATC (skupina J01) glede na državo članico |
| --- | --- |

18.

Raba antimikrobikov za sistemsko uporabo po sistemu ATC (skupina J01) glede na državo članico

| 19. | Število zdravstvenih enot, vključenih v evropske referenčne mreže, in pacientov, ki so jih diagnosticirali in zdravili člani evropskih referenčnih mrež |
| --- | --- |

19.

Število zdravstvenih enot, vključenih v evropske referenčne mreže, in pacientov, ki so jih diagnosticirali in zdravili člani evropskih referenčnih mrež

| 20. | Število skupnih poročil o vrednotenju zdravstvene tehnologije |
| --- | --- |

20.

Število skupnih poročil o vrednotenju zdravstvene tehnologije

| 21. | Število ocen učinka na zdravje za politike Unije |
| --- | --- |

21.

Število ocen učinka na zdravje za politike Unije

| 22. | Število ukrepov za boj proti prenosljivim boleznim |
| --- | --- |

22.

Število ukrepov za boj proti prenosljivim boleznim

| 23. | Število ukrepov, ki obravnavajo okoljske dejavnike tveganja za zdravje |
| --- | --- |

23.

Število ukrepov, ki obravnavajo okoljske dejavnike tveganja za zdravje

---

| 26.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 107/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 107/30

---

UREDBA (EU) 2021/523 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. marca 2021

o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 173 in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pandemija COVID-19 je velik pretres za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo Unije in močno vpliva na države članice in regije. Zaradi nujnih zajezitvenih ukrepov je v Uniji znatno upadla gospodarska dejavnost. BDP Unije naj bi se v letu 2020 zmanjšal za okoli 7,4 %, kar je veliko bolj kot med finančno krizo leta 2009. Naložbena dejavnost se je znatno zmanjšala. Spoprijeti se je treba s šibkimi točkami, kot je preveliko zanašanje na premalo razpršene zunanje dobavne vire in pomanjkanje kritične infrastrukture, zlasti pri malih in srednjih podjetjih (MSP), vključno z mikropodjetji, na primer z razpršitvijo in okrepitvijo strateških dobavnih verig, da se izboljša odzivanje Unije na izredne razmere ter poveča odpornost vsega gospodarstva, obenem pa ohrani odprtost za konkurenco in trgovino v skladu z njenimi pravili. Celo pred pandemijo, ko je bilo mogoče v Uniji opaziti zviševanje deleža naložb v razmerju do BDP, je bila naložbena dejavnost nižja, kot bi bilo mogoče pričakovati v obdobju močnega okrevanja, in premajhna, da bi nadomestila leta nezadostnega vlaganja, ki so sledila krizi leta 2009. Še pomembneje je, da sedanje naložbene ravni in napovedi zaradi tehnoloških sprememb in svetovne konkurenčnosti ne pokrivajo potreb Unije po strukturnih naložbah za ponovni zagon in ohranjanje dolgoročne rasti, vključno na področju inovacij, znanj in spretnosti, infrastrukture ter MSP, ter ne zadoščajo za to, da bi se spoprijeli s ključnimi družbenimi izzivi, kot sta trajnostnost in staranje prebivalstva. Da bi uresničili cilje politik Unije ter podprli hitro, trajnostno, vključujoče, trajno in zdravo gospodarsko okrevanje, je posledično treba zagotoviti podporo za odpravo tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, ter za zmanjšanje naložbene vrzeli v ciljnih sektorjih. |
| --- | --- |

(1)

Pandemija COVID-19 je velik pretres za svetovno gospodarstvo in gospodarstvo Unije in močno vpliva na države članice in regije. Zaradi nujnih zajezitvenih ukrepov je v Uniji znatno upadla gospodarska dejavnost. BDP Unije naj bi se v letu 2020 zmanjšal za okoli 7,4 %, kar je veliko bolj kot med finančno krizo leta 2009. Naložbena dejavnost se je znatno zmanjšala. Spoprijeti se je treba s šibkimi točkami, kot je preveliko zanašanje na premalo razpršene zunanje dobavne vire in pomanjkanje kritične infrastrukture, zlasti pri malih in srednjih podjetjih (MSP), vključno z mikropodjetji, na primer z razpršitvijo in okrepitvijo strateških dobavnih verig, da se izboljša odzivanje Unije na izredne razmere ter poveča odpornost vsega gospodarstva, obenem pa ohrani odprtost za konkurenco in trgovino v skladu z njenimi pravili. Celo pred pandemijo, ko je bilo mogoče v Uniji opaziti zviševanje deleža naložb v razmerju do BDP, je bila naložbena dejavnost nižja, kot bi bilo mogoče pričakovati v obdobju močnega okrevanja, in premajhna, da bi nadomestila leta nezadostnega vlaganja, ki so sledila krizi leta 2009. Še pomembneje je, da sedanje naložbene ravni in napovedi zaradi tehnoloških sprememb in svetovne konkurenčnosti ne pokrivajo potreb Unije po strukturnih naložbah za ponovni zagon in ohranjanje dolgoročne rasti, vključno na področju inovacij, znanj in spretnosti, infrastrukture ter MSP, ter ne zadoščajo za to, da bi se spoprijeli s ključnimi družbenimi izzivi, kot sta trajnostnost in staranje prebivalstva. Da bi uresničili cilje politik Unije ter podprli hitro, trajnostno, vključujoče, trajno in zdravo gospodarsko okrevanje, je posledično treba zagotoviti podporo za odpravo tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, ter za zmanjšanje naložbene vrzeli v ciljnih sektorjih.

| (2) | V ocenah se poudarja, da se zaradi raznolikosti finančnih instrumentov, ki se izvajajo v obdobju večletnega finančnega okvira 2014–2020, deloma prekrivajo tudi njihova področja uporabe. Obenem je ta raznolikost obremenila posrednike in končne prejemnike, ki so bili soočeni z različnimi pravili glede upravičenosti in poročanja. Ker pri tem ni bilo usklajenih pravil, je to oviralo kombiniranje več skladov Unije, čeprav bi bilo to koristno za podporo projektom, ki potrebujejo različne vrste financiranja. Zato bi bilo treba vzpostaviti enoten sklad, in sicer Sklad InvestEU, ki bi se oprl na izkušnje z Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI), ustanovljenim v skladu z naložbenim načrtom za Evropo, da bi končnim prejemnikom zagotovili učinkovitejšo podporo s povezovanjem in poenostavitvijo financiranja, ponujenega v okviru enotnega sistema proračunskega jamstva, kar bi izboljšalo učinek podpore Unije in hkrati zmanjšalo stroške Unije, ki se krijejo iz proračuna. |
| --- | --- |

(2)

V ocenah se poudarja, da se zaradi raznolikosti finančnih instrumentov, ki se izvajajo v obdobju večletnega finančnega okvira 2014–2020, deloma prekrivajo tudi njihova področja uporabe. Obenem je ta raznolikost obremenila posrednike in končne prejemnike, ki so bili soočeni z različnimi pravili glede upravičenosti in poročanja. Ker pri tem ni bilo usklajenih pravil, je to oviralo kombiniranje več skladov Unije, čeprav bi bilo to koristno za podporo projektom, ki potrebujejo različne vrste financiranja. Zato bi bilo treba vzpostaviti enoten sklad, in sicer Sklad InvestEU, ki bi se oprl na izkušnje z Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI), ustanovljenim v skladu z naložbenim načrtom za Evropo, da bi končnim prejemnikom zagotovili učinkovitejšo podporo s povezovanjem in poenostavitvijo financiranja, ponujenega v okviru enotnega sistema proračunskega jamstva, kar bi izboljšalo učinek podpore Unije in hkrati zmanjšalo stroške Unije, ki se krijejo iz proračuna.

| (3) | Unija je v zadnjih letih sprejela ambiciozne strategije za dokončanje notranjega trga ter spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti in delovnih mest. K takšnim strategijam spadajo „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ z dne 3. marca 2010, „Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov“ z dne 30. septembra 2015, sporočilo „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“ z dne 2. decembra 2015, „Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami“ z dne 20. julija 2016, „Vesoljska strategija za Evropo“ z dne 26. oktobra 2016, sporočilo „Čista energija za vse Evropejce“ z dne 30. novembra 2016, „Evropski obrambni akcijski načrt“ z dne 30. novembra 2016, sporočilo „Vzpostavitev evropskega obrambnega sklada“ z dne 7. junija 2017, medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic z dne 13. decembra 2017, „Nova agenda za kulturo“ z dne 22. maja 2018, „Evropski zeleni dogovor„ z dne 11. decembra 2019, „Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor“ z dne 14. januarja 2020, „Močna socialna Evropa za pravičen prehod“ z dne 14. januarja 2020, strategija za „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“, „Evropska strategija za podatke“ in "Bela knjiga o umetni inteligenci - evropski pristop k odličnosti in zaupanju" z dne 19. februarja 2020, „Nova industrijska strategija za Evropo“ z dne 10. marca 2020 ter „Strategija za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo“ z dne 10. marca 2020. Sklad InvestEU bi moral izkoriščati in okrepiti sinergije med strategijami, ki se medsebojno krepijo, in sicer tako, da bi zagotovil podporo za naložbe in dostop do financiranja. Poleg tega je Unija sprejela Uredbo (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(3)

Unija je v zadnjih letih sprejela ambiciozne strategije za dokončanje notranjega trga ter spodbujanje trajnostne in vključujoče rasti in delovnih mest. K takšnim strategijam spadajo „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ z dne 3. marca 2010, „Akcijski načrt o oblikovanju unije kapitalskih trgov“ z dne 30. septembra 2015, sporočilo „Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo“ z dne 2. decembra 2015, „Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami“ z dne 20. julija 2016, „Vesoljska strategija za Evropo“ z dne 26. oktobra 2016, sporočilo „Čista energija za vse Evropejce“ z dne 30. novembra 2016, „Evropski obrambni akcijski načrt“ z dne 30. novembra 2016, sporočilo „Vzpostavitev evropskega obrambnega sklada“ z dne 7. junija 2017, medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic z dne 13. decembra 2017, „Nova agenda za kulturo“ z dne 22. maja 2018, „Evropski zeleni dogovor„ z dne 11. decembra 2019, „Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor“ z dne 14. januarja 2020, „Močna socialna Evropa za pravičen prehod“ z dne 14. januarja 2020, strategija za „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“, „Evropska strategija za podatke“ in "Bela knjiga o umetni inteligenci - evropski pristop k odličnosti in zaupanju" z dne 19. februarja 2020, „Nova industrijska strategija za Evropo“ z dne 10. marca 2020 ter „Strategija za mala in srednja podjetja za trajnostno in digitalno Evropo“ z dne 10. marca 2020. Sklad InvestEU bi moral izkoriščati in okrepiti sinergije med strategijami, ki se medsebojno krepijo, in sicer tako, da bi zagotovil podporo za naložbe in dostop do financiranja. Poleg tega je Unija sprejela Uredbo (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (4) | Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik je na ravni Unije okvir za določitev nacionalnih prednostnih področij reform in za spremljanje njihovega izvajanja. Države članice, če je to ustrezno v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, v podporo tem reformnim prednostnim področjem oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije. Te strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform, da bi lahko oblikovali in uskladili prednostne naložbene projekte, ki naj bi se financirali z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije ali obojimi. Prav tako bi morale te strategije usklajeno uporabljati sredstva Unije in dosegati kar najvišjo dodano vrednost finančne podpore, prejete zlasti iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter Programa InvestEU. |
| --- | --- |

(4)

Evropski semester za usklajevanje ekonomskih politik je na ravni Unije okvir za določitev nacionalnih prednostnih področij reform in za spremljanje njihovega izvajanja. Države članice, če je to ustrezno v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, v podporo tem reformnim prednostnim področjem oblikujejo lastne nacionalne večletne naložbene strategije. Te strategije bi bilo treba predstaviti skupaj z letnimi nacionalnimi programi reform, da bi lahko oblikovali in uskladili prednostne naložbene projekte, ki naj bi se financirali z nacionalnimi sredstvi ali sredstvi Unije ali obojimi. Prav tako bi morale te strategije usklajeno uporabljati sredstva Unije in dosegati kar najvišjo dodano vrednost finančne podpore, prejete zlasti iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, Mehanizma za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter Programa InvestEU.

| (5) | Sklad InvestEU bi moral prispevati k izboljšanju konkurenčnosti ter socialno-ekonomske konvergence in kohezije Unije, vključno na področju inovacij in digitalizacije, k učinkoviti rabi virov v skladu s krožnim gospodarstvom, k trajnostnosti in vključujoči gospodarski rasti Unije ter k socialni odpornosti in povezovanju kapitalskih trgov Unije, vključno z rešitvami za odpravo razdrobljenosti kapitalskih trgov Unije in za razpršitev virov financiranja za podjetja Unije. V ta namen bi moral Sklad InvestEU podpirati tehnično in ekonomsko vzdržne projekte, in sicer z zagotavljanjem okvira za uporabo dolžniških in lastniških instrumentov ter instrumentov navideznega lastniškega kapitala in instrumentov delitve tveganj, ki bi jih podpirali jamstvo proračuna Unije in, kjer je ustrezno, finančni prispevki izvajalskih partnerjev. Sklad InvestEU bi moral temeljiti na povpraševanju, hkrati pa bi moral biti osredotočen na strateške in dolgoročne koristi na ključnih področjih politik Unije, ki se sicer ne bi financirala ali se ne bi financirala dovolj, in bi tako prispeval k doseganju ciljev politik Unije. Podpora iz Sklada InvestEU bi morala zajemati širok razpon sektorjev in regij, vendar pa bi se morala izogibati pretirani sektorski ali geografski koncentraciji in olajšati dostop do financiranja za projekte, pri katerih sodelujejo partnerski subjekti v več regijah Unije, vključno s projekti, s katerimi se spodbuja razvoj omrežij, grozdov in vozlišč za digitalne inovacije. |
| --- | --- |

(5)

Sklad InvestEU bi moral prispevati k izboljšanju konkurenčnosti ter socialno-ekonomske konvergence in kohezije Unije, vključno na področju inovacij in digitalizacije, k učinkoviti rabi virov v skladu s krožnim gospodarstvom, k trajnostnosti in vključujoči gospodarski rasti Unije ter k socialni odpornosti in povezovanju kapitalskih trgov Unije, vključno z rešitvami za odpravo razdrobljenosti kapitalskih trgov Unije in za razpršitev virov financiranja za podjetja Unije. V ta namen bi moral Sklad InvestEU podpirati tehnično in ekonomsko vzdržne projekte, in sicer z zagotavljanjem okvira za uporabo dolžniških in lastniških instrumentov ter instrumentov navideznega lastniškega kapitala in instrumentov delitve tveganj, ki bi jih podpirali jamstvo proračuna Unije in, kjer je ustrezno, finančni prispevki izvajalskih partnerjev. Sklad InvestEU bi moral temeljiti na povpraševanju, hkrati pa bi moral biti osredotočen na strateške in dolgoročne koristi na ključnih področjih politik Unije, ki se sicer ne bi financirala ali se ne bi financirala dovolj, in bi tako prispeval k doseganju ciljev politik Unije. Podpora iz Sklada InvestEU bi morala zajemati širok razpon sektorjev in regij, vendar pa bi se morala izogibati pretirani sektorski ali geografski koncentraciji in olajšati dostop do financiranja za projekte, pri katerih sodelujejo partnerski subjekti v več regijah Unije, vključno s projekti, s katerimi se spodbuja razvoj omrežij, grozdov in vozlišč za digitalne inovacije.

| (6) | Kulturni in ustvarjalni sektor sta ključna in tudi hitro rastoča sektorja v Uniji, ki imata lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju trajnostnega okrevanja, saj intelektualno lastnino in ustvarjalnost posameznikov pretvarjata v ekonomsko in kulturno vrednost. Vendar je imelo omejevanje socialnih stikov, ki je bilo uvedeno med krizo zaradi COVID-19, v teh sektorjih znatne negativne gospodarske posledice. Poleg tega nepredmetna narava sredstev v teh sektorjih omejuje dostop MSP in organizacij iz teh sektorjev do zasebnega financiranja, ki je bistvenega pomena za naložbe, povečevanje poslovanja in konkurenčnost na mednarodni ravni. MSP ter organizacijam iz teh sektorjev bi bilo treba s Programom InvestEU še naprej olajševati dostop do financiranja. Kulturni in ustvarjalni, avdiovizualni in medijski sektorji so bistveni za svobodo govora in kulturno raznovrstnost ter za oblikovanje demokratičnih in povezanih družb v digitalni dobi ter so neločljiv del naše suverenosti in avtonomnosti. Naložbe v te sektorje bi določale njihovo konkurenčnost in njihove dolgoročne zmogljivosti za proizvodnjo in razširjanje visokokakovostnih vsebin širokemu občinstvu prek nacionalnih meja. |
| --- | --- |

(6)

Kulturni in ustvarjalni sektor sta ključna in tudi hitro rastoča sektorja v Uniji, ki imata lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju trajnostnega okrevanja, saj intelektualno lastnino in ustvarjalnost posameznikov pretvarjata v ekonomsko in kulturno vrednost. Vendar je imelo omejevanje socialnih stikov, ki je bilo uvedeno med krizo zaradi COVID-19, v teh sektorjih znatne negativne gospodarske posledice. Poleg tega nepredmetna narava sredstev v teh sektorjih omejuje dostop MSP in organizacij iz teh sektorjev do zasebnega financiranja, ki je bistvenega pomena za naložbe, povečevanje poslovanja in konkurenčnost na mednarodni ravni. MSP ter organizacijam iz teh sektorjev bi bilo treba s Programom InvestEU še naprej olajševati dostop do financiranja. Kulturni in ustvarjalni, avdiovizualni in medijski sektorji so bistveni za svobodo govora in kulturno raznovrstnost ter za oblikovanje demokratičnih in povezanih družb v digitalni dobi ter so neločljiv del naše suverenosti in avtonomnosti. Naložbe v te sektorje bi določale njihovo konkurenčnost in njihove dolgoročne zmogljivosti za proizvodnjo in razširjanje visokokakovostnih vsebin širokemu občinstvu prek nacionalnih meja.

| (7) | Sklad InvestEU bi moral podpirati naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, tudi v kulturno dediščino, da bi spodbudili trajnostno in vključujočo rast, naložbe in zaposlovanje ter s tem prispevali k večji blaginji, pravičnejši porazdelitvi dohodka ter večji ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v Uniji. Projekti, ki se financirajo iz Sklada InvestEU, bi morali izpolnjevati okoljske in socialne standarde Unije, vključno s standardi glede pravic delavcev. Uporaba sredstev iz Sklada InvestEU bi morala dopolnjevati podporo Unije, ki se zagotavlja z nepovratnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(7)

Sklad InvestEU bi moral podpirati naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, tudi v kulturno dediščino, da bi spodbudili trajnostno in vključujočo rast, naložbe in zaposlovanje ter s tem prispevali k večji blaginji, pravičnejši porazdelitvi dohodka ter večji ekonomski, socialni in teritorialni koheziji v Uniji. Projekti, ki se financirajo iz Sklada InvestEU, bi morali izpolnjevati okoljske in socialne standarde Unije, vključno s standardi glede pravic delavcev. Uporaba sredstev iz Sklada InvestEU bi morala dopolnjevati podporo Unije, ki se zagotavlja z nepovratnimi sredstvi.

| (8) | Unija je potrdila cilje iz Agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030), njenih ciljev trajnostnega razvoja in Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), kot tudi iz Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030. Za uresničitev teh ciljev, kot tudi ciljev, ki so določeni v okoljskih politikah Unije, je treba znatno okrepiti prizadevanja za trajnostni razvoj. Zato bi morala pri oblikovanju Sklada InvestEU pomembno vlogo odigrati načela trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

(8)

Unija je potrdila cilje iz Agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 (v nadaljnjem besedilu: Agenda 2030), njenih ciljev trajnostnega razvoja in Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (5) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), kot tudi iz Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030. Za uresničitev teh ciljev, kot tudi ciljev, ki so določeni v okoljskih politikah Unije, je treba znatno okrepiti prizadevanja za trajnostni razvoj. Zato bi morala pri oblikovanju Sklada InvestEU pomembno vlogo odigrati načela trajnostnega razvoja.

| (9) | Program InvestEU bi moral prispevati k vzpostavitvi vzdržnega finančnega sistema v Uniji, ki podpira preusmeritev zasebnega kapitala v trajnostne naložbe v skladu s cilji iz sporočila Komisije z dne 8. marca 2018 z naslovom „Akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti“ in sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor. |
| --- | --- |

(9)

Program InvestEU bi moral prispevati k vzpostavitvi vzdržnega finančnega sistema v Uniji, ki podpira preusmeritev zasebnega kapitala v trajnostne naložbe v skladu s cilji iz sporočila Komisije z dne 8. marca 2018 z naslovom „Akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti“ in sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor.

| (10) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, zavezami Unije glede ciljev trajnostnega razvoja ZN in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter novega podnebnega cilja Unije do leta 2030, bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k izpolnitvi skupnega cilja nameniti vsaj 30 % odhodkov v okviru večletnega finančnega okvira za podnebne cilje in uresničitvi pričakovanj, da bi v proračunu za leto 2024 za biotsko raznovrstnost namenili 7,5 % odhodkov, v proračunu za leto 2026 in 2027 pa 10 %, pri čemer je treba upoštevati sedanje prekrivanje med cilji na področju podnebja in biotske raznovrstnosti. Za ukrepe v okviru Programa InvestEU se pričakuje, da bodo za doseganje podnebnih ciljev prispevali vsaj 30 % skupnih finančnih sredstev Programa InvestEU. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma, zavezami Unije glede ciljev trajnostnega razvoja ZN in cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter novega podnebnega cilja Unije do leta 2030, bi morali ukrepi na podlagi te uredbe prispevati k izpolnitvi skupnega cilja nameniti vsaj 30 % odhodkov v okviru večletnega finančnega okvira za podnebne cilje in uresničitvi pričakovanj, da bi v proračunu za leto 2024 za biotsko raznovrstnost namenili 7,5 % odhodkov, v proračunu za leto 2026 in 2027 pa 10 %, pri čemer je treba upoštevati sedanje prekrivanje med cilji na področju podnebja in biotske raznovrstnosti. Za ukrepe v okviru Programa InvestEU se pričakuje, da bodo za doseganje podnebnih ciljev prispevali vsaj 30 % skupnih finančnih sredstev Programa InvestEU.

| (11) | Prispevek Sklada InvestEU k doseganju podnebnih ciljev se bo spremljal prek sistema Unije za spremljanje podnebnih ukrepov, ki ga mora oblikovati Komisija v sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji, in ob ustrezni uporabi meril, določenih v Uredbi (EU) 2020/852, da se ugotovi, ali je posamezna gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna. Program InvestEU bi moral prispevati tudi k izvajanju drugih vidikov ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

(11)

Prispevek Sklada InvestEU k doseganju podnebnih ciljev se bo spremljal prek sistema Unije za spremljanje podnebnih ukrepov, ki ga mora oblikovati Komisija v sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji, in ob ustrezni uporabi meril, določenih v Uredbi (EU) 2020/852, da se ugotovi, ali je posamezna gospodarska dejavnost okoljsko trajnostna. Program InvestEU bi moral prispevati tudi k izvajanju drugih vidikov ciljev trajnostnega razvoja.

| (12) | V skladu s poročilom o svetovnih tveganjih za leto 2018, ki ga je izdal Svetovni gospodarski forum, je pet od desetih najbolj kritičnih tveganj, ki ogrožajo svetovno gospodarstvo, povezanih z okoljem. Ta tveganja vključujejo onesnaževanje zraka, tal, celinskih voda in oceanov, ekstremne vremenske pojave, izgubo biotske raznovrstnosti ter neuspešno blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Okoljska načela so globoko vtkana v Pogodbi in številne politike Unije. Zato bi bilo treba v dejavnostih Sklada InvestEU, spodbujati upoštevanje okoljskih ciljev. Pri pripravi in izvajanju naložb bi bilo treba upoštevati varstvo okolja ter preprečevanje in obvladovanje s tem povezanih tveganj. Unija bi morala tudi spremljati izdatke, povezane z biotsko raznovrstnostjo in nadzorom nad onesnaževanjem zraka, da bi izpolnila obveznosti poročanja na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti (6) in Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Zato bi bilo treba naložbe, namenjene ciljem okoljske trajnostnosti, spremljati z uporabo teh skupnih metodologij, da bodo skladne z metodologijami, oblikovanimi v okviru drugih programov Unije, ki se uporabljajo za upravljanje podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaževanja zraka, zato da bi omogočili oceno posameznega in skupnega učinka naložb na osnovne elemente naravnega kapitala, in sicer zrak, vodo, tla in biotsko raznovrstnost. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s poročilom o svetovnih tveganjih za leto 2018, ki ga je izdal Svetovni gospodarski forum, je pet od desetih najbolj kritičnih tveganj, ki ogrožajo svetovno gospodarstvo, povezanih z okoljem. Ta tveganja vključujejo onesnaževanje zraka, tal, celinskih voda in oceanov, ekstremne vremenske pojave, izgubo biotske raznovrstnosti ter neuspešno blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Okoljska načela so globoko vtkana v Pogodbi in številne politike Unije. Zato bi bilo treba v dejavnostih Sklada InvestEU, spodbujati upoštevanje okoljskih ciljev. Pri pripravi in izvajanju naložb bi bilo treba upoštevati varstvo okolja ter preprečevanje in obvladovanje s tem povezanih tveganj. Unija bi morala tudi spremljati izdatke, povezane z biotsko raznovrstnostjo in nadzorom nad onesnaževanjem zraka, da bi izpolnila obveznosti poročanja na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti (6) in Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Zato bi bilo treba naložbe, namenjene ciljem okoljske trajnostnosti, spremljati z uporabo teh skupnih metodologij, da bodo skladne z metodologijami, oblikovanimi v okviru drugih programov Unije, ki se uporabljajo za upravljanje podnebja, biotske raznovrstnosti in onesnaževanja zraka, zato da bi omogočili oceno posameznega in skupnega učinka naložb na osnovne elemente naravnega kapitala, in sicer zrak, vodo, tla in biotsko raznovrstnost.

| (13) | Naložbene projekte, ki prejmejo znatno podporo Unije, zlasti na področju infrastrukture, bi moral pregledati izvajalski partner, da ugotovi ali imajo okoljski, podnebni ali socialni učinek. Pri naložbenih projektih, ki takšen učinek imajo, bi bilo treba opraviti preverjanje trajnostnosti v skladu s smernicami, ki bi jih morala Komisija pripraviti v tesnem sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji v okviru Programa InvestEU. Pri teh smernicah bi morala biti ustrezno uporabljena merila, določena v Uredbi (EU) 2020/852, da se ugotovi, ali je posamezna gospodarska aktivnost trajnostna, vključno s spoštovanjem načela, da se ne povzroči bistvene škode, in ali je skladna s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale take smernice vključevati ustrezne določbe za preprečevanje nepotrebnih upravnih bremen, projekte, ki ne bi dosegali v smernicah določene velikosti, pa bi bilo treba izključiti iz preverjanja trajnostnosti. Kadar izvajalski partner ugotovi, da preverjanje trajnostnosti ni potrebno, bi moral naložbenemu odboru, ustanovljenemu za Sklad InvestEU (v nadaljnjem besedilu: naložbeni odbor), to ustrezno utemeljiti. Operacije, ki niso skladne z doseganjem podnebnih ciljev, ne bi smele biti upravičene do podpore na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Naložbene projekte, ki prejmejo znatno podporo Unije, zlasti na področju infrastrukture, bi moral pregledati izvajalski partner, da ugotovi ali imajo okoljski, podnebni ali socialni učinek. Pri naložbenih projektih, ki takšen učinek imajo, bi bilo treba opraviti preverjanje trajnostnosti v skladu s smernicami, ki bi jih morala Komisija pripraviti v tesnem sodelovanju s potencialnimi izvajalskimi partnerji v okviru Programa InvestEU. Pri teh smernicah bi morala biti ustrezno uporabljena merila, določena v Uredbi (EU) 2020/852, da se ugotovi, ali je posamezna gospodarska aktivnost trajnostna, vključno s spoštovanjem načela, da se ne povzroči bistvene škode, in ali je skladna s smernicami, pripravljenimi za druge programe Unije. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale take smernice vključevati ustrezne določbe za preprečevanje nepotrebnih upravnih bremen, projekte, ki ne bi dosegali v smernicah določene velikosti, pa bi bilo treba izključiti iz preverjanja trajnostnosti. Kadar izvajalski partner ugotovi, da preverjanje trajnostnosti ni potrebno, bi moral naložbenemu odboru, ustanovljenemu za Sklad InvestEU (v nadaljnjem besedilu: naložbeni odbor), to ustrezno utemeljiti. Operacije, ki niso skladne z doseganjem podnebnih ciljev, ne bi smele biti upravičene do podpore na podlagi te uredbe.

| (14) | Nizke stopnje naložb v infrastrukturo v Uniji med finančno krizo in znova med krizo zaradi COVID-19 so ogrozile zmožnost Unije za spodbujanje trajnostne rasti, njenih prizadevanj za podnebno nevtralnost, njene konkurenčnosti in konvergence ter odpiranja novih delovnih mest. To prinaša tudi tveganje vse večjih neravnovesij, razhajanj in neenakosti v državah članicah in med njimi ter dolgoročno negativno vpliva na razvoj na ravni Unije ali na nacionalni ali regionalni ravni. Da bi dosegli trajnostne cilje Unije, vključno z zavezami glede ciljev trajnostnega razvoja, ter energetske in podnebne cilje za leto 2030, so bistvenega pomena obsežne naložbe v infrastrukturo Unije, zlasti za večjo medsebojno povezanost in energijsko učinkovitost ter oblikovanje enotnega evropskega prometnega prostora. V skladu s tem bi bilo treba podporo Sklada InvestEU usmeriti v naložbe v prometno, energetsko, vključno na področju energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih nizkoemisijskih virov, in okoljsko infrastrukturo, infrastrukturo, povezano s podnebnimi ukrepi, ter pomorsko in digitalno infrastrukturo, vključno s hitro in ultrahitro širokopasovno povezljivostjo po vsej Uniji, da se pospeši digitalna preobrazba gospodarstva Unije. Program InvestEU bi moral dati prednost področjem, kjer je stopnja vlaganja prenizka in kjer so potrebne dodatne naložbe. Da bi čim bolj povečali učinek in dodano vrednost finančne podpore Unije, je primerno spodbujati racionaliziran naložbeni proces, ki bo omogočil, da bodo nabori projektov prepoznavni in bo kar najbolj povečana sinergija med ustreznimi programi Unije na področjih, kot so promet, energetika in digitalizacija.
  Pri naložbenih projektih, ki prejmejo podporo Unije, bi bilo treba zaradi groženj za varnost in zaščito vključiti ukrepe za odpornost infrastrukture ter njeno vzdrževanje in varnost in upoštevati načela za zaščito državljanov na javnih mestih. To bi moralo dopolnjevati prizadevanja v okviru drugih skladov Unije, ki zagotavljajo podporo za varnostne komponente naložb v javne prostore, promet, energetiko in drugo kritično infrastrukturo, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(14)

Nizke stopnje naložb v infrastrukturo v Uniji med finančno krizo in znova med krizo zaradi COVID-19 so ogrozile zmožnost Unije za spodbujanje trajnostne rasti, njenih prizadevanj za podnebno nevtralnost, njene konkurenčnosti in konvergence ter odpiranja novih delovnih mest. To prinaša tudi tveganje vse večjih neravnovesij, razhajanj in neenakosti v državah članicah in med njimi ter dolgoročno negativno vpliva na razvoj na ravni Unije ali na nacionalni ali regionalni ravni. Da bi dosegli trajnostne cilje Unije, vključno z zavezami glede ciljev trajnostnega razvoja, ter energetske in podnebne cilje za leto 2030, so bistvenega pomena obsežne naložbe v infrastrukturo Unije, zlasti za večjo medsebojno povezanost in energijsko učinkovitost ter oblikovanje enotnega evropskega prometnega prostora. V skladu s tem bi bilo treba podporo Sklada InvestEU usmeriti v naložbe v prometno, energetsko, vključno na področju energijske učinkovitosti in energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih nizkoemisijskih virov, in okoljsko infrastrukturo, infrastrukturo, povezano s podnebnimi ukrepi, ter pomorsko in digitalno infrastrukturo, vključno s hitro in ultrahitro širokopasovno povezljivostjo po vsej Uniji, da se pospeši digitalna preobrazba gospodarstva Unije. Program InvestEU bi moral dati prednost področjem, kjer je stopnja vlaganja prenizka in kjer so potrebne dodatne naložbe. Da bi čim bolj povečali učinek in dodano vrednost finančne podpore Unije, je primerno spodbujati racionaliziran naložbeni proces, ki bo omogočil, da bodo nabori projektov prepoznavni in bo kar najbolj povečana sinergija med ustreznimi programi Unije na področjih, kot so promet, energetika in digitalizacija.

Pri naložbenih projektih, ki prejmejo podporo Unije, bi bilo treba zaradi groženj za varnost in zaščito vključiti ukrepe za odpornost infrastrukture ter njeno vzdrževanje in varnost in upoštevati načela za zaščito državljanov na javnih mestih. To bi moralo dopolnjevati prizadevanja v okviru drugih skladov Unije, ki zagotavljajo podporo za varnostne komponente naložb v javne prostore, promet, energetiko in drugo kritično infrastrukturo, kot je Evropski sklad za regionalni razvoj.

| (15) | Kadar je primerno, bi moral Program InvestEU prispevati k ciljem Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8) in Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter pri naložbenih odločitvah spodbujati energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(15)

Kadar je primerno, bi moral Program InvestEU prispevati k ciljem Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (8) in Uredbe (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter pri naložbenih odločitvah spodbujati energijsko učinkovitost.

| (16) | Prava večmodalnost je priložnost za vzpostavitev učinkovitega in okolju prijaznega prometnega omrežja, ki bo v celoti izkoristilo potencial vseh načinov prevoza in ustvarilo sinergije med njimi. Program InvestEU bi moral podpirati naložbe v večmodalna prometna vozlišča, saj kljub znatnemu gospodarskemu potencialu in upravičenosti pomenijo precejšnje tveganje za zasebne vlagatelje. Prav tako bi moral Program InvestEU prispevati k razvoju in uvedbi inteligentnih prometnih sistemov. Program InvestEU bi moral pomagati okrepiti prizadevanja za zasnovo in uporabo tehnologij, ki bodo izboljšale varnost vozil in cestne infrastrukture. |
| --- | --- |

(16)

Prava večmodalnost je priložnost za vzpostavitev učinkovitega in okolju prijaznega prometnega omrežja, ki bo v celoti izkoristilo potencial vseh načinov prevoza in ustvarilo sinergije med njimi. Program InvestEU bi moral podpirati naložbe v večmodalna prometna vozlišča, saj kljub znatnemu gospodarskemu potencialu in upravičenosti pomenijo precejšnje tveganje za zasebne vlagatelje. Prav tako bi moral Program InvestEU prispevati k razvoju in uvedbi inteligentnih prometnih sistemov. Program InvestEU bi moral pomagati okrepiti prizadevanja za zasnovo in uporabo tehnologij, ki bodo izboljšale varnost vozil in cestne infrastrukture.

| (17) | Program InvestEU bi moral prispevati k politikam Unije v zvezi z morji in oceani, in sicer z razvojem projektov in podjetij na področju modrega gospodarstva ter načel financiranja trajnostnega modrega gospodarstva. To lahko zajema ukrepe na področju pomorskega podjetništva in industrije, inovativnega in konkurenčnega pomorskega sektorja, pa tudi oceanske energije in krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(17)

Program InvestEU bi moral prispevati k politikam Unije v zvezi z morji in oceani, in sicer z razvojem projektov in podjetij na področju modrega gospodarstva ter načel financiranja trajnostnega modrega gospodarstva. To lahko zajema ukrepe na področju pomorskega podjetništva in industrije, inovativnega in konkurenčnega pomorskega sektorja, pa tudi oceanske energije in krožnega gospodarstva.

| (18) | Čeprav se je v Uniji raven skupnih naložb pred krizo zaradi COVID-19 povečevala, so bile naložbe v dejavnosti z višjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, še vedno nezadostne in se zdaj pričakuje, da bodo zaradi te krize utrpele znaten upad. Raziskave in inovacije imajo ključno vlogo pri premagovanju krize, utrjevanju odpornosti Unije pri spoprijemanju s prihodnjimi izzivi in ustvarjanju potrebnih tehnologij za uresničevanje politik in ciljev Unije. Zato bi moral Sklad InvestEU prispevati k uresničitvi skupnega cilja, da bi vsaj 3% BDP Unije namenili raziskavam in inovacijam. Države članice in zasebni sektor bi morali za izpolnitev tega cilja dopolniti Sklad InvestEU z lastnimi in okrepljenimi naložbenimi ukrepi na področju raziskav, razvoja in inovacij, da naložb v to področje ne bi bilo premalo, saj to škoduje industrijski in gospodarski konkurenčnosti Unije ter kakovosti življenja njenih državljanov. Sklad InvestEU bi moral zagotoviti ustrezne finančne produkte za kritje različnih faz inovacijskega cikla in velikega razpona deležnikov, zlasti da se omogočita nadgradnja in uvedba rešitev v komercialnem obsegu v Uniji, da bodo te rešitve konkurenčne na svetovnih trgih in da se spodbudi odličnost Unije na področju trajnostnih tehnologij na svetovni ravni, v sinergiji s programom Obzorje Evropa, ki bo vzpostavljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba Obzorje Evropa), vključno z Evropskim svetom za inovacije. V zvezi s tem bi morale kot trdna podlaga za zagotavljanje te ciljno usmerjene podpore služiti izkušnje s finančnimi instrumenti, kot je InnovFin – finančna sredstva EU za inovatorje, ki je bil uveden v okviru programa Obzorje 2020 za lažje in hitrejše dostopanje inovativnih podjetij do financiranja. |
| --- | --- |

(18)

Čeprav se je v Uniji raven skupnih naložb pred krizo zaradi COVID-19 povečevala, so bile naložbe v dejavnosti z višjim tveganjem, kot so raziskave in inovacije, še vedno nezadostne in se zdaj pričakuje, da bodo zaradi te krize utrpele znaten upad. Raziskave in inovacije imajo ključno vlogo pri premagovanju krize, utrjevanju odpornosti Unije pri spoprijemanju s prihodnjimi izzivi in ustvarjanju potrebnih tehnologij za uresničevanje politik in ciljev Unije. Zato bi moral Sklad InvestEU prispevati k uresničitvi skupnega cilja, da bi vsaj 3% BDP Unije namenili raziskavam in inovacijam. Države članice in zasebni sektor bi morali za izpolnitev tega cilja dopolniti Sklad InvestEU z lastnimi in okrepljenimi naložbenimi ukrepi na področju raziskav, razvoja in inovacij, da naložb v to področje ne bi bilo premalo, saj to škoduje industrijski in gospodarski konkurenčnosti Unije ter kakovosti življenja njenih državljanov. Sklad InvestEU bi moral zagotoviti ustrezne finančne produkte za kritje različnih faz inovacijskega cikla in velikega razpona deležnikov, zlasti da se omogočita nadgradnja in uvedba rešitev v komercialnem obsegu v Uniji, da bodo te rešitve konkurenčne na svetovnih trgih in da se spodbudi odličnost Unije na področju trajnostnih tehnologij na svetovni ravni, v sinergiji s programom Obzorje Evropa, ki bo vzpostavljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba Obzorje Evropa), vključno z Evropskim svetom za inovacije. V zvezi s tem bi morale kot trdna podlaga za zagotavljanje te ciljno usmerjene podpore služiti izkušnje s finančnimi instrumenti, kot je InnovFin – finančna sredstva EU za inovatorje, ki je bil uveden v okviru programa Obzorje 2020 za lažje in hitrejše dostopanje inovativnih podjetij do financiranja.

| (19) | Turizem, vključno z gostinstvom, je za gospodarstvo Unije področje izjemnega pomena, na katerem se je gospodarska dejavnost zaradi pandemije COVID-19 še posebej močno skrčila. To so izrazito občutila MSP in družinska podjetja in je povzročilo obsežno brezposelnost. Program InvestEU bi moral prispevati k okrevanju tega sektorja in njegovih vrednostnih verig ter prispevati k njihovi dolgoročni konkurenčnosti in trajnostnosti s podpiranjem operacij za spodbujanje trajnostnega, inovativnega in digitalnega turizma, vključno z inovativnimi ukrepi za zmanjšanje podnebnega in okoljskega odtisa tega sektorja. |
| --- | --- |

(19)

Turizem, vključno z gostinstvom, je za gospodarstvo Unije področje izjemnega pomena, na katerem se je gospodarska dejavnost zaradi pandemije COVID-19 še posebej močno skrčila. To so izrazito občutila MSP in družinska podjetja in je povzročilo obsežno brezposelnost. Program InvestEU bi moral prispevati k okrevanju tega sektorja in njegovih vrednostnih verig ter prispevati k njihovi dolgoročni konkurenčnosti in trajnostnosti s podpiranjem operacij za spodbujanje trajnostnega, inovativnega in digitalnega turizma, vključno z inovativnimi ukrepi za zmanjšanje podnebnega in okoljskega odtisa tega sektorja.

| (20) | Nujno so potrebna znatna prizadevanja za naložbe v digitalno preobrazbo, njeno pospešitev ter razširjanje njenih koristi na vse državljane in podjetja v Uniji. Trdni okvir politike pri strategiji za digitalni enotni trg bi bilo zdaj treba dopolniti s podobno ambicioznimi naložbami, vključno v umetno inteligenco, v skladu s programom Digitalna Evropa, ki bo vzpostavljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240. |
| --- | --- |

(20)

Nujno so potrebna znatna prizadevanja za naložbe v digitalno preobrazbo, njeno pospešitev ter razširjanje njenih koristi na vse državljane in podjetja v Uniji. Trdni okvir politike pri strategiji za digitalni enotni trg bi bilo zdaj treba dopolniti s podobno ambicioznimi naložbami, vključno v umetno inteligenco, v skladu s programom Digitalna Evropa, ki bo vzpostavljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240.

| (21) | MSP predstavljajo več kot 99 % podjetij v Uniji in njihova ekonomska vrednost je znatna in ključna. Vendar se pri dostopanju do financiranja srečujejo s težavami zaradi znatnega visokega tveganja in tudi zaradi nezadostne možnosti zavarovanja s premoženjem. Dodatni izzivi izhajajo iz potrebe MSP ter podjetij socialnega gospodarstva, da z izvajanjem dejavnosti na področju digitalizacije, internacionalizacije, preobrazbe v smislu krožnega gospodarstva in inovacij ter z izpopolnjevanjem znanj in spretnosti svoje delovne sile ostanejo konkurenčna. Kriza zaradi COVID-19 je hudo prizadela prav MSP. Poleg tega imajo MSP ter podjetja socialnega gospodarstva v primerjavi z večjimi podjetji dostop do bolj omejenega nabora virov financiranja, ker običajno ne izdajajo obveznic in imajo le omejen dostop do borz vrednostnih papirjev ali velikih institucionalnih vlagateljev. Za MSP in podjetja socialnega gospodarstva so tudi vse bolj značilne inovativne rešitve, kot je nakup podjetja s strani zaposlenih ali njihova udeležba v lastništvu podjetja. Dostop do finančnih sredstev je še težji za tista MSP, katerih dejavnosti so osredotočene na neopredmetena sredstva. MSP v Uniji so namreč močno odvisna od bank in dolžniškega financiranja v obliki kreditov za prekoračitev stanja na bančnih računih, od bančnih posojil ali zakupa. MSP, ki se spopadajo z omenjenimi izzivi, je treba olajšati dostop do financiranja in jim ponuditi bolj razpršene vire financiranja, da bodo bolj zmožna financirati svojo ustanovitev, rast, inovacije in trajnostni razvoj, da bodo konkurenčna in odpornejša proti gospodarskim pretresom ter bodo tako prispevala k odpornosti gospodarstva in finančnega sistema v času upada gospodarske rasti ter da bodo zmožna ustvarjati delovna mesta in socialno blaginjo. Ta uredba dopolnjuje tudi pobude, ki se izvajajo že v okviru unije kapitalskih trgov.
  Sklad InvestEU bi se zato moral opreti na uspešne programe Unije, kot je Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), ter nuditi podporo digitalnim zagonskim podjetjem in inovativnim MSP, da bodo lažje konkurirala na trgu in širila poslovanje, in podjetjem zagotavljati obratna sredstva in naložbe v vsem življenjskem ciklu, jim pomagati financirati posle finančnega zakupa ter nuditi priložnost za osredotočanje na specifične in bolj ciljno usmerjene finančne produkte. Prav tako bi moral ta sklad čim bolj okrepiti učinkovitost javnih/zasebnih skladov, kot je Sklad za prvo javno ponudbo malih in srednjih podjetij (SME IPO), ter tako podpirati ta podjetja z usmerjanjem bolj zasebnega in javnega kapitala. |
| --- | --- |

(21)

MSP predstavljajo več kot 99 % podjetij v Uniji in njihova ekonomska vrednost je znatna in ključna. Vendar se pri dostopanju do financiranja srečujejo s težavami zaradi znatnega visokega tveganja in tudi zaradi nezadostne možnosti zavarovanja s premoženjem. Dodatni izzivi izhajajo iz potrebe MSP ter podjetij socialnega gospodarstva, da z izvajanjem dejavnosti na področju digitalizacije, internacionalizacije, preobrazbe v smislu krožnega gospodarstva in inovacij ter z izpopolnjevanjem znanj in spretnosti svoje delovne sile ostanejo konkurenčna. Kriza zaradi COVID-19 je hudo prizadela prav MSP. Poleg tega imajo MSP ter podjetja socialnega gospodarstva v primerjavi z večjimi podjetji dostop do bolj omejenega nabora virov financiranja, ker običajno ne izdajajo obveznic in imajo le omejen dostop do borz vrednostnih papirjev ali velikih institucionalnih vlagateljev. Za MSP in podjetja socialnega gospodarstva so tudi vse bolj značilne inovativne rešitve, kot je nakup podjetja s strani zaposlenih ali njihova udeležba v lastništvu podjetja. Dostop do finančnih sredstev je še težji za tista MSP, katerih dejavnosti so osredotočene na neopredmetena sredstva. MSP v Uniji so namreč močno odvisna od bank in dolžniškega financiranja v obliki kreditov za prekoračitev stanja na bančnih računih, od bančnih posojil ali zakupa. MSP, ki se spopadajo z omenjenimi izzivi, je treba olajšati dostop do financiranja in jim ponuditi bolj razpršene vire financiranja, da bodo bolj zmožna financirati svojo ustanovitev, rast, inovacije in trajnostni razvoj, da bodo konkurenčna in odpornejša proti gospodarskim pretresom ter bodo tako prispevala k odpornosti gospodarstva in finančnega sistema v času upada gospodarske rasti ter da bodo zmožna ustvarjati delovna mesta in socialno blaginjo. Ta uredba dopolnjuje tudi pobude, ki se izvajajo že v okviru unije kapitalskih trgov.

Sklad InvestEU bi se zato moral opreti na uspešne programe Unije, kot je Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME), ter nuditi podporo digitalnim zagonskim podjetjem in inovativnim MSP, da bodo lažje konkurirala na trgu in širila poslovanje, in podjetjem zagotavljati obratna sredstva in naložbe v vsem življenjskem ciklu, jim pomagati financirati posle finančnega zakupa ter nuditi priložnost za osredotočanje na specifične in bolj ciljno usmerjene finančne produkte. Prav tako bi moral ta sklad čim bolj okrepiti učinkovitost javnih/zasebnih skladov, kot je Sklad za prvo javno ponudbo malih in srednjih podjetij (SME IPO), ter tako podpirati ta podjetja z usmerjanjem bolj zasebnega in javnega kapitala.

| (22) | Kot je navedeno v razmisleku Komisije o socialni razsežnosti Evrope z dne 26. aprila 2017, Sporočilu o evropskem stebru socialnih pravic, okviru Unije o Konvenciji ZN o pravicah invalidov in sporočilu o močni socialni Evropi za pravičen prehod z dne 14. januarja 2020, je vzpostavitev bolj vključujoče in poštene Unije ključna prednostna naloga Unije pri odpravljanju neenakosti in spodbujanju politik socialnega vključevanja v Evropi. Neenake možnosti zadevajo zlasti dostop do izobraževanja, usposabljanja, kulture, zaposlovanja ter zdravstvenih in socialnih storitev. Naložbe v gospodarstvo, povezano s socialnim kapitalom, znanji in spretnostmi ter človeškimi viri, ter naložbe v vključevanje ranljivih skupin prebivalstva v družbo pa lahko povečajo gospodarske priložnosti, zlasti če so usklajene na ravni Unije. Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da so potrebne naložbe v socialno infrastrukturo. S Skladom InvestEU bi bilo treba podpirati naložbe v izobraževanje in usposabljanje, na primer prekvalificiranje in strokovno izpopolnjevanje delavcev, na primer v regijah, ki so odvisne od ogljično intenzivnega gospodarstva in doživljajo težje posledice strukturnega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo. Iz sklada bi bilo treba podpirati projekte s pozitivnimi učinki na družbo, ki krepijo socialno vključenost in spodbujajo večjo zaposlenost v vseh regijah, zlasti med nekvalificiranimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter izboljšati razmere na področju enakosti spolov, enakih možnosti, nediskriminacije, dostopnosti, medgeneracijske solidarnosti, zdravstvenega sektorja in sektorja socialnih storitev, socialnih stanovanj, brezdomstva, digitalnega vključevanja, razvoja lokalnih skupnosti, vloge in prostora mladih v družbi ter ranljivih skupin, vključno z državljani tretjih držav. Poleg tega bi moral Program InvestEU podpirati tudi evropsko kulturo in ustvarjalnost s socialnim ciljem. |
| --- | --- |

(22)

Kot je navedeno v razmisleku Komisije o socialni razsežnosti Evrope z dne 26. aprila 2017, Sporočilu o evropskem stebru socialnih pravic, okviru Unije o Konvenciji ZN o pravicah invalidov in sporočilu o močni socialni Evropi za pravičen prehod z dne 14. januarja 2020, je vzpostavitev bolj vključujoče in poštene Unije ključna prednostna naloga Unije pri odpravljanju neenakosti in spodbujanju politik socialnega vključevanja v Evropi. Neenake možnosti zadevajo zlasti dostop do izobraževanja, usposabljanja, kulture, zaposlovanja ter zdravstvenih in socialnih storitev. Naložbe v gospodarstvo, povezano s socialnim kapitalom, znanji in spretnostmi ter človeškimi viri, ter naložbe v vključevanje ranljivih skupin prebivalstva v družbo pa lahko povečajo gospodarske priložnosti, zlasti če so usklajene na ravni Unije. Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da so potrebne naložbe v socialno infrastrukturo. S Skladom InvestEU bi bilo treba podpirati naložbe v izobraževanje in usposabljanje, na primer prekvalificiranje in strokovno izpopolnjevanje delavcev, na primer v regijah, ki so odvisne od ogljično intenzivnega gospodarstva in doživljajo težje posledice strukturnega prehoda na nizkoogljično gospodarstvo. Iz sklada bi bilo treba podpirati projekte s pozitivnimi učinki na družbo, ki krepijo socialno vključenost in spodbujajo večjo zaposlenost v vseh regijah, zlasti med nekvalificiranimi in dolgotrajno brezposelnimi, ter izboljšati razmere na področju enakosti spolov, enakih možnosti, nediskriminacije, dostopnosti, medgeneracijske solidarnosti, zdravstvenega sektorja in sektorja socialnih storitev, socialnih stanovanj, brezdomstva, digitalnega vključevanja, razvoja lokalnih skupnosti, vloge in prostora mladih v družbi ter ranljivih skupin, vključno z državljani tretjih držav. Poleg tega bi moral Program InvestEU podpirati tudi evropsko kulturo in ustvarjalnost s socialnim ciljem.

| (23) | Kriza zaradi COVID-19 je izredno negativno vplivala na ženske, tako v socialnem kot ekonomskem pogledu. Glede na to bi moral Program InvestEU prispevati k doseganju ciljev Unije na področju enakosti žensk in moških, med drugim z odpravljanjem digitalnega razkoraka med njimi ter s spodbujanjem ustvarjalnosti in podjetniškega potenciala žensk. |
| --- | --- |

(23)

Kriza zaradi COVID-19 je izredno negativno vplivala na ženske, tako v socialnem kot ekonomskem pogledu. Glede na to bi moral Program InvestEU prispevati k doseganju ciljev Unije na področju enakosti žensk in moških, med drugim z odpravljanjem digitalnega razkoraka med njimi ter s spodbujanjem ustvarjalnosti in podjetniškega potenciala žensk.

| (24) | Da bi v prihodnjem desetletju obvladali negativne posledice velikih sprememb v družbi Unije in na trgu dela, je treba vlagati v človeški kapital, socialno infrastrukturo, mikrofinanciranje, financiranje etičnih in socialnih podjetij ter v nove poslovne modele socialnega gospodarstva, vključno z naložbami v socialni učinek in sklepanjem pogodb z družbenimi učinki. Program InvestEU bi moral okrepiti novonastajajoči ekosistem socialnega trga s povečanjem ponudbe in dostopa do financiranja za mikropodjetja in socialna podjetja ter ustanove socialne solidarnosti, da se zadosti povpraševanju tistih, ki to najbolj potrebujejo. V poročilu projektne skupine na visoki ravni za vlaganje v socialno infrastrukturo v Evropi z naslovom Spodbujanje naložb v socialno infrastrukturo v Evropi, ki je bilo objavljeno januarja 2018, je bila za obdobje 2018–2030 na področju socialne infrastrukture in storitev, vključno z izobraževanjem, usposabljanjem, zdravstvom in stanovanji, ugotovljena skupna naložbena vrzel v višini vsaj 1,5 bilijona EUR. Za to je potrebna podpora, vključno na ravni Unije. Izkoristiti bi bilo torej treba združeno moč javnega, komercialnega in človekoljubnega kapitala ter podporo fundacij in alternativnih vrst ponudnikov financiranja, na primer tistih, ki podpirajo etične, socialne in trajnostne vidike, da bi podprli razvoj vrednostne verige socialnega trga in utrdili odpornost Unije. |
| --- | --- |

(24)

Da bi v prihodnjem desetletju obvladali negativne posledice velikih sprememb v družbi Unije in na trgu dela, je treba vlagati v človeški kapital, socialno infrastrukturo, mikrofinanciranje, financiranje etičnih in socialnih podjetij ter v nove poslovne modele socialnega gospodarstva, vključno z naložbami v socialni učinek in sklepanjem pogodb z družbenimi učinki. Program InvestEU bi moral okrepiti novonastajajoči ekosistem socialnega trga s povečanjem ponudbe in dostopa do financiranja za mikropodjetja in socialna podjetja ter ustanove socialne solidarnosti, da se zadosti povpraševanju tistih, ki to najbolj potrebujejo. V poročilu projektne skupine na visoki ravni za vlaganje v socialno infrastrukturo v Evropi z naslovom Spodbujanje naložb v socialno infrastrukturo v Evropi, ki je bilo objavljeno januarja 2018, je bila za obdobje 2018–2030 na področju socialne infrastrukture in storitev, vključno z izobraževanjem, usposabljanjem, zdravstvom in stanovanji, ugotovljena skupna naložbena vrzel v višini vsaj 1,5 bilijona EUR. Za to je potrebna podpora, vključno na ravni Unije. Izkoristiti bi bilo torej treba združeno moč javnega, komercialnega in človekoljubnega kapitala ter podporo fundacij in alternativnih vrst ponudnikov financiranja, na primer tistih, ki podpirajo etične, socialne in trajnostne vidike, da bi podprli razvoj vrednostne verige socialnega trga in utrdili odpornost Unije.

| (25) | Pri gospodarski krizi zaradi pandemije COVID-19 tržno dodeljevanje sredstev ni povsem učinkovito, tok zasebnih naložb pa močno ovira občutek tveganosti. V teh okoliščinah je zelo dragocena osrednja značilnost Sklada InvestEU, namreč zmanjševanje tveganja pri ekonomsko vzdržnih projektih za pritegnitev zasebnega financiranja, med drugim zato, da se prepreči tveganje asimetričnega okrevanja. Program InvestEU bi moral zagotavljati ključno podporo podjetjem v fazi okrevanja, vključno s kapitalsko podporo za MSP, ki po pogojih državne pomoči konec leta 2019 niso bila v težavah, a jih je prizadela kriza zaradi COVID-19, pa tudi odločno osredotočenost vlagateljev na srednje- in dolgoročne politične prednostne naloge Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor, strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, nova industrijska strategija za Evropo in močna socialna Evropa za pravičen prehod, pri čemer je treba spoštovati načelo, da se ne povzroči bistvene škode. V podporo gospodarskemu okrevanju bi se morala s tem povečati zmožnost prevzemanja tveganj pri skupini Evropske investicijske banke (EIB) ter nacionalnih spodbujevalnih bankah in institucijah kot tudi drugih izvajalskih partnerjih. |
| --- | --- |

(25)

Pri gospodarski krizi zaradi pandemije COVID-19 tržno dodeljevanje sredstev ni povsem učinkovito, tok zasebnih naložb pa močno ovira občutek tveganosti. V teh okoliščinah je zelo dragocena osrednja značilnost Sklada InvestEU, namreč zmanjševanje tveganja pri ekonomsko vzdržnih projektih za pritegnitev zasebnega financiranja, med drugim zato, da se prepreči tveganje asimetričnega okrevanja. Program InvestEU bi moral zagotavljati ključno podporo podjetjem v fazi okrevanja, vključno s kapitalsko podporo za MSP, ki po pogojih državne pomoči konec leta 2019 niso bila v težavah, a jih je prizadela kriza zaradi COVID-19, pa tudi odločno osredotočenost vlagateljev na srednje- in dolgoročne politične prednostne naloge Unije, kot so evropski zeleni dogovor, naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor, strategija o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, nova industrijska strategija za Evropo in močna socialna Evropa za pravičen prehod, pri čemer je treba spoštovati načelo, da se ne povzroči bistvene škode. V podporo gospodarskemu okrevanju bi se morala s tem povečati zmožnost prevzemanja tveganj pri skupini Evropske investicijske banke (EIB) ter nacionalnih spodbujevalnih bankah in institucijah kot tudi drugih izvajalskih partnerjih.

| (26) | Močno zmanjšanje BDP Unije, ki je posledica krize zaradi COVID-19, bo imelo neizogibne negativne socialne posledice. Pandemija COVID-19 je pokazala, da je treba nujno in učinkovito odpraviti strateške šibke točke, da se izboljša odzivanje Unije v izrednih razmerah ter poveča odpornost in trajnostnost vsega gospodarstva. Samo odporno, trajnostno, vključujoče in povezano gospodarstvo Unije lahko ohrani celovitost enotnega trga in enake konkurenčne pogoje tudi v korist najbolj prizadetih držav članic in regij. |
| --- | --- |

(26)

Močno zmanjšanje BDP Unije, ki je posledica krize zaradi COVID-19, bo imelo neizogibne negativne socialne posledice. Pandemija COVID-19 je pokazala, da je treba nujno in učinkovito odpraviti strateške šibke točke, da se izboljša odzivanje Unije v izrednih razmerah ter poveča odpornost in trajnostnost vsega gospodarstva. Samo odporno, trajnostno, vključujoče in povezano gospodarstvo Unije lahko ohrani celovitost enotnega trga in enake konkurenčne pogoje tudi v korist najbolj prizadetih držav članic in regij.

| (27) | Sklad InvestEU bi moral delovati v okviru štirih sklopov politike, in sicer sklopa za trajnostno infrastrukturo; sklopa za raziskave, inovacije in digitalizacijo; sklopa za MSP; ter sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

(27)

Sklad InvestEU bi moral delovati v okviru štirih sklopov politike, in sicer sklopa za trajnostno infrastrukturo; sklopa za raziskave, inovacije in digitalizacijo; sklopa za MSP; ter sklopa za socialne naložbe ter znanja in spretnosti.

| (28) | Čeprav bi moral biti sklop politike za MSP osredotočen predvsem na pomoč tem podjetjem, bi morala biti do podpore v okviru tega sklopa upravičena tudi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo bi morala biti upravičena do podpore iz preostalih treh sklopov politike. |
| --- | --- |

(28)

Čeprav bi moral biti sklop politike za MSP osredotočen predvsem na pomoč tem podjetjem, bi morala biti do podpore v okviru tega sklopa upravičena tudi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo. Podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo bi morala biti upravičena do podpore iz preostalih treh sklopov politike.

| (29) | Kot je predlagano v evropskem zelenem dogovoru in naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor, se mora vzpostaviti mehanizem za pravičen prehod, s katerim se zoperstavi socialnim, gospodarskim in okoljskim izzivom pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti Unije do leta 2030 in njenega cilja glede podnebne nevtralnosti do leta 2050. Ta mehanizem bi bil sestavljen iz treh stebrov, in sicer iz Sklada za pravični prehod, ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (v nadaljnjem besedilu: uredba o Skladu za pravični prehod) (steber 1), namenske sheme za pravični prehod v okviru Programa InvestEU (steber 2) in instrumenta za posojila v javnem sektorju, ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru mehanizma za pravični prehod (v nadaljnjem besedilu: uredba o instrumentu za posojila v javnem sektorju za obdobje 2021 do 2027) (steber 3). Navedeni mehanizem bi moral biti osredotočen na regije, ki jih bo zaradi odvisnosti od fosilnih goriv, vključno s premogom, šoto in oljnimi skrilavci, ali od toplogredno-intenzivnih industrijskih procesov prehod najbolj prizadel ter ki imajo tudi manjše zmogljivosti za financiranje potrebnih naložb. Program za pravičen prehod bi moral zagotavljati tudi podporo za naložbe v korist območij za pravični prehod. Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo ustreznim območjem omogočiti, da bi lahko pridobila tehnično pomoč. |
| --- | --- |

(29)

Kot je predlagano v evropskem zelenem dogovoru in naložbenem načrtu za evropski zeleni dogovor, se mora vzpostaviti mehanizem za pravičen prehod, s katerim se zoperstavi socialnim, gospodarskim in okoljskim izzivom pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti Unije do leta 2030 in njenega cilja glede podnebne nevtralnosti do leta 2050. Ta mehanizem bi bil sestavljen iz treh stebrov, in sicer iz Sklada za pravični prehod, ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (v nadaljnjem besedilu: uredba o Skladu za pravični prehod) (steber 1), namenske sheme za pravični prehod v okviru Programa InvestEU (steber 2) in instrumenta za posojila v javnem sektorju, ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru mehanizma za pravični prehod (v nadaljnjem besedilu: uredba o instrumentu za posojila v javnem sektorju za obdobje 2021 do 2027) (steber 3). Navedeni mehanizem bi moral biti osredotočen na regije, ki jih bo zaradi odvisnosti od fosilnih goriv, vključno s premogom, šoto in oljnimi skrilavci, ali od toplogredno-intenzivnih industrijskih procesov prehod najbolj prizadel ter ki imajo tudi manjše zmogljivosti za financiranje potrebnih naložb. Program za pravičen prehod bi moral zagotavljati tudi podporo za naložbe v korist območij za pravični prehod. Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo ustreznim območjem omogočiti, da bi lahko pridobila tehnično pomoč.

| (30) | Za izvajanje stebra 2 v okviru mehanizma za pravični prehod bi se morala v okviru Programa InvestEU horizontalno vzpostaviti namenska shema za pravičen prehod, ki bi zajemal vse sklope politike in bi podpiral dodatne naložbe na območjih, določenih v območnih načrtih za pravičen prehod, določenih v skladu z uredbo o skladu za pravični prehod. Ta shema bi morala omogočati naložbe v najraznovrstnejše projekte glede na upravičenost naložb v okviru Programa InvestEU. Iz sheme se lahko financirajo projekti na območjih, navedenih v območnih načrtih za pravičen prehod, pa tudi projekti, ki se ne izvajajo na teh območjih, a jim prinašajo koristi, vendar le, če financiranje teh projektov prinaša koristi tem območjem pri njihovem prehodu. |
| --- | --- |

(30)

Za izvajanje stebra 2 v okviru mehanizma za pravični prehod bi se morala v okviru Programa InvestEU horizontalno vzpostaviti namenska shema za pravičen prehod, ki bi zajemal vse sklope politike in bi podpiral dodatne naložbe na območjih, določenih v območnih načrtih za pravičen prehod, določenih v skladu z uredbo o skladu za pravični prehod. Ta shema bi morala omogočati naložbe v najraznovrstnejše projekte glede na upravičenost naložb v okviru Programa InvestEU. Iz sheme se lahko financirajo projekti na območjih, navedenih v območnih načrtih za pravičen prehod, pa tudi projekti, ki se ne izvajajo na teh območjih, a jim prinašajo koristi, vendar le, če financiranje teh projektov prinaša koristi tem območjem pri njihovem prehodu.

| (31) | Moralo bi biti omogočeno podpiranje strateških naložb, vključno s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, iz katerega koli sklopa politike, zlasti glede na zeleni in digitalni prehod ter na potrebo po povečani konkurenčnosti in odpornosti, spodbujanju podjetništva in odpiranju novih delovnih mest ter okrepljenih strateških vrednostnih verigah. |
| --- | --- |

(31)

Moralo bi biti omogočeno podpiranje strateških naložb, vključno s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, iz katerega koli sklopa politike, zlasti glede na zeleni in digitalni prehod ter na potrebo po povečani konkurenčnosti in odpornosti, spodbujanju podjetništva in odpiranju novih delovnih mest ter okrepljenih strateških vrednostnih verigah.

| (32) | Vsak sklop politike bi moral biti sestavljen iz dveh oddelkov, tj. oddelka za EU in oddelka za države članice. Oddelek za EU bi moral obravnavati sorazmerne ukrepe za odpravo določenih tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, v vsej Uniji ali v državah članicah. Podprte operacije bi morale imeti nedvoumno unijsko dodano vrednost. Oddelek za države članice bi moral državam članicam in prek njih regionalnim organom omogočiti, da iz skladov v okviru deljenega upravljanja prispevajo delež svojih sredstev k oblikovanju rezervacij za jamstvo EU ter to jamstvo uporabijo za operacije financiranja ali naložbene operacije, da bi na svojem ozemlju, tudi na ranljivih in oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije Unije, v skladu s sporazumom o prispevku odpravili določene tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, da se dosežejo cilji skladov v okviru deljenega upravljanja. Oddelek za države članice bi moral državam članicam omogočiti tudi prispevanje drugih dodatnih zneskov, vključno s tistimi, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, za zagotavljanje jamstva EU in uporabo tega jamstva za operacije financiranja ali naložbene operacije v namene, določene v sporazumu o prispevku, ki bi moral po potrebi vključevati tudi ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost. Med drugim bi to lahko pomenilo možnost, da bi kapitalsko podprli MSP, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19, če konec leta 2019 niso bila v težavah po pogojih državne pomoči. Operacije, ki jih podpira Sklad InvestEU prek oddelka za EU ali oddelka za države članice, ne bi smele podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(32)

Vsak sklop politike bi moral biti sestavljen iz dveh oddelkov, tj. oddelka za EU in oddelka za države članice. Oddelek za EU bi moral obravnavati sorazmerne ukrepe za odpravo določenih tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, v vsej Uniji ali v državah članicah. Podprte operacije bi morale imeti nedvoumno unijsko dodano vrednost. Oddelek za države članice bi moral državam članicam in prek njih regionalnim organom omogočiti, da iz skladov v okviru deljenega upravljanja prispevajo delež svojih sredstev k oblikovanju rezervacij za jamstvo EU ter to jamstvo uporabijo za operacije financiranja ali naložbene operacije, da bi na svojem ozemlju, tudi na ranljivih in oddaljenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije Unije, v skladu s sporazumom o prispevku odpravili določene tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, da se dosežejo cilji skladov v okviru deljenega upravljanja. Oddelek za države članice bi moral državam članicam omogočiti tudi prispevanje drugih dodatnih zneskov, vključno s tistimi, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, za zagotavljanje jamstva EU in uporabo tega jamstva za operacije financiranja ali naložbene operacije v namene, določene v sporazumu o prispevku, ki bi moral po potrebi vključevati tudi ukrepe iz načrta za okrevanje in odpornost. Med drugim bi to lahko pomenilo možnost, da bi kapitalsko podprli MSP, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19, če konec leta 2019 niso bila v težavah po pogojih državne pomoči. Operacije, ki jih podpira Sklad InvestEU prek oddelka za EU ali oddelka za države članice, ne bi smele podvajati ali izrinjati zasebnega financiranja ali izkrivljati konkurence na notranjem trgu.

| (33) | Oddelek za države članice bi moral biti zasnovan tako, da bi za oblikovanje rezervacij za jamstvo, ki ga izda Unija, omogočal uporabo skladov v okviru deljenega upravljanja ali dodatnih prispevkov držav članic, vključno s prispevki s podporo iz Uredbe (EU) 2021/241. Ta možnost bi povečala dodano vrednost jamstva EU, saj bi bila njegova podpora na voljo širšemu krogu končnih prejemnikov in projektov, obenem pa bi se razpršili načini za doseganje ciljev skladov v okviru deljenega upravljanja ali nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ob hkratnem doslednem obvladovanju tveganj pri pogojnih obveznostih, in sicer z izvajanjem jamstva EU v okviru posrednega upravljanja. Unija bi morala jamčiti za operacije financiranja in naložbene operacije, določene v sporazumih o jamstvu, ki se v okviru oddelka za države članice sklenejo med Komisijo in izvajalskimi partnerji. Sredstva v okviru deljenega upravljanja ali drugi dodatni prispevki držav članic, vključno s prispevki, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, bi morala omogočiti oblikovanje rezervacij za jamstvo po stopnji rezervacij, ki jo določi Komisija in je navedena v sporazumu o prispevku, sklenjenem z državo članico, pri čemer se upoštevajo narava operacij in posledične pričakovane izgube. Država članica bi izgube, ki bi presegale pričakovane izgube, prevzela z izdajo kritnega jamstva v korist Unije, to pa bi moralo veljati toliko časa, dokler ne bi bile zaključene vse finančne in naložbene operacije iz oddelka te države članice. Ta ureditev bi morala biti določena v enem samem sporazumu o prispevku z vsako državo članico, ki prostovoljno izbere to možnost.
  Sporazum o prispevku bi moral zajemati enega ali več posebnih sporazumov o jamstvu, ki se bodo v zadevni državi članici izvajali na podlagi pravil Sklada InvestEU, in morebitne regionalne omejitve. Za določitev stopnje rezervacij za vsak primer posebej je potrebno odstopanje od člena 211(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Ta določitev zagotavlja tudi enoten sklop pravil za proračunska jamstva, podprta s centralno upravljanimi skladi ali s skladi v okviru deljenega upravljanja, kar naj bi olajšalo njihovo kombiniranje. Oblikovanje rezervacij za jamstvo EU v zvezi z oddelkom posamezne države članice, podprto z dodatnimi prispevki držav članic, vključno s tistimi, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, bi moralo šteti kot zunanji namenski prejemek. |
| --- | --- |

(33)

Oddelek za države članice bi moral biti zasnovan tako, da bi za oblikovanje rezervacij za jamstvo, ki ga izda Unija, omogočal uporabo skladov v okviru deljenega upravljanja ali dodatnih prispevkov držav članic, vključno s prispevki s podporo iz Uredbe (EU) 2021/241. Ta možnost bi povečala dodano vrednost jamstva EU, saj bi bila njegova podpora na voljo širšemu krogu končnih prejemnikov in projektov, obenem pa bi se razpršili načini za doseganje ciljev skladov v okviru deljenega upravljanja ali nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ob hkratnem doslednem obvladovanju tveganj pri pogojnih obveznostih, in sicer z izvajanjem jamstva EU v okviru posrednega upravljanja. Unija bi morala jamčiti za operacije financiranja in naložbene operacije, določene v sporazumih o jamstvu, ki se v okviru oddelka za države članice sklenejo med Komisijo in izvajalskimi partnerji. Sredstva v okviru deljenega upravljanja ali drugi dodatni prispevki držav članic, vključno s prispevki, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, bi morala omogočiti oblikovanje rezervacij za jamstvo po stopnji rezervacij, ki jo določi Komisija in je navedena v sporazumu o prispevku, sklenjenem z državo članico, pri čemer se upoštevajo narava operacij in posledične pričakovane izgube. Država članica bi izgube, ki bi presegale pričakovane izgube, prevzela z izdajo kritnega jamstva v korist Unije, to pa bi moralo veljati toliko časa, dokler ne bi bile zaključene vse finančne in naložbene operacije iz oddelka te države članice. Ta ureditev bi morala biti določena v enem samem sporazumu o prispevku z vsako državo članico, ki prostovoljno izbere to možnost.

Sporazum o prispevku bi moral zajemati enega ali več posebnih sporazumov o jamstvu, ki se bodo v zadevni državi članici izvajali na podlagi pravil Sklada InvestEU, in morebitne regionalne omejitve. Za določitev stopnje rezervacij za vsak primer posebej je potrebno odstopanje od člena 211(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Ta določitev zagotavlja tudi enoten sklop pravil za proračunska jamstva, podprta s centralno upravljanimi skladi ali s skladi v okviru deljenega upravljanja, kar naj bi olajšalo njihovo kombiniranje. Oblikovanje rezervacij za jamstvo EU v zvezi z oddelkom posamezne države članice, podprto z dodatnimi prispevki držav članic, vključno s tistimi, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, bi moralo šteti kot zunanji namenski prejemek.

| (34) | Na osnovi relativnih prednosti obeh partneric bi bilo treba vzpostaviti partnerstvo med Komisijo in skupino EIB, da se zagotovi čim večji učinek politike, učinkovita uporaba ter ustrezen nadzor nad upravljanjem proračuna in tveganj, ter na ta način podpreti učinkovit in vključujoč neposredni dostop do jamstva EU. |
| --- | --- |

(34)

Na osnovi relativnih prednosti obeh partneric bi bilo treba vzpostaviti partnerstvo med Komisijo in skupino EIB, da se zagotovi čim večji učinek politike, učinkovita uporaba ter ustrezen nadzor nad upravljanjem proračuna in tveganj, ter na ta način podpreti učinkovit in vključujoč neposredni dostop do jamstva EU.

| (35) | Uniji, ki jo zastopa Komisija, bi morala biti omogočena udeležba pri povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada (EIF), da bi lahko EIF še naprej podpiral evropsko gospodarstvo in njegovo okrevanje. Poglavitni namen povečanja kapitala bi bilo, da bi se EIF omogočilo prispevanje k izvajanju Programa InvestEU. Unija bi morala biti zmožna ohraniti svoj skupni delež v kapitalu EIF. V večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 bi bilo treba predvideti zadostna finančna sredstva v ta namen. Odbor direktorjev EIF se je 3. decembra 2020 odločil, da se delničarjem predlaga povečanje odobrenega kapitala EIF, kar bi pomenilo denarni vložek vanj v vrednosti 1 250 000 000 EUR. Cena novih delnic temelji na formuli čiste vrednosti sredstev, o kateri se dogovorijo delničarji EIF, in je sestavljena iz vplačanega dela in vplačanega presežka kapitala. V skladu s členom 7 statuta EIF je treba za vsak vpisani delež vplačati 20 % njegove nominalne vrednosti. |
| --- | --- |

(35)

Uniji, ki jo zastopa Komisija, bi morala biti omogočena udeležba pri povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada (EIF), da bi lahko EIF še naprej podpiral evropsko gospodarstvo in njegovo okrevanje. Poglavitni namen povečanja kapitala bi bilo, da bi se EIF omogočilo prispevanje k izvajanju Programa InvestEU. Unija bi morala biti zmožna ohraniti svoj skupni delež v kapitalu EIF. V večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 bi bilo treba predvideti zadostna finančna sredstva v ta namen. Odbor direktorjev EIF se je 3. decembra 2020 odločil, da se delničarjem predlaga povečanje odobrenega kapitala EIF, kar bi pomenilo denarni vložek vanj v vrednosti 1 250 000 000 EUR. Cena novih delnic temelji na formuli čiste vrednosti sredstev, o kateri se dogovorijo delničarji EIF, in je sestavljena iz vplačanega dela in vplačanega presežka kapitala. V skladu s členom 7 statuta EIF je treba za vsak vpisani delež vplačati 20 % njegove nominalne vrednosti.

| (36) | Komisija bi se morala s skupino EIB in drugimi potencialnimi izvajalskimi partnerji po potrebi posvetovati o naložbenih smernicah, sistemu za spremljanje podnebnih ukrepov ter smernicah in skupnih metodologijah na področju preverjanja trajnostnosti, da bi zagotovila vključevalnost in delovanje, dokler ne bodo ustanovljeni upravljavski organi, nato pa bi morali izvajalski partnerji sodelovati v svetovalnem in usmerjevalnem odboru Programa InvestEU. |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi se morala s skupino EIB in drugimi potencialnimi izvajalskimi partnerji po potrebi posvetovati o naložbenih smernicah, sistemu za spremljanje podnebnih ukrepov ter smernicah in skupnih metodologijah na področju preverjanja trajnostnosti, da bi zagotovila vključevalnost in delovanje, dokler ne bodo ustanovljeni upravljavski organi, nato pa bi morali izvajalski partnerji sodelovati v svetovalnem in usmerjevalnem odboru Programa InvestEU.

| (37) | Sklad InvestEU bi moral biti odprt za prispevke tretjih držav, ki so članice Evropskega združenja za prosto trgovino, pristopnih držav, držav kandidatk in potencialnih kandidatk, držav, ki jih zajema evropska sosedska politika, ter drugih držav v skladu s pogoji, dogovorjenimi med Unijo in temi državami, zlasti glede na to, da bi ta odprtost pozitivno vplivala na gospodarstvo držav članic. To bi moralo omogočiti nadaljnje sodelovanje z zadevnimi državami, kjer bi bilo primerno, zlasti na področju raziskav in inovacij ter MSP. |
| --- | --- |

(37)

Sklad InvestEU bi moral biti odprt za prispevke tretjih držav, ki so članice Evropskega združenja za prosto trgovino, pristopnih držav, držav kandidatk in potencialnih kandidatk, držav, ki jih zajema evropska sosedska politika, ter drugih držav v skladu s pogoji, dogovorjenimi med Unijo in temi državami, zlasti glede na to, da bi ta odprtost pozitivno vplivala na gospodarstvo držav članic. To bi moralo omogočiti nadaljnje sodelovanje z zadevnimi državami, kjer bi bilo primerno, zlasti na področju raziskav in inovacij ter MSP.

| (38) | Ta uredba določa finančna sredstva tudi za druge ukrepe Programa InvestEU poleg oblikovanja rezervacij za jamstvo EU, ki za Evropski parlament in Svet pomeni prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (11). |
| --- | --- |

(38)

Ta uredba določa finančna sredstva tudi za druge ukrepe Programa InvestEU poleg oblikovanja rezervacij za jamstvo EU, ki za Evropski parlament in Svet pomeni prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (11).

| (39) | Za jamstvo EU v višini 2 672 292 573 EUR v tekočih cenah bi se morale iz virov za dodatne prispevke v skladu s členom 5 in Priloge II Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (12) oblikovati rezervacije v najvišjem znesku 1 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018. Od tega zneska bi bilo treba zagotoviti 63 800 000 EUR v tekočih cenah za skupni znesek za svetovalno vozlišče InvestEU, ki znaša 430 000 000 EUR v tekočih cenah. |
| --- | --- |

(39)

Za jamstvo EU v višini 2 672 292 573 EUR v tekočih cenah bi se morale iz virov za dodatne prispevke v skladu s členom 5 in Priloge II Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (12) oblikovati rezervacije v najvišjem znesku 1 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018. Od tega zneska bi bilo treba zagotoviti 63 800 000 EUR v tekočih cenah za skupni znesek za svetovalno vozlišče InvestEU, ki znaša 430 000 000 EUR v tekočih cenah.

| (40) | Jamstvo EU v višini 26 152 310 073 EUR v tekočih cenah za oddelek za EU naj bi mobiliziralo več kot 372 000 000 000 EUR dodatnih naložb po vsej Uniji in bi ga bilo treba okvirno razporediti med posamezne sklope politik. |
| --- | --- |

(40)

Jamstvo EU v višini 26 152 310 073 EUR v tekočih cenah za oddelek za EU naj bi mobiliziralo več kot 372 000 000 000 EUR dodatnih naložb po vsej Uniji in bi ga bilo treba okvirno razporediti med posamezne sklope politik.

| (41) | Komisija je 18. aprila 2019 izjavila, da bi bilo treba brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast enkratne prispevke, ki jih v tematske ali večdržavne naložbene platforme vplačajo države članice – in sicer bodisi država članica bodisi nacionalne spodbujevalne banke, ki so razvrščene v sektor država ali delujejo v imenu države članice –, načeloma obravnavati kot enkratne ukrepe v smislu členov 5(1) in 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 (13) ter člena 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (14). Poleg tega bo Komisija brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast preučila, do katere mere bi bilo mogoče Program InvestEU kot instrument, ki je nasledil EFSI, obravnavati enako kot EFSI v kontekstu njenega sporočila o prilagodljivosti, kar zadeva enkratne gotovinske prispevke držav članic za financiranje dodatnega zneska jamstva EU za namene oddelka za države članice. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je 18. aprila 2019 izjavila, da bi bilo treba brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast enkratne prispevke, ki jih v tematske ali večdržavne naložbene platforme vplačajo države članice – in sicer bodisi država članica bodisi nacionalne spodbujevalne banke, ki so razvrščene v sektor država ali delujejo v imenu države članice –, načeloma obravnavati kot enkratne ukrepe v smislu členov 5(1) in 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 (13) ter člena 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (14). Poleg tega bo Komisija brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast preučila, do katere mere bi bilo mogoče Program InvestEU kot instrument, ki je nasledil EFSI, obravnavati enako kot EFSI v kontekstu njenega sporočila o prilagodljivosti, kar zadeva enkratne gotovinske prispevke držav članic za financiranje dodatnega zneska jamstva EU za namene oddelka za države članice.

| (42) | Jamstvo EU, ki podpira Sklad InvestEU, bi morala posredno izvajati Komisija z opiranjem na izvajalske partnerje, ki lahko po potrebi dosežejo finančne posrednike oziroma končne prejemnike. Izvajalski partnerji bi morali biti izbrani pregledno in brez navzkrižja interesov. Komisija bi morala z vsakim izvajalskim partnerjem skleniti sporazum o jamstvu, s katerim se dodeli jamstvena zmogljivost Sklada InvestEU za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam, ki izpolnjujejo cilje in merila za upravičenost Sklada InvestEU. Obvladovanje tveganj v zvezi z jamstvom EU ne bi smelo ovirati neposrednega dostopanja izvajalskih partnerjev do jamstva. Potem ko se v oddelku za EU izvajalskim partnerjem odobri jamstvo EU, bi morali biti izvajalski partnerji v celoti odgovorni za ves naložbeni proces in primerno skrbnost pri operacijah financiranja in naložbenih operacijah. Sklad InvestEU bi moral podpirati projekte, ki imajo običajno višji profil tveganja kot projekti, ki jih izvajalski partnerji podpirajo z običajnimi operacijami, in ki jih z drugimi javnimi ali zasebnimi viri brez podpore iz Sklada InvestEU v obdobju, v katerem je mogoče uporabiti jamstvo EU, ne bi bilo mogoče izvesti ali pa jih ne bi bilo mogoče izvesti v enakem obsegu. |
| --- | --- |

(42)

Jamstvo EU, ki podpira Sklad InvestEU, bi morala posredno izvajati Komisija z opiranjem na izvajalske partnerje, ki lahko po potrebi dosežejo finančne posrednike oziroma končne prejemnike. Izvajalski partnerji bi morali biti izbrani pregledno in brez navzkrižja interesov. Komisija bi morala z vsakim izvajalskim partnerjem skleniti sporazum o jamstvu, s katerim se dodeli jamstvena zmogljivost Sklada InvestEU za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam, ki izpolnjujejo cilje in merila za upravičenost Sklada InvestEU. Obvladovanje tveganj v zvezi z jamstvom EU ne bi smelo ovirati neposrednega dostopanja izvajalskih partnerjev do jamstva. Potem ko se v oddelku za EU izvajalskim partnerjem odobri jamstvo EU, bi morali biti izvajalski partnerji v celoti odgovorni za ves naložbeni proces in primerno skrbnost pri operacijah financiranja in naložbenih operacijah. Sklad InvestEU bi moral podpirati projekte, ki imajo običajno višji profil tveganja kot projekti, ki jih izvajalski partnerji podpirajo z običajnimi operacijami, in ki jih z drugimi javnimi ali zasebnimi viri brez podpore iz Sklada InvestEU v obdobju, v katerem je mogoče uporabiti jamstvo EU, ne bi bilo mogoče izvesti ali pa jih ne bi bilo mogoče izvesti v enakem obsegu.

| (43) | Sklad InvestEU bi moral imeti upravljavsko strukturo, katere naloga bi morala biti skladna z njenim edinim namenom, tj. skrbjo za primerno uporabo jamstva EU ob zagotavljanju politične neodvisnosti pri naložbenih odločitvah. Upravljavsko strukturo bi morali sestavljati svetovalni odbor, usmerjevalni odbor in povsem neodvisen naložbeni odbor. Pri sestavi upravljavske strukture bi si morali prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov. Upravljavska struktura ne bi smela posegati v odločitve skupine EIB in drugih izvajalskih partnerjev oziroma jih ovirati, prav tako pa ne bi smela nadomestiti njihovih upravljavskih organov. |
| --- | --- |

(43)

Sklad InvestEU bi moral imeti upravljavsko strukturo, katere naloga bi morala biti skladna z njenim edinim namenom, tj. skrbjo za primerno uporabo jamstva EU ob zagotavljanju politične neodvisnosti pri naložbenih odločitvah. Upravljavsko strukturo bi morali sestavljati svetovalni odbor, usmerjevalni odbor in povsem neodvisen naložbeni odbor. Pri sestavi upravljavske strukture bi si morali prizadevati za uravnoteženo zastopanost spolov. Upravljavska struktura ne bi smela posegati v odločitve skupine EIB in drugih izvajalskih partnerjev oziroma jih ovirati, prav tako pa ne bi smela nadomestiti njihovih upravljavskih organov.

| (44) | Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki izvajalskih partnerjev in držav članic, strokovnjak, ki bi ga imenoval Evropski ekonomsko-socialni odbor, in strokovnjak, ki bi ga imenoval Odbor regij, za izmenjevanje informacij in mnenj o uporabi finančnih produktov, ki se izvajajo v okviru Sklada InvestEU, ter razpravo o novonastajajočih potrebah in novih produktih, vključno s tržnimi vrzelmi na specifičnih ozemljih. |
| --- | --- |

(44)

Ustanoviti bi bilo treba svetovalni odbor, ki bi ga sestavljali predstavniki izvajalskih partnerjev in držav članic, strokovnjak, ki bi ga imenoval Evropski ekonomsko-socialni odbor, in strokovnjak, ki bi ga imenoval Odbor regij, za izmenjevanje informacij in mnenj o uporabi finančnih produktov, ki se izvajajo v okviru Sklada InvestEU, ter razpravo o novonastajajočih potrebah in novih produktih, vključno s tržnimi vrzelmi na specifičnih ozemljih.

| (45) | Da bi posvetovalni odbor lahko ustanovili že takoj na začetku, bi morala Komisija začasno imenovati predstavnike potencialnih izvajalskih partnerjev za eno leto. Po tem obdobju bi to odgovornost prevzeli izvajalski partnerji, ki bodo podpisali sporazume o jamstvu. |
| --- | --- |

(45)

Da bi posvetovalni odbor lahko ustanovili že takoj na začetku, bi morala Komisija začasno imenovati predstavnike potencialnih izvajalskih partnerjev za eno leto. Po tem obdobju bi to odgovornost prevzeli izvajalski partnerji, ki bodo podpisali sporazume o jamstvu.

| (46) | Strateške in operativne smernice za Sklad InvestEU bi moral določiti usmerjevalni odbor, sestavljen iz predstavnikov Komisije, predstavnikov izvajalskih partnerjev in strokovnjaka brez glasovalne pravice, ki ga imenuje Evropski parlament. |
| --- | --- |

(46)

Strateške in operativne smernice za Sklad InvestEU bi moral določiti usmerjevalni odbor, sestavljen iz predstavnikov Komisije, predstavnikov izvajalskih partnerjev in strokovnjaka brez glasovalne pravice, ki ga imenuje Evropski parlament.

| (47) | Komisija bi morala oceniti združljivost operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih predložijo izvajalski partnerji, z vsem pravom in politikami Unije. Odločitve o operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje sprejeti izvajalski partner. |
| --- | --- |

(47)

Komisija bi morala oceniti združljivost operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih predložijo izvajalski partnerji, z vsem pravom in politikami Unije. Odločitve o operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje sprejeti izvajalski partner.

| (48) | O odobritvi podpore iz jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki izpolnjujejo merila za upravičenost Sklada InvestEU, bi moral odločati naložbeni odbor, sestavljen iz neodvisnih strokovnjakov, kar bi zagotavljalo zunanje strokovno znanje pri ocenah naložb v zvezi s projekti. Da bi se kar najbolje pokrili različna področja in sektorji politike, bi se moral naložbeni odbor sestajati v različnih sestavah. |
| --- | --- |

(48)

O odobritvi podpore iz jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki izpolnjujejo merila za upravičenost Sklada InvestEU, bi moral odločati naložbeni odbor, sestavljen iz neodvisnih strokovnjakov, kar bi zagotavljalo zunanje strokovno znanje pri ocenah naložb v zvezi s projekti. Da bi se kar najbolje pokrili različna področja in sektorji politike, bi se moral naložbeni odbor sestajati v različnih sestavah.

| (49) | Naložbenemu odboru bi moral pomagati neodvisen sekretariat v sklopu Komisije, odgovoren predsedniku tega odbora. |
| --- | --- |

(49)

Naložbenemu odboru bi moral pomagati neodvisen sekretariat v sklopu Komisije, odgovoren predsedniku tega odbora.

| (50) | Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev za uporabo Sklada InvestEU upoštevati njihovo zmožnost, da izpolnijo cilje Sklada InvestEU in prispevajo svoja lastna sredstva, da se zagotovita ustrezna geografska pokritost in razpršenost, vključijo zasebni vlagatelji ter zagotovijo zadostna razpršenost tveganj in rešitve za odpravljanje tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne. Skupina EIB bi morala glede na vlogo v skladu s Pogodbama, na zmožnost delovanja v vseh državah članicah ter obstoječe izkušnje v okviru sedanjih finančnih instrumentov in EFSI ostati prednostni izvajalski partner v okviru oddelka za EU v Skladu InvestEU. Poleg skupine EIB bi morale imeti nacionalne spodbujevalne banke in institucije možnost ponuditi dopolnilno paleto finančnih produktov, saj bi bile lahko njihove izkušnje in zmogljivosti na nacionalni in regionalni ravni koristne pri doseganju največjega možnega učinka javnih sredstev na vsem ozemlju Unije in pri zagotavljanju pravične geografske uravnoteženosti projektov. Program InvestEU bi bilo treba izvajati tako, da bi se spodbujali enaki konkurenčni pogoji za manjše in novejše spodbujevalne banke in institucije. Poleg tega bi bilo treba omogočiti, da so lahko izvajalski partnerji tudi druge mednarodne finančne institucije, zlasti kadar imajo primerjalno prednost v smislu posebnega strokovnega znanja in izkušenj v posameznih državah članicah in kadar imajo pri njih večinski delež delničarji iz Unije. Prav tako bi moralo biti omogočeno, da kot izvajalski partnerji delujejo tudi drugi subjekti, ki izpolnjujejo merila iz finančne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev za uporabo Sklada InvestEU upoštevati njihovo zmožnost, da izpolnijo cilje Sklada InvestEU in prispevajo svoja lastna sredstva, da se zagotovita ustrezna geografska pokritost in razpršenost, vključijo zasebni vlagatelji ter zagotovijo zadostna razpršenost tveganj in rešitve za odpravljanje tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne. Skupina EIB bi morala glede na vlogo v skladu s Pogodbama, na zmožnost delovanja v vseh državah članicah ter obstoječe izkušnje v okviru sedanjih finančnih instrumentov in EFSI ostati prednostni izvajalski partner v okviru oddelka za EU v Skladu InvestEU. Poleg skupine EIB bi morale imeti nacionalne spodbujevalne banke in institucije možnost ponuditi dopolnilno paleto finančnih produktov, saj bi bile lahko njihove izkušnje in zmogljivosti na nacionalni in regionalni ravni koristne pri doseganju največjega možnega učinka javnih sredstev na vsem ozemlju Unije in pri zagotavljanju pravične geografske uravnoteženosti projektov. Program InvestEU bi bilo treba izvajati tako, da bi se spodbujali enaki konkurenčni pogoji za manjše in novejše spodbujevalne banke in institucije. Poleg tega bi bilo treba omogočiti, da so lahko izvajalski partnerji tudi druge mednarodne finančne institucije, zlasti kadar imajo primerjalno prednost v smislu posebnega strokovnega znanja in izkušenj v posameznih državah članicah in kadar imajo pri njih večinski delež delničarji iz Unije. Prav tako bi moralo biti omogočeno, da kot izvajalski partnerji delujejo tudi drugi subjekti, ki izpolnjujejo merila iz finančne uredbe.

| (51) | Za čim boljšo geografsko razpršenost se lahko vzpostavijo naložbene platforme, ki prizadevanja in strokovno znanje izvajalskih partnerjev združujejo z drugimi nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami, ki imajo omejene izkušnje z uporabo finančnih instrumentov. Te strukture bi bilo treba spodbujati tudi z razpoložljivo podporo svetovalnega vozlišča InvestEU. Primerno bi bilo združiti sovlagatelje, javne organe, strokovnjake, ustanove za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, relevantne socialne partnerje, predstavnike civilne družbe in druge ustrezne akterje na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, da se spodbudi uporaba naložbenih platform v ustreznih sektorjih. |
| --- | --- |

(51)

Za čim boljšo geografsko razpršenost se lahko vzpostavijo naložbene platforme, ki prizadevanja in strokovno znanje izvajalskih partnerjev združujejo z drugimi nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami, ki imajo omejene izkušnje z uporabo finančnih instrumentov. Te strukture bi bilo treba spodbujati tudi z razpoložljivo podporo svetovalnega vozlišča InvestEU. Primerno bi bilo združiti sovlagatelje, javne organe, strokovnjake, ustanove za izobraževanje, usposabljanje in raziskave, relevantne socialne partnerje, predstavnike civilne družbe in druge ustrezne akterje na ravni Unije ter nacionalni in regionalni ravni, da se spodbudi uporaba naložbenih platform v ustreznih sektorjih.

| (52) | Jamstvo EU v okviru oddelka za države članice bi bilo treba dodeliti vsakemu izvajalskemu partnerju, ki je do tega upravičen v skladu s točko (c) člena 62(1) finančne uredbe, vključno z nacionalnimi ali regionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami, EIB, EIF in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami. Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev v okviru oddelka za države članice upoštevati predloge posameznih držav članic, kot so podani v sporazumu o prispevku. V skladu s členom 154 finančne uredbe Komisija ocenjuje pravila in postopke izvajalskega partnerja in se prepriča, da zagotavljajo enako raven zaščite finančnih interesov Unije, kot jo zagotavlja Komisija. |
| --- | --- |

(52)

Jamstvo EU v okviru oddelka za države članice bi bilo treba dodeliti vsakemu izvajalskemu partnerju, ki je do tega upravičen v skladu s točko (c) člena 62(1) finančne uredbe, vključno z nacionalnimi ali regionalnimi spodbujevalnimi bankami ali institucijami, EIB, EIF in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami. Komisija bi morala pri izbiri izvajalskih partnerjev v okviru oddelka za države članice upoštevati predloge posameznih držav članic, kot so podani v sporazumu o prispevku. V skladu s členom 154 finančne uredbe Komisija ocenjuje pravila in postopke izvajalskega partnerja in se prepriča, da zagotavljajo enako raven zaščite finančnih interesov Unije, kot jo zagotavlja Komisija.

| (53) | O operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje v svojem imenu odločati izvajalski partner, izvedene bi morale biti v skladu z njegovimi notranjimi pravili, politikami in postopki ter prikazane v njegovih računovodskih izkazih oziroma po možnosti razkrite v opombah k računovodskim izkazom. Komisija bi zato morala prikazati izključno vsako finančno obveznost, ki izhaja iz jamstva EU, in razkriti najvišji znesek jamstva, vključno z vsemi relevantnimi informacijami v zvezi z zagotovljenim jamstvom. |
| --- | --- |

(53)

O operacijah financiranja in naložbenih operacijah bi moral nazadnje v svojem imenu odločati izvajalski partner, izvedene bi morale biti v skladu z njegovimi notranjimi pravili, politikami in postopki ter prikazane v njegovih računovodskih izkazih oziroma po možnosti razkrite v opombah k računovodskim izkazom. Komisija bi zato morala prikazati izključno vsako finančno obveznost, ki izhaja iz jamstva EU, in razkriti najvišji znesek jamstva, vključno z vsemi relevantnimi informacijami v zvezi z zagotovljenim jamstvom.

| (54) | Sklad InvestEU bi moral, kadar je primerno, omogočiti nemoteno, tekoče in učinkovito kombiniranje nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov ali obojih, ki se financirajo iz proračuna Unije ali drugih skladov, kot je Inovacijski sklad sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), z jamstvom EU, v primerih, ko je to potrebno, da se kar najbolje podprejo naložbe, s katerimi se odpravljajo določene tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne. |
| --- | --- |

(54)

Sklad InvestEU bi moral, kadar je primerno, omogočiti nemoteno, tekoče in učinkovito kombiniranje nepovratnih sredstev, finančnih instrumentov ali obojih, ki se financirajo iz proračuna Unije ali drugih skladov, kot je Inovacijski sklad sistema EU za trgovanje z emisijami (ETS), z jamstvom EU, v primerih, ko je to potrebno, da se kar najbolje podprejo naložbe, s katerimi se odpravljajo določene tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne.

| (55) | Projekti, ki jih izvajalski partnerji predložijo za podporo iz Programa InvestEU in pri katerih se podpora iz Sklada InvestEU kombinira s podporo iz drugih programov Unije, bi morali biti kot celota skladni s cilji in merili za upravičenost zadevnih drugih programov Unije. O uporabi jamstva EU bi se bilo treba odločiti v skladu s Programom InvestEU. |
| --- | --- |

(55)

Projekti, ki jih izvajalski partnerji predložijo za podporo iz Programa InvestEU in pri katerih se podpora iz Sklada InvestEU kombinira s podporo iz drugih programov Unije, bi morali biti kot celota skladni s cilji in merili za upravičenost zadevnih drugih programov Unije. O uporabi jamstva EU bi se bilo treba odločiti v skladu s Programom InvestEU.

| (56) | Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo prek svetovalnih pobud, ki jih uresničijo skupina EIB ali drugi svetovalni partnerji oziroma jih neposredno izvaja Komisija, podpirati razvoj zanesljivega nabora naložbenih projektov v vsakem sklopu politike. Svetovalno vozlišče InvestEU bi se moralo zavzemati za geografsko razpršenost, da bi prispevalo k doseganju ciljev Unije glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter k zmanjševanja regionalnih razlik. Posebno pozornost bi moralo nameniti povezovanju manjših projektov in njihovemu združevanju v večje portfelje. Komisija, skupina EIB in drugi svetovalni partnerji bi morali tesno sodelovati, da bi zagotovili učinkovitost, sinergijo in dobro geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, ter pri tem upoštevati strokovno znanje in lokalne zmogljivosti lokalnih izvajalskih partnerjev pa tudi Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (15). Da bi se čim bolj povečala učinkovitost in vpliv svetovalnega vozlišča InvestEU, bi bilo treba skrbno preučiti ugotovitve iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 12/2020 z naslovom Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe: vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen (16). Poleg tega bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU zagotoviti osrednjo vstopno točko za pomoč pri razvoju projektov, ki se v njegovem okviru ponudi javnim organom in nosilcem projektov. |
| --- | --- |

(56)

Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo prek svetovalnih pobud, ki jih uresničijo skupina EIB ali drugi svetovalni partnerji oziroma jih neposredno izvaja Komisija, podpirati razvoj zanesljivega nabora naložbenih projektov v vsakem sklopu politike. Svetovalno vozlišče InvestEU bi se moralo zavzemati za geografsko razpršenost, da bi prispevalo k doseganju ciljev Unije glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter k zmanjševanja regionalnih razlik. Posebno pozornost bi moralo nameniti povezovanju manjših projektov in njihovemu združevanju v večje portfelje. Komisija, skupina EIB in drugi svetovalni partnerji bi morali tesno sodelovati, da bi zagotovili učinkovitost, sinergijo in dobro geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, ter pri tem upoštevati strokovno znanje in lokalne zmogljivosti lokalnih izvajalskih partnerjev pa tudi Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe, ustanovljeno z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (15). Da bi se čim bolj povečala učinkovitost in vpliv svetovalnega vozlišča InvestEU, bi bilo treba skrbno preučiti ugotovitve iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 12/2020 z naslovom Evropsko svetovalno vozlišče za naložbe: vzpostavljeno je bilo za spodbujanje naložb v EU, vendar je njegov učinek še vedno omejen (16). Poleg tega bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU zagotoviti osrednjo vstopno točko za pomoč pri razvoju projektov, ki se v njegovem okviru ponudi javnim organom in nosilcem projektov.

| (57) | Svetovalno vozlišče InvestEU bi morala ustanoviti Komisija skupaj s skupino EIB kot glavno partnerico, pri tem pa bi se morala opreti na izkušnje, pridobljene v okviru Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe. Komisija bi morala biti odgovorna za usmerjanje politik svetovalnega vozlišča InvestEU in za upravljanje osrednje vstopne točke. Skupina EIB bi morala skrbeti svetovalne pobude po posameznih sklopih politike. Poleg tega bi morala opravljati operativne storitve za Komisijo ter pri tem med drugim prispevati k strateškim in političnim smernicam glede svetovalnih pobud, evidentirati obstoječe in nove svetovalne pobude, ocenjevati potrebe po svetovanju in svetovati Komisiji o optimalnih načinih za zadostitev teh potreb z obstoječimi ali novimi svetovalnimi pobudami. |
| --- | --- |

(57)

Svetovalno vozlišče InvestEU bi morala ustanoviti Komisija skupaj s skupino EIB kot glavno partnerico, pri tem pa bi se morala opreti na izkušnje, pridobljene v okviru Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe. Komisija bi morala biti odgovorna za usmerjanje politik svetovalnega vozlišča InvestEU in za upravljanje osrednje vstopne točke. Skupina EIB bi morala skrbeti svetovalne pobude po posameznih sklopih politike. Poleg tega bi morala opravljati operativne storitve za Komisijo ter pri tem med drugim prispevati k strateškim in političnim smernicam glede svetovalnih pobud, evidentirati obstoječe in nove svetovalne pobude, ocenjevati potrebe po svetovanju in svetovati Komisiji o optimalnih načinih za zadostitev teh potreb z obstoječimi ali novimi svetovalnimi pobudami.

| (58) | Da bi zagotovili široko geografsko pokritost s svetovalnimi storitvami po vsej Uniji in uspešno izkoristili lokalno znanje o Skladu InvestEU, bi bilo treba po potrebi in ob upoštevanju že obstoječih podpornih shem ter navzočnosti lokalnih partnerjev zagotoviti lokalno prisotnost svetovalnega vozlišča InvestEU, da bi lahko omogočili konkretno, proaktivno in prilagojeno pomoč na terenu. Da bi se olajšalo zagotavljanje svetovalne podpore na lokalni ravni ter poskrbelo za učinkovitost, sinergijo in dobro geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU sodelovati z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami ter izkoristiti njihovo strokovno znanje. |
| --- | --- |

(58)

Da bi zagotovili široko geografsko pokritost s svetovalnimi storitvami po vsej Uniji in uspešno izkoristili lokalno znanje o Skladu InvestEU, bi bilo treba po potrebi in ob upoštevanju že obstoječih podpornih shem ter navzočnosti lokalnih partnerjev zagotoviti lokalno prisotnost svetovalnega vozlišča InvestEU, da bi lahko omogočili konkretno, proaktivno in prilagojeno pomoč na terenu. Da bi se olajšalo zagotavljanje svetovalne podpore na lokalni ravni ter poskrbelo za učinkovitost, sinergijo in dobro geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, bi moralo svetovalno vozlišče InvestEU sodelovati z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami ter izkoristiti njihovo strokovno znanje.

| (59) | Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo zagotavljati svetovalno podporo pri manjših projektih in projektih za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zagonska podjetja zaščititi svoje naložbe v raziskave in inovacije s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti, pri tem pa izkoristiti že obstoječe sinergije z drugimi storitvami, ki lahko krijejo takšne ukrepe, in poiskati nove. |
| --- | --- |

(59)

Svetovalno vozlišče InvestEU bi moralo zagotavljati svetovalno podporo pri manjših projektih in projektih za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zagonska podjetja zaščititi svoje naložbe v raziskave in inovacije s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti, pri tem pa izkoristiti že obstoječe sinergije z drugimi storitvami, ki lahko krijejo takšne ukrepe, in poiskati nove.

| (60) | V okviru Sklada InvestEU je treba zagotoviti podporo za razvoj projektov in gradnjo zmogljivosti, da bi se razvile organizacijske zmogljivosti in dejavnosti razvoja trga, ki bodo potrebne za pripravo kakovostnih projektov. Takšna podpora bi morala biti usmerjena tudi na finančne posrednike, ki lahko MSP odločilno pomagajo, da pridobijo financiranje in v celoti izkoristijo svoj potencial. Poleg tega je namen svetovalne podpore ustvariti pogoje za razširitev možnega števila upravičenih prejemnikov v novonastajajočih tržnih segmentih, zlasti kadar se zaradi majhnega obsega posameznih projektov znatno povečajo stroški poslovanja na ravni projekta, kot velja za ekosistem socialnega financiranja, vključno s človekoljubnimi organizacijami, ali za kulturni in ustvarjalni sektor. Zato bi morala podpora za gradnjo zmogljivosti dopolnjevati ukrepe, sprejete v okviru drugih programov Unije, ki zajemajo specifično področje politike, in se izvajati vzporedno z njimi. Prizadevati bi si bilo treba tudi za podporo gradnji zmogljivosti pri potencialnih nosilcih projektov, zlasti lokalnih organizacijah in organih. |
| --- | --- |

(60)

V okviru Sklada InvestEU je treba zagotoviti podporo za razvoj projektov in gradnjo zmogljivosti, da bi se razvile organizacijske zmogljivosti in dejavnosti razvoja trga, ki bodo potrebne za pripravo kakovostnih projektov. Takšna podpora bi morala biti usmerjena tudi na finančne posrednike, ki lahko MSP odločilno pomagajo, da pridobijo financiranje in v celoti izkoristijo svoj potencial. Poleg tega je namen svetovalne podpore ustvariti pogoje za razširitev možnega števila upravičenih prejemnikov v novonastajajočih tržnih segmentih, zlasti kadar se zaradi majhnega obsega posameznih projektov znatno povečajo stroški poslovanja na ravni projekta, kot velja za ekosistem socialnega financiranja, vključno s človekoljubnimi organizacijami, ali za kulturni in ustvarjalni sektor. Zato bi morala podpora za gradnjo zmogljivosti dopolnjevati ukrepe, sprejete v okviru drugih programov Unije, ki zajemajo specifično področje politike, in se izvajati vzporedno z njimi. Prizadevati bi si bilo treba tudi za podporo gradnji zmogljivosti pri potencialnih nosilcih projektov, zlasti lokalnih organizacijah in organih.

| (61) | Vzpostaviti bi bilo treba portal InvestEU, ki bi bil zlahka dostopna in uporabniku prijazna podatkovna zbirka projektov, tako da bi bili naložbeni projekti, ki iščejo financiranje, opaznejši, in bi portal stremel predvsem k temu, da bi izvajalskim partnerjem zagotavljal možen nabor naložbenih projektov, združljivih s pravom in politikami Unije. |
| --- | --- |

(61)

Vzpostaviti bi bilo treba portal InvestEU, ki bi bil zlahka dostopna in uporabniku prijazna podatkovna zbirka projektov, tako da bi bili naložbeni projekti, ki iščejo financiranje, opaznejši, in bi portal stremel predvsem k temu, da bi izvajalskim partnerjem zagotavljal možen nabor naložbenih projektov, združljivih s pravom in politikami Unije.

| (62) | V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (17) in v mejah sredstev, ki so v njej dodeljena, bi bilo treba izvajati ukrepe za okrevanje in odpornost v okviru Programa InvestEU, da bi se odzvali na vpliv krize brez primere zaradi COVID-19. Takšni dodatni viri bi se morali uporabiti tako, da bi bila zagotovljena skladnost s časovnimi omejitvami, določenimi v Uredbi (EU) 2020/2094. |
| --- | --- |

(62)

V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2020/2094 (17) in v mejah sredstev, ki so v njej dodeljena, bi bilo treba izvajati ukrepe za okrevanje in odpornost v okviru Programa InvestEU, da bi se odzvali na vpliv krize brez primere zaradi COVID-19. Takšni dodatni viri bi se morali uporabiti tako, da bi bila zagotovljena skladnost s časovnimi omejitvami, določenimi v Uredbi (EU) 2020/2094.

| (63) | V skladu s točkama 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (18) bi bilo treba Program InvestEU presojati na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje učinkov Programa InvestEU na terenu. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s točkama 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (18) bi bilo treba Program InvestEU presojati na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje učinkov Programa InvestEU na terenu.

| (64) | Za spremljanje napredka pri doseganju ciljev Unije bi bilo treba zagotoviti trden okvir za spremljanje, ki bi temeljil na kazalnikih izložkov, izidov in učinkov. Za zagotovitev odgovornosti do državljanov Unije bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročati o napredku, učinku in operacijah Programa InvestEU. |
| --- | --- |

(64)

Za spremljanje napredka pri doseganju ciljev Unije bi bilo treba zagotoviti trden okvir za spremljanje, ki bi temeljil na kazalnikih izložkov, izidov in učinkov. Za zagotovitev odgovornosti do državljanov Unije bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto poročati o napredku, učinku in operacijah Programa InvestEU.

| (65) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo preverjanje odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, vključujejo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(65)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Ta pravila so določena v finančni uredbi in določajo zlasti postopek za pripravo in izvrševanje proračuna prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja ter urejajo preverjanje odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, vključujejo tudi splošni režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (66) | Za Program InvestEU se uporablja finančna uredba. Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o proračunskih jamstvih. |
| --- | --- |

(66)

Za Program InvestEU se uporablja finančna uredba. Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o proračunskih jamstvih.

| (67) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (19) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (20), (Euratom, ES) št. 2185/96 (21) ter (EU) 2017/1939 (22) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (23).
  V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(67)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (19) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (20), (Euratom, ES) št. 2185/96 (21) ter (EU) 2017/1939 (22) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije. Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (23).

V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (68) | Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (24), ki določa izvajanje programov na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba vnesti posebno določbo, s katero se od tretjih držav zahteva, da odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. |
| --- | --- |

(68)

Tretje države, ki so članice Evropskega gospodarskega prostora (EGP), lahko v programih Unije sodelujejo v okviru sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (24), ki določa izvajanje programov na podlagi odločitve, sprejete na podlagi navedenega sporazuma. Tretje države lahko sodelujejo tudi na podlagi drugih pravnih instrumentov. V to uredbo bi bilo treba vnesti posebno določbo, s katero se od tretjih držav zahteva, da odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podelijo potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti.

| (69) | Na podlagi Sklepa Sveta 2013/755/EU (25) so posamezniki in subjekti s sedežem v čezmorskih državah ali ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Programa InvestEU ter morebitnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevna čezmorska država ali ozemlje povezano. |
| --- | --- |

(69)

Na podlagi Sklepa Sveta 2013/755/EU (25) so posamezniki in subjekti s sedežem v čezmorskih državah ali ozemljih upravičeni do financiranja v skladu s pravili in cilji Programa InvestEU ter morebitnimi ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero je zadevna čezmorska država ali ozemlje povezano.

| (70) | Da bi nebistvene elemente te uredbe dopolnili z naložbenimi smernicami in preglednico kazalnikov, olajšali hitro in prožno prilagajanje kazalnikov smotrnosti ter prilagodili stopnjo rezervacij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pripravo naložbenih smernic za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru različnih sklopov politike, preglednico kazalnikov, spremembo Priloge III k tej uredbi, da se pregledajo ali dopolnijo kazalniki, ter prilagoditvijo stopnje rezervacij. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale naložbene smernice vsebovati ustrezne določbe, s katerimi bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev. Zlasti pomembno je, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(70)

Da bi nebistvene elemente te uredbe dopolnili z naložbenimi smernicami in preglednico kazalnikov, olajšali hitro in prožno prilagajanje kazalnikov smotrnosti ter prilagodili stopnjo rezervacij, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s pripravo naložbenih smernic za operacije financiranja in naložbene operacije v okviru različnih sklopov politike, preglednico kazalnikov, spremembo Priloge III k tej uredbi, da se pregledajo ali dopolnijo kazalniki, ter prilagoditvijo stopnje rezervacij. V skladu z načelom sorazmernosti bi morale naložbene smernice vsebovati ustrezne določbe, s katerimi bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev. Zlasti pomembno je, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (71) | Operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih izvajalski partner podpiše ali sklene v obdobju od 1. januarja 2021 do podpisa njihovih ustreznih sporazumov o jamstvu, bi morale biti upravičene do jamstva EU, če so takšne operacije navedene v sporazumu o jamstvu, če se zanje izvede pregled politike ali poda pozitivno mnenje v okviru postopka iz člena 19 Protokola št. 5 o statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU (v nadaljnjem besedilu: statut EIB), in jih v obeh primerih odobri naložbeni odbor. |
| --- | --- |

(71)

Operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih izvajalski partner podpiše ali sklene v obdobju od 1. januarja 2021 do podpisa njihovih ustreznih sporazumov o jamstvu, bi morale biti upravičene do jamstva EU, če so takšne operacije navedene v sporazumu o jamstvu, če se zanje izvede pregled politike ali poda pozitivno mnenje v okviru postopka iz člena 19 Protokola št. 5 o statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji (PEU) in PDEU (v nadaljnjem besedilu: statut EIB), in jih v obeh primerih odobri naložbeni odbor.

| (72) | Da se čim bolj optimizira raba proračunskih sredstev, bi moralo biti omogočeno, da bi se ustrezni portfelji finančnih instrumentov, ustanovljenih v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, in jamstvo EU v okviru Uredbe (EU) 2015/1017 kombinirali z jamstvom EU v okviru te uredbe. Povečana zmožnost za prevzemanje tveganj, ki bi jo dosegli s kombiniranjem, bi morala povečati učinkovitost jamstva EU v okviru te uredbe in tako omogočiti več podpore za končne uporabnike. Načini kombiniranja bi morali biti opredeljeni v sporazumu o jamstvu med Komisijo in EIB ali EIF. Pogoji kombiniranja bi morali biti skladni s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (26). |
| --- | --- |

(72)

Da se čim bolj optimizira raba proračunskih sredstev, bi moralo biti omogočeno, da bi se ustrezni portfelji finančnih instrumentov, ustanovljenih v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, in jamstvo EU v okviru Uredbe (EU) 2015/1017 kombinirali z jamstvom EU v okviru te uredbe. Povečana zmožnost za prevzemanje tveganj, ki bi jo dosegli s kombiniranjem, bi morala povečati učinkovitost jamstva EU v okviru te uredbe in tako omogočiti več podpore za končne uporabnike. Načini kombiniranja bi morali biti opredeljeni v sporazumu o jamstvu med Komisijo in EIB ali EIF. Pogoji kombiniranja bi morali biti skladni s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (26).

| (73) | Ker ciljev te uredbe, in sicer odpraviti določene tržne nepopolnosti in naložbene okoliščine, ki niso optimalne, v vsej Uniji in državah članicah ter zagotovi v vsej Uniji tržno testiranje inovativnih finančnih produktov, zasnovanih za odpravljanje novih oziroma kompleksnih tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, ter sistemov razširjanja takih produktov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(73)

Ker ciljev te uredbe, in sicer odpraviti določene tržne nepopolnosti in naložbene okoliščine, ki niso optimalne, v vsej Uniji in državah članicah ter zagotovi v vsej Uniji tržno testiranje inovativnih finančnih produktov, zasnovanih za odpravljanje novih oziroma kompleksnih tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, ter sistemov razširjanja takih produktov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (74) | Da bi zagotovili nadaljevanje zagotavljanja podpore na zadevnem področju politike in da bi bilo mogoče izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati, z retroaktivnim učinkom, od 1. januarja 2021 – |
| --- | --- |

(74)

Da bi zagotovili nadaljevanje zagotavljanja podpore na zadevnem področju politike in da bi bilo mogoče izvajanje od začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, bi morala ta uredba nujno začeti veljati čim prej in bi se morala uporabljati, z retroaktivnim učinkom, od 1. januarja 2021 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba vzpostavlja Sklad InvestEU, ki zagotavlja jamstvo EU za podporo operacijam financiranja in naložbenim operacijam, ki jih izvajajo izvajalski partnerji in ki prispevajo k ciljem notranjih politik Unije.

Ta uredba vzpostavlja tudi mehanizem svetovalne podpore, ki zagotavlja podporo pri razvoju projektov, primernih za naložbe, in pri dostopanju do financiranja ter zagotavljanju s tem povezane pomoči za gradnjo zmogljivosti (v nadaljnjem besedilu: svetovalno vozlišče InvestEU). Poleg tega ta uredba vzpostavlja podatkovno zbirko, ki zagotavlja prepoznavnost projektov, za katere si nosilci projektov prizadevajo pridobiti sredstva, in ki vlagateljem nudi informacije o naložbenih priložnostih (v nadaljnjem besedilu: portal InvestEU).

Ta uredba določa cilje Programa InvestEU, njegov proračun in znesek jamstva EU za obdobje 2021–2027, oblike financiranja Unije in pravila za zagotavljanje tega financiranja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „Program InvestEU“ pomeni skupaj Sklad InvestEU, svetovalno vozlišče InvestEU, portal InvestEU in operacije mešanega financiranja; |
| --- | --- |

(1)

„Program InvestEU“ pomeni skupaj Sklad InvestEU, svetovalno vozlišče InvestEU, portal InvestEU in operacije mešanega financiranja;

| (2) | „jamstvo EU“ pomeni celovito nepreklicno, brezpogojno in na zahtevo pridobljeno proračunsko jamstvo, zagotovljeno iz proračuna Unije, na podlagi katerega ob začetku veljavnosti posameznih sporazumov o jamstvu z izvajalskimi partnerji začnejo učinkovati proračunska jamstva v skladu s členom 219(1) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(2)

„jamstvo EU“ pomeni celovito nepreklicno, brezpogojno in na zahtevo pridobljeno proračunsko jamstvo, zagotovljeno iz proračuna Unije, na podlagi katerega ob začetku veljavnosti posameznih sporazumov o jamstvu z izvajalskimi partnerji začnejo učinkovati proračunska jamstva v skladu s členom 219(1) finančne uredbe;

| (3) | „sklop politike“ pomeni ciljno področje za podporo jamstva EU, kakor je določeno v členu 8(1); |
| --- | --- |

(3)

„sklop politike“ pomeni ciljno področje za podporo jamstva EU, kakor je določeno v členu 8(1);

| (4) | „oddelek“ pomeni del jamstva EU, ki je opredeljen glede na izvor sredstev, s katerimi je podprt; |
| --- | --- |

(4)

„oddelek“ pomeni del jamstva EU, ki je opredeljen glede na izvor sredstev, s katerimi je podprt;

| (5) | „operacija mešanega financiranja“ pomeni operacijo, ki jo podpira proračun Unije in ki združuje nepovratne ali povratne oblike podpore ali oboje iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij ali iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; za namene te opredelitve so lahko programi Unije, ki se ne financirajo iz proračuna Unije, tako kot na primer inovacijski sklad sistema EU ETS, vključeni v programe Unije, ki se financirajo iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

(5)

„operacija mešanega financiranja“ pomeni operacijo, ki jo podpira proračun Unije in ki združuje nepovratne ali povratne oblike podpore ali oboje iz proračuna Unije s povratnimi oblikami podpore iz razvojnih institucij ali drugih javnih finančnih institucij ali iz komercialnih finančnih institucij in od vlagateljev; za namene te opredelitve so lahko programi Unije, ki se ne financirajo iz proračuna Unije, tako kot na primer inovacijski sklad sistema EU ETS, vključeni v programe Unije, ki se financirajo iz proračuna Unije;

| (6) | „skupina EIB“ pomeni EIB, njene podrejene družbe in druge subjekte, ustanovljene v skladu s členom 28(1) Protokola št. 5 o statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen PEU in PDEU (v nadaljnjem besedilu: statut EIB); |
| --- | --- |

(6)

„skupina EIB“ pomeni EIB, njene podrejene družbe in druge subjekte, ustanovljene v skladu s členom 28(1) Protokola št. 5 o statutu Evropske investicijske banke, ki je priložen PEU in PDEU (v nadaljnjem besedilu: statut EIB);

| (7) | „finančni prispevek“ pomeni prispevek izvajalskega partnerja, s katerim prevzema tveganje na podlagi načela enakovrednosti (pari passu) z jamstvom EU ali v drugi obliki, ki omogoča učinkovito izvajanje Programa InvestEU, ob zagotavljanju ustrezne uskladitve interesov; |
| --- | --- |

(7)

„finančni prispevek“ pomeni prispevek izvajalskega partnerja, s katerim prevzema tveganje na podlagi načela enakovrednosti (pari passu) z jamstvom EU ali v drugi obliki, ki omogoča učinkovito izvajanje Programa InvestEU, ob zagotavljanju ustrezne uskladitve interesov;

| (8) | „sporazum o prispevku“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in ena ali več držav članic določijo pogoje jamstva EU v okviru oddelka za države članice, kakor je določeno v členu 10; |
| --- | --- |

(8)

„sporazum o prispevku“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in ena ali več držav članic določijo pogoje jamstva EU v okviru oddelka za države članice, kakor je določeno v členu 10;

| (9) | „finančni produkt“ pomeni finančni mehanizem ali ureditev, ki določa pogoje, pod katerimi izvajalski partner zagotavlja neposredno ali posredno financiranje končnim prejemnikom v kateri koli obliki financiranja iz člena 16; |
| --- | --- |

(9)

„finančni produkt“ pomeni finančni mehanizem ali ureditev, ki določa pogoje, pod katerimi izvajalski partner zagotavlja neposredno ali posredno financiranje končnim prejemnikom v kateri koli obliki financiranja iz člena 16;

| (10) | „operacije financiranja in naložbene operacije“ ali „operacije financiranja ali naložbene operacije“ pomeni operacije, s katerimi se končnim uporabnikom zagotovi neposredno ali posredno financiranje prek finančnih produktov, ki jih v lastnem imenu izvaja izvajalski partner v skladu s svojimi notranjimi pravili, politikami in postopki in ki so izkazane v njegovih računovodskih izkazih ali po možnosti razkrite v opombah k tem računovodskim izkazom; |
| --- | --- |

(10)

„operacije financiranja in naložbene operacije“ ali „operacije financiranja ali naložbene operacije“ pomeni operacije, s katerimi se končnim uporabnikom zagotovi neposredno ali posredno financiranje prek finančnih produktov, ki jih v lastnem imenu izvaja izvajalski partner v skladu s svojimi notranjimi pravili, politikami in postopki in ki so izkazane v njegovih računovodskih izkazih ali po možnosti razkrite v opombah k tem računovodskim izkazom;

| (11) | „skladi v okviru deljenega upravljanja“ pomeni sklade, ki zagotavljajo možnost, da se del sredstev iz njih dodeli za oblikovanje rezervacij za proračunsko jamstvo v okviru oddelka Sklada InvestEU za države članice, in sicer za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad, ki bosta ustanovljena z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu za obdobje 2021–2027, Evropski socialni sklad plus (ESS+), ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (v nadaljnjem besedilu: uredba ESS+ za obdobje 2021–2027), Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 ter Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: uredba o strateških načrtih SKP); |
| --- | --- |

(11)

„skladi v okviru deljenega upravljanja“ pomeni sklade, ki zagotavljajo možnost, da se del sredstev iz njih dodeli za oblikovanje rezervacij za proračunsko jamstvo v okviru oddelka Sklada InvestEU za države članice, in sicer za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad, ki bosta ustanovljena z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu za obdobje 2021–2027, Evropski socialni sklad plus (ESS+), ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) (v nadaljnjem besedilu: uredba ESS+ za obdobje 2021–2027), Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (ESPRA), ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 ter Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), ki bo ustanovljen z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: uredba o strateških načrtih SKP);

| (12) | „sporazum o jamstvu“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in izvajalski partner določita pogoje za predlaganje operacij financiranja in naložbenih operacij, da bi se zanje odobrilo jamstvo EU, pogoje za zagotovitev jamstva EU za te operacije in pogoje za njihovo izvajanje v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(12)

„sporazum o jamstvu“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in izvajalski partner določita pogoje za predlaganje operacij financiranja in naložbenih operacij, da bi se zanje odobrilo jamstvo EU, pogoje za zagotovitev jamstva EU za te operacije in pogoje za njihovo izvajanje v skladu s to uredbo;

| (13) | „izvajalski partner“ pomeni upravičenega partnerja, na primer finančno institucijo ali drugega finančnega posrednika, s katerim Komisija sklene sporazum o jamstvu; |
| --- | --- |

(13)

„izvajalski partner“ pomeni upravičenega partnerja, na primer finančno institucijo ali drugega finančnega posrednika, s katerim Komisija sklene sporazum o jamstvu;

| (14) | „pomembni projekt skupnega evropskega interesa“ pomeni projekt, ki izpolnjuje vsa merila iz Sporočila Komisije o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom ali katere koli poznejše spremembe navedenega sporočila; |
| --- | --- |

(14)

„pomembni projekt skupnega evropskega interesa“ pomeni projekt, ki izpolnjuje vsa merila iz Sporočila Komisije o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom ali katere koli poznejše spremembe navedenega sporočila;

| (15) | „svetovalni sporazum“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in svetovalni partner določita pogoje za izvajanje svetovalnega vozlišča InvestEU; |
| --- | --- |

(15)

„svetovalni sporazum“ pomeni pravni instrument, s katerim Komisija in svetovalni partner določita pogoje za izvajanje svetovalnega vozlišča InvestEU;

| (16) | „svetovalna pobuda“ pomeni tehnično pomoč in svetovalne službe, ki podpirajo naložbe, vključno z dejavnostmi gradnje zmogljivosti, ki jih zagotavljajo svetovalni partnerji, zunanji ponudniki storitev, ki jih najame Komisija, ali izvajalske agencije; |
| --- | --- |

(16)

„svetovalna pobuda“ pomeni tehnično pomoč in svetovalne službe, ki podpirajo naložbe, vključno z dejavnostmi gradnje zmogljivosti, ki jih zagotavljajo svetovalni partnerji, zunanji ponudniki storitev, ki jih najame Komisija, ali izvajalske agencije;

| (17) | „svetovalni partner“ pomeni upravičenega partnerja, kot je finančna institucija ali drug subjekt, s katerim je Komisija sklenila svetovalni sporazum za namen izvajanja ene ali več svetovalnih pobud, razen svetovalnih pobud, ki se izvajajo prek zunanjih ponudnikov storitev, ki jih najame Komisija, ali prek izvajalskih agencij; |
| --- | --- |

(17)

„svetovalni partner“ pomeni upravičenega partnerja, kot je finančna institucija ali drug subjekt, s katerim je Komisija sklenila svetovalni sporazum za namen izvajanja ene ali več svetovalnih pobud, razen svetovalnih pobud, ki se izvajajo prek zunanjih ponudnikov storitev, ki jih najame Komisija, ali prek izvajalskih agencij;

| (18) | „naložbena platforma“ pomeni subjekt za posebne namene, upravljani račun, dogovor o sofinanciranju ali delitvi tveganja, ki temelji na pogodbi, ali dogovor, sklenjen na kateri drug način, s katerim subjekti usmerjajo finančni prispevek za financiranje več naložbenih projektov in ki lahko vključujejo:






  (a) | nacionalno platformo ali platformo na podnacionalni ravni, na kateri je skupaj zbranih več naložbenih projektov na ozemlju posamezne države članice; |
| --- | --- | --- |

(18)

„naložbena platforma“ pomeni subjekt za posebne namene, upravljani račun, dogovor o sofinanciranju ali delitvi tveganja, ki temelji na pogodbi, ali dogovor, sklenjen na kateri drug način, s katerim subjekti usmerjajo finančni prispevek za financiranje več naložbenih projektov in ki lahko vključujejo:

(a)

nacionalno platformo ali platformo na podnacionalni ravni, na kateri je skupaj zbranih več naložbenih projektov na ozemlju posamezne države članice;

| (b) | čezmejno, večdržavno, regionalno ali makroregionalno platformo, na kateri so skupaj zbrani partnerji iz več držav članic, regij ali tretjih držav, ki so zainteresirani za naložbene projekte na določenem geografskem območju; |
| --- | --- |

(b)

čezmejno, večdržavno, regionalno ali makroregionalno platformo, na kateri so skupaj zbrani partnerji iz več držav članic, regij ali tretjih držav, ki so zainteresirani za naložbene projekte na določenem geografskem območju;

| (c) | tematsko platformo, na kateri so skupaj zbrani naložbeni projekti v posameznem sektorju; |
| --- | --- |

(c)

tematsko platformo, na kateri so skupaj zbrani naložbeni projekti v posameznem sektorju;

| (19) | „mikrofinanciranje“ pomeni mikrofinanciranje, kakor je opredeljeno v ustreznih določbah uredbe ESS+ za obdobje 2021 do 2027; |
| --- | --- |

(19)

„mikrofinanciranje“ pomeni mikrofinanciranje, kakor je opredeljeno v ustreznih določbah uredbe ESS+ za obdobje 2021 do 2027;

| (20) | „nacionalna spodbujevalna banka ali institucija“ pomeni pravni subjekt, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti in ima pooblastilo države članice ali subjekta države članice na državni, regionalni ali lokalni ravni za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(20)

„nacionalna spodbujevalna banka ali institucija“ pomeni pravni subjekt, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti in ima pooblastilo države članice ali subjekta države članice na državni, regionalni ali lokalni ravni za opravljanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti;

| (21) | „mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja v smislu Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (27); |
| --- | --- |

(21)

„mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja v smislu Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES (27);

27

| (22) | „malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni subjekt, ki ni MSP in ki zaposluje do 499 zaposlenih; |
| --- | --- |

(22)

„malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo“ pomeni subjekt, ki ni MSP in ki zaposluje do 499 zaposlenih;

| (23) | „socialno podjetje“ pomeni socialno podjetje, kakor je opredeljeno v ustreznih določbah uredbe ESS+ za obdobje 2021 do 2027. |
| --- | --- |

(23)

„socialno podjetje“ pomeni socialno podjetje, kakor je opredeljeno v ustreznih določbah uredbe ESS+ za obdobje 2021 do 2027.

Člen 3

Cilji Programa InvestEU

1.   Splošni cilj Programa InvestEU je podpreti cilje politike Unije z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami, ki prispevajo h:

| (a) | konkurenčnosti Unije, vključno z raziskavami, inovacijami in digitalizacijo; |
| --- | --- |

(a)

konkurenčnosti Unije, vključno z raziskavami, inovacijami in digitalizacijo;

| (b) | rasti in zaposlovanju v gospodarstvu Unije, trajnostnosti gospodarstva Unije ter njegovi okoljski in podnebni razsežnosti, kar vse prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in ciljev Pariškega sporazuma ter ustvarjanju delovnih mest visoke kakovosti; |
| --- | --- |

(b)

rasti in zaposlovanju v gospodarstvu Unije, trajnostnosti gospodarstva Unije ter njegovi okoljski in podnebni razsežnosti, kar vse prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in ciljev Pariškega sporazuma ter ustvarjanju delovnih mest visoke kakovosti;

| (c) | socialni odpornosti, socialni vključenosti in zmogljivosti za socialne inovacije Unije; |
| --- | --- |

(c)

socialni odpornosti, socialni vključenosti in zmogljivosti za socialne inovacije Unije;

| (d) | spodbujanju znanstvenega in tehnološkega napredka, kulture, izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanju znanstvenega in tehnološkega napredka, kulture, izobraževanja in usposabljanja;

| (e) | povezovanju kapitalskih trgov Unije in krepitvi notranjega trga, vključno z rešitvami za razdrobljenost kapitalskih trgov Unije, razpršenost virov financiranja za podjetja Unije in spodbujanje vzdržnega financiranja; |
| --- | --- |

(e)

povezovanju kapitalskih trgov Unije in krepitvi notranjega trga, vključno z rešitvami za razdrobljenost kapitalskih trgov Unije, razpršenost virov financiranja za podjetja Unije in spodbujanje vzdržnega financiranja;

| (f) | spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ali |
| --- | --- |

(f)

spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ali

| (g) | trajnostnemu in vključujočemu okrevanju gospodarstva Unije po krizi zaradi COVID-19, tudi z zagotavljanjem kapitalske podpore MSP, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19 in če konec leta 2019 niso bila v težavah po pogojih državne pomoči, k podpori in krepitvi obstoječih strateških vrednostnih verig opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, k razvoju novih ter k ohranjanju in krepitvi dejavnosti strateškega pomena za Unijo, vključno s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, v zvezi s fizično ali virtualno kritično infrastrukturo, prelomnimi tehnologijami, prelomnimi inovacijami, vložki za podjetja in potrošnike ter podpiranjem trajnostnega prehoda. |
| --- | --- |

(g)

trajnostnemu in vključujočemu okrevanju gospodarstva Unije po krizi zaradi COVID-19, tudi z zagotavljanjem kapitalske podpore MSP, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19 in če konec leta 2019 niso bila v težavah po pogojih državne pomoči, k podpori in krepitvi obstoječih strateških vrednostnih verig opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, k razvoju novih ter k ohranjanju in krepitvi dejavnosti strateškega pomena za Unijo, vključno s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, v zvezi s fizično ali virtualno kritično infrastrukturo, prelomnimi tehnologijami, prelomnimi inovacijami, vložki za podjetja in potrošnike ter podpiranjem trajnostnega prehoda.

2.   Specifični cilji Programa InvestEU so:

| (a) | podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi s trajnostno infrastrukturo na področjih iz točke (a) člena 8(1); |
| --- | --- |

(a)

podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi s trajnostno infrastrukturo na področjih iz točke (a) člena 8(1);

| (b) | podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi z raziskavami, inovacijami in digitalizacijo, vključno s podporo za nadaljnji razvoj inovativnih podjetij in uvedbo tehnologij na trg, in sicer na področjih iz točke (b) člena 8(1); |
| --- | --- |

(b)

podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi z raziskavami, inovacijami in digitalizacijo, vključno s podporo za nadaljnji razvoj inovativnih podjetij in uvedbo tehnologij na trg, in sicer na področjih iz točke (b) člena 8(1);

| (c) | povečati dostop do financiranja in razpoložljivost financiranja za MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo ter povečati svetovno konkurenčnost takšnih MSP; |
| --- | --- |

(c)

povečati dostop do financiranja in razpoložljivost financiranja za MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo ter povečati svetovno konkurenčnost takšnih MSP;

| (d) | povečati dostop do mikrofinanciranja in financiranja ter razpoložljivost mikrofinanciranja in financiranja za socialna podjetja, podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi s socialnimi naložbami, kompetencami ter znanji in spretnostmi ter utrditi trge za socialne naložbe, in sicer na področjih iz točke (d) člena 8(1). |
| --- | --- |

(d)

povečati dostop do mikrofinanciranja in financiranja ter razpoložljivost mikrofinanciranja in financiranja za socialna podjetja, podpirati operacije financiranja in naložbene operacije v zvezi s socialnimi naložbami, kompetencami ter znanji in spretnostmi ter utrditi trge za socialne naložbe, in sicer na področjih iz točke (d) člena 8(1).

Člen 4

Proračun in znesek jamstva EU

1.   Jamstvo EU za namene oddelka za EU iz točke (a) člena 9(1) znaša 26 152 310 073 EUR v tekočih cenah. Oblikujejo se rezervacije v višini 40 %. Pri izračunu rezervacij, ki izhaja iz navedene stopnje rezervacij, se upošteva tudi znesek iz točke (a) prvega pododstavka člena 35(3).

Za namene oddelka za države članice iz točke (b) člena 9(1) te uredbe se lahko zagotovi dodaten znesek jamstva EU, če države članice dodelijo ustrezne zneske na podlagi določb o uporabi sredstev iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah za Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad plus, Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod in Evropski sklad za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančna pravila za ta sredstva in za Sklad za azil, migracije in integracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027) in določb o uporabi sredstev EKJRP, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o strateških načrtih SKP.

Za namene oddelka za države članice lahko države članice zagotovijo dodaten znesek jamstva EU v obliki gotovine ali jamstva. Gotovinski znesek je zunanji namenski prejemek v skladu z drugim stavkom člena 21(5) finančne uredbe.

Jamstvo EU iz prvega pododstavka povečajo tudi prispevki tretjih držav iz člena 5 te uredbe, ki se v skladu s členom 218(2) finančne uredbe v celoti zagotovijo z gotovino.

2.   Za operacije, s katerimi se izvajajo ukrepi iz člena 1 Uredbe (EU) 2020/2094 za cilje iz člena 3(2) te uredbe, se dodeli znesek v višini 14 825 000 000 EUR v tekočih cenah zneska iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena.

Za cilje iz člena 3(2) se dodeli znesek v višini 11 327 310 073 EUR v tekočih cenah zneska iz prvega pododstavka odstavka 1 tega člena.

Zneska iz prvega pododstavka tega odstavka sta na voljo šele od datuma iz člena 3(3) Uredbe (EU) 2020/2094.

Okvirna razdelitev jamstva EU za namene oddelka za EU je določena v Prilogi I k tej uredbi. Komisija lahko po potrebi odstopa od zneskov iz Priloge I v višini do 15 % za vsak cilj iz točk (a) do (d) člena 3(2). O vsakem odstopanju obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Predlagana finančna sredstva za izvajanje ukrepov iz poglavij VI in VII znašajo 430 000 000 EUR v tekočih cenah.

4.   Znesek iz odstavka 3 se lahko uporabi tudi za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Programa InvestEU, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

Člen 5

Tretje države, pridružene Skladu InvestEU

V oddelek Sklada InvestEU za EU iz točke (a) člena 9(1) te uredbe in v vse sklope politik iz člena 8(1) te uredbe lahko za udeležbo pri nekaterih finančnih produktih v skladu s členom 218(2) finančne uredbe prispevajo naslednje tretje države:

| (a) | članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice EGS, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru; |
| --- | --- |

(a)

članice Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so članice EGS, v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru;

| (b) | države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji udeležbe teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(b)

države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji udeležbe teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (c) | države iz evropske sosedske politike v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji udeležbe teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali v podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami; |
| --- | --- |

(c)

države iz evropske sosedske politike v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji udeležbe teh držav v programih Unije, določenimi v zadevnih okvirnih sporazumih in sklepih pridružitvenih svetov ali v podobnih sporazumih, ter v skladu s posebnimi pogoji, določenimi v sporazumih med Unijo in temi državami;

| (d) | druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v programih Unije, če sporazum:






  (i) | zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki je udeležena v programih Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

druge tretje države v skladu s pogoji, določenimi v posebnem sporazumu, ki ureja udeležbo tretje države v programih Unije, če sporazum:

(i)

zagotavlja pravično ravnotežje glede prispevkov in koristi tretje države, ki je udeležena v programih Unije;

| (ii) | določa pogoje za sodelovanje v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe, in upravne stroške programov; |
| --- | --- |

(ii)

določa pogoje za sodelovanje v programih, vključno z izračunom finančnih prispevkov za posamezne programe, in upravne stroške programov;

| (iii) | na tretjo državo ne prenaša nobenega pooblastila za odločanje v zvezi s programom Unije; |
| --- | --- |

(iii)

na tretjo državo ne prenaša nobenega pooblastila za odločanje v zvezi s programom Unije;

| (iv) | jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese. |
| --- | --- |

(iv)

jamči pravice Unije, da zagotavlja dobro finančno poslovodenje in ščiti svoje finančne interese.

Prispevki iz točke (d)(ii) prvega odstavka tega člena so namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.

Člen 6

Izvajanje in oblike financiranja Unije

1.   Jamstvo EU se izvaja s posrednim upravljanjem z organi iz točk (c)(ii), (c)(iii), (c)(v) in (c)(vi) člena 62(1) finančne uredbe. Druge oblike financiranja Unije iz te uredbe se izvajajo v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja v skladu s finančno uredbo, vključno z nepovratnimi sredstvi, ki se izvajajo v skladu z naslovom VIII finančne uredbe, in operacijami mešanega financiranja, ki se v skladu s tem členom izvajajo čim bolj nemoteno na način, ki zagotavlja učinkovito in skladno podporo politikam Unije.

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih krije jamstvo EU in so del operacije mešanega financiranja, ki kombinirajo podporo na podlagi te uredbe in podporo, dodeljeno v okviru enega ali več drugih programov Unije ali ki se krije iz inovacijskega sklada EU ETS, so:

| (a) | skladne s cilji politike in merili za upravičenost, določenimi v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori; |
| --- | --- |

(a)

skladne s cilji politike in merili za upravičenost, določenimi v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori;

| (b) | skladne s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

skladne s to uredbo.

3.   Operacije mešanega financiranja, ki vključujejo finančni instrument, ki se v celoti financira iz drugih programov Unije ali iz inovacijskega sklada EU ETS, ne da bi se uporabilo jamstvo EU v okviru te uredbe, so skladne s cilji politike in merili za upravičenost, ki so določeni v pravilih programa Unije, v okviru katerega se zagotavlja podpora.

4.   V skladu z odstavkom 2 tega člena se o nepovratnih oblikah podpore in finančnih instrumentih iz proračuna Unije, ki so del operacije mešanega financiranja iz odstavkov 2 in 3 tega člena, odloči v skladu s pravili ustreznega programa Unije, izvajajo pa se v okviru operacije mešanega financiranja v skladu s to uredbo in naslovom X finančne uredbe.

Pri poročanju v zvezi s temi operacijami mešanega financiranja se upošteva tudi njihova skladnost s cilji politike in merili za upravičenost, ki so določeni v pravilih programa Unije, v okviru katerega se odloči o podpori, ter njihova skladnost s to uredbo.

Člen 7

Kombiniranje portfeljev

1.   Podpora iz jamstva EU na podlagi te uredbe, podpora Unije prek finančnih instrumentov, vzpostavljenih s programi v programskem obdobju 2014–2020, in podpora Unije iz jamstva EU, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2015/1017, se lahko kombinirajo v finančne produkte, ki jih na podlagi te uredbe izvajata EIB ali EIF.

2.   Z odstopanjem od člena 19(2) in drugega pododstavka člena 16(1) lahko jamstvo EU na podlagi te uredbe krije tudi izgube iz člena 19(2) v zvezi s celotnim portfeljem operacij financiranja in naložbenih operacij, podprtih s finančnimi produkti iz odstavka 1 tega člena.

Ne glede na cilje finančnih instrumentov iz odstavka 1 se lahko določbe za kritje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz finančnih instrumentov iz odstavka 1, uporabijo za kritje izgub v zvezi s celotnim portfeljem operacij financiranja in naložbenih operacij, podprtih s finančnimi produkti iz odstavka 1.

3.   Izgube, prihodki in vračila iz finančnih produktov iz odstavka 1 ter morebitne izterjave se sorazmerno dodelijo finančnim instrumentom in jamstvom EU iz navedenega odstavka, ki zagotavljajo skupno podporo Unije temu finančnemu produktu.

4.   Pogoji finančnih produktov iz odstavka 1 tega člena, vključno z ustreznimi sorazmernimi deleži izgub, prihodkov, vračil in izterjav, se določijo v sporazumu o jamstvu iz člena 17.

POGLAVJE II

Sklad InvestEU

Člen 8

Sklopi politike

1.   Sklad InvestEU deluje prek naslednjih štirih sklopov politike, ki odpravljajo tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, v okviru svojega specifičnega področja uporabe:

| (a) | sklop politike za trajnostno infrastrukturo, ki zajema trajnostne naložbe na področju prometa, vključno z multimodalnim prevozom, varnostjo v cestnem prometu, tudi v skladu s ciljem Unije glede odprave prometnih nesreč s smrtnim izidom in hujšimi poškodbami do leta 2050, obnovo in vzdrževanjem železniške in cestne infrastrukture, energije, zlasti energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti v skladu z okvirom energetske politike do leta 2030, projektov obnove stavb s poudarkom na energetskem prihranku in z vključevanjem stavb v povezane energijske, digitalne in transportne sisteme ter sisteme hrambe, izboljšanja ravni medomrežne povezanosti, digitalne povezljivosti in dostopa, tudi na podeželju, dobave in predelave surovin, vesolja, oceanov, voda, vključno s celinskimi plovnimi potmi, ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in krožnim gospodarstvom, narave in druge okoljske infrastrukture, kulturne dediščine, turizma, opreme, mobilnih sredstev in uporabe inovativnih tehnologij, ki prispevajo k ciljem okoljske ali podnebne odpornosti ali socialnim trajnostnim ciljem Unije in izpolnjujejo standarde Unije glede okoljske ali socialne trajnostnosti; |
| --- | --- |

(a)

sklop politike za trajnostno infrastrukturo, ki zajema trajnostne naložbe na področju prometa, vključno z multimodalnim prevozom, varnostjo v cestnem prometu, tudi v skladu s ciljem Unije glede odprave prometnih nesreč s smrtnim izidom in hujšimi poškodbami do leta 2050, obnovo in vzdrževanjem železniške in cestne infrastrukture, energije, zlasti energije iz obnovljivih virov, energijske učinkovitosti v skladu z okvirom energetske politike do leta 2030, projektov obnove stavb s poudarkom na energetskem prihranku in z vključevanjem stavb v povezane energijske, digitalne in transportne sisteme ter sisteme hrambe, izboljšanja ravni medomrežne povezanosti, digitalne povezljivosti in dostopa, tudi na podeželju, dobave in predelave surovin, vesolja, oceanov, voda, vključno s celinskimi plovnimi potmi, ravnanja z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in krožnim gospodarstvom, narave in druge okoljske infrastrukture, kulturne dediščine, turizma, opreme, mobilnih sredstev in uporabe inovativnih tehnologij, ki prispevajo k ciljem okoljske ali podnebne odpornosti ali socialnim trajnostnim ciljem Unije in izpolnjujejo standarde Unije glede okoljske ali socialne trajnostnosti;

| (b) | sklop politike za raziskave, inovacije in digitalizacijo, ki zajema dejavnosti s področja raziskav, razvoja proizvodov in inovacij, prenos tehnologij in rezultatov raziskav na trg za podporo subjektom, ki omogočajo razvoj trga, in sodelovanju med podjetji, predstavitev in uvajanje inovativnih rešitev, podporo širitvi inovativnih podjetij in digitalizacijo industrije Unije; |
| --- | --- |

(b)

sklop politike za raziskave, inovacije in digitalizacijo, ki zajema dejavnosti s področja raziskav, razvoja proizvodov in inovacij, prenos tehnologij in rezultatov raziskav na trg za podporo subjektom, ki omogočajo razvoj trga, in sodelovanju med podjetji, predstavitev in uvajanje inovativnih rešitev, podporo širitvi inovativnih podjetij in digitalizacijo industrije Unije;

| (c) | sklop politike za MSP, ki zajema dostop do financiranja in njegovo razpoložljivost predvsem za MSP, vključno za inovativne MSP in tiste MSP, ki delujejo v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- |

(c)

sklop politike za MSP, ki zajema dostop do financiranja in njegovo razpoložljivost predvsem za MSP, vključno za inovativne MSP in tiste MSP, ki delujejo v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, pa tudi za mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (d) | sklop politike za socialne naložbe ter znanja in spretnosti, ki zajema mikrofinanciranje, financiranje socialnih podjetij in socialno gospodarstvo ter ukrepe za spodbujanje enakosti spolov, znanj in spretnosti, izobraževanja, usposabljanja in sorodnih storitev, socialno infrastrukturo, vključno z zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo ter socialnimi in študentskimi stanovanji, socialne inovacije, zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, vključevanje in dostopnost, kulturne in ustvarjalne dejavnosti s socialnim ciljem in vključevanje ranljivih oseb, vključno z državljani tretjih držav. |
| --- | --- |

(d)

sklop politike za socialne naložbe ter znanja in spretnosti, ki zajema mikrofinanciranje, financiranje socialnih podjetij in socialno gospodarstvo ter ukrepe za spodbujanje enakosti spolov, znanj in spretnosti, izobraževanja, usposabljanja in sorodnih storitev, socialno infrastrukturo, vključno z zdravstveno in izobraževalno infrastrukturo ter socialnimi in študentskimi stanovanji, socialne inovacije, zdravstveno varstvo in dolgotrajno oskrbo, vključevanje in dostopnost, kulturne in ustvarjalne dejavnosti s socialnim ciljem in vključevanje ranljivih oseb, vključno z državljani tretjih držav.

2.   Shema za pravični prehod se vzpostavi horizontalno in zajema vse sklope politike. Ta shema zajema naložbe, ki obravnavajo socialne, ekonomske in okoljske izzive, do katerih prihaja v procesu prehoda k uresničevanju podnebnega cilja Unije do leta 2030 in cilja podnebne nevtralnost Unije do leta 2050 ter ki koristijo ozemljem in območjem, navedenim v načrtu za pravični prehod, ki ga država članica pripravi v skladu z ustreznimi določbami uredbe o ustanovitvi Sklada za pravični prehod.

3.   Vsi sklopi politike, vključno s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa, lahko vključujejo strateške naložbe za podporo končnim prejemnikom, katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo, zlasti za zeleni in digitalni prehod, večje odpornosti in krepitve strateških vrednostnih verig.

V primeru strateških naložb v sektorje obrambe in vesolja ter kibernetske varnosti, ter pri posebnih vrstah projektov z dejanskimi in neposrednimi varnostnimi posledicami v kritičnih sektorjih naložbene smernice, sprejete v skladu z odstavkom 9 tega člena (v nadaljnjem besedilu: naložbene smernice) določajo omejitve glede končnih prejemnikov, ki so pod nadzorom tretje države ali subjektov tretje države, in končnih prejemnikov, katerih izvršna uprava je zunaj Unije, da bi se zaščitila varnost Unije in njenih držav članic. Te omejitve se določijo v skladu z načeli za upravičene subjekte iz ustreznih določb uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada in razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 in ustreznih določb uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Vesoljskega programa Unije in Agencije Evropske unije za Vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, (EU) št. 1285/2013, (EU) št. 377/2014 in Sklepa 541/2014/EU.

Naložbene smernice ob upoštevanju morebitnih veljavnih razlogov javnega reda ali varnosti določijo vse potrebne zahteve glede nadzora nad končnimi prejemniki in glede njihove izvršne uprave za druga področja ter preverjanja posrednikov. Ob upoštevanju teh zahtev usmerjevalni odbor po potrebi določi kakršnekoli nadaljnje zahteve.

4.   Kadar operacija financiranja ali naložbena operacija, predlagana naložbenemu odboru, spada v več kot en sam sklop politike, se pripiše sklopu politike, v okvir katerega spada njen glavni cilj oziroma glavni cilj večine njenih podprojektov, razen če se z naložbenimi smernicami ne določi drugače.

5.   Operacije financiranja in naložbene operacije se pregledajo, da se ugotovi, ali imajo okoljski, podnebni ali socialni učinek. Če navedene operacije imajo tak učinek, se zanje uporabi podnebno in okoljsko preverjanje ter preverjanje socialne trajnostnosti, da bi čim bolj zmanjšali negativne učinke in kar se da povečali koristi za podnebno, okoljsko in socialno razsežnost. Nosilci projektov, ki zaprosijo za financiranje, v ta namen predložijo ustrezne informacije na podlagi smernic iz odstavka 6. Projekti, ki ne dosegajo določene velikosti, opredeljene v smernicah, se izključijo iz preverjanja. Projekti, ki niso skladni s podnebnimi cilji, niso upravičeni do podpore na podlagi te uredbe. Če izvajalski partner ugotovi, da preverjanje trajnostnosti ni potrebno, to naložbenemu odboru ustrezno utemelji.

6.   Komisija pripravi smernice o trajnostnosti, ki v skladu z okoljskimi in socialnimi cilji in standardi Unije ter ob ustreznem upoštevanju načela, da se ne povzroči bistvene škode, omogočajo, da se:

| (a) | kar zadeva prilagajanje, zagotovi odpornost na morebitne neugodne učinke podnebnih sprememb na podlagi ocene tveganja in ranljivosti zaradi podnebnih sprememb, tudi z ustreznimi prilagoditvenimi ukrepi, in se, kar zadeva blažitev, v analizo stroškov in koristi vključijo stroški emisij toplogrednih plinov in pozitivni učinki ukrepov za blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(a)

kar zadeva prilagajanje, zagotovi odpornost na morebitne neugodne učinke podnebnih sprememb na podlagi ocene tveganja in ranljivosti zaradi podnebnih sprememb, tudi z ustreznimi prilagoditvenimi ukrepi, in se, kar zadeva blažitev, v analizo stroškov in koristi vključijo stroški emisij toplogrednih plinov in pozitivni učinki ukrepov za blažitev podnebnih sprememb;

| (b) | upošteva konsolidirani učinek projektov v smislu osnovnih elementov naravnega kapitala, in sicer zraka, vode, tal in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(b)

upošteva konsolidirani učinek projektov v smislu osnovnih elementov naravnega kapitala, in sicer zraka, vode, tal in biotske raznovrstnosti;

| (c) | oceni socialni učinek projektov, tudi na enakost spolov, socialno vključevanje nekaterih območij ali populacij ter gospodarski razvoj območij in sektorjev, na katere vplivajo strukturne spremembe, kot so potrebe gospodarstva po razogljičenju; |
| --- | --- |

(c)

oceni socialni učinek projektov, tudi na enakost spolov, socialno vključevanje nekaterih območij ali populacij ter gospodarski razvoj območij in sektorjev, na katere vplivajo strukturne spremembe, kot so potrebe gospodarstva po razogljičenju;

| (d) | opredelijo projekti, ki niso skladni z doseganjem podnebnih ciljev; |
| --- | --- |

(d)

opredelijo projekti, ki niso skladni z doseganjem podnebnih ciljev;

| (e) | izvajalskim partnerjem zagotovijo smernice za pregled iz odstavka 5. |
| --- | --- |

(e)

izvajalskim partnerjem zagotovijo smernice za pregled iz odstavka 5.

7.   Izvajalski partnerji zagotovijo informacije, potrebne za sledenje naložbam, ki prispevajo k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev Unije, na podlagi smernic, ki jih pripravi Komisija.

8.   Izvajalski partnerji si prizadevajo doseči cilj, da vsaj 60 % naložb v okviru sklopa politike za trajnostno infrastrukturo prispeva k doseganju okoljskih in podnebnih ciljev Unije.

Komisija si skupaj z izvajalskimi partnerji prizadeva, da se tisti del jamstva EU, ki se uporablja za sklop politike za trajnostno infrastrukturo, porazdeli, da bi zagotovili uravnoteženost med različnimi področji iz točke (a) odstavka 1.

9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 34, da se ta uredba dopolni z opredelitvijo naložbenih smernic za vsak sklop politike. V naložbenih smernicah se določi tudi podrobnejša ureditev za izvajanje sheme za pravični prehod iz odstavka 2 tega člena. Naložbene smernice se pripravijo v tesnem dialogu s skupino EIB in drugimi potencialnimi izvajalskimi partnerji.

10.   Pri strateških operacijah financiranja in naložbenih operacijah v sektorjih vesolja in kibernetske varnosti lahko naložbene smernice določijo omejitve glede prenosa in licenciranja pravic intelektualne lastnine v zvezi s kritičnimi tehnologijami in tehnologijami, ki so bistvene za zaščito varnosti Unije in njenih držav članic, ob spoštovanju pristojnosti držav članic v okviru nadzora izvoza.

11.   Komisija da informacije o uporabi in razlagi naložbenih smernic na voljo izvajalskim partnerjem, naložbenemu odboru in svetovalnim partnerjem.

Člen 9

Oddelki

1.   Vsak sklop politike iz člena 8(1) tvorita oddelek za EU in oddelek za države članice. Oddelka obravnavata tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, in sicer:

| (a) | oddelek za EU obravnava katere koli od naslednjih razmer:






  (i) | tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, povezane s prednostnimi nalogami politike Unije; |
| --- | --- | --- |

(a)

oddelek za EU obravnava katere koli od naslednjih razmer:

(i)

tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, povezane s prednostnimi nalogami politike Unije;

| (ii) | tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, po vsej Uniji ali v posamezni državi članici ali |
| --- | --- |

(ii)

tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, po vsej Uniji ali v posamezni državi članici ali

| (iii) | tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, ki zahtevajo razvoj inovativnih finančnih rešitev in tržnih struktur, zlasti nove ali zapletene primere tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne; |
| --- | --- |

(iii)

tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, ki zahtevajo razvoj inovativnih finančnih rešitev in tržnih struktur, zlasti nove ali zapletene primere tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne;

| (b) | oddelek za države članice obravnava specifične tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, v eni ali več regijah ali državah članicah, in sicer za izpolnitev ciljev politike skladov, ki prispevajo v okviru deljenega upravljanja, ali dodatnega zneska, ki ga zagotovi država članica v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1), zlasti za okrepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji z uravnavanjem neravnovesij med njenimi regijami. |
| --- | --- |

(b)

oddelek za države članice obravnava specifične tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščine, ki niso optimalne, v eni ali več regijah ali državah članicah, in sicer za izpolnitev ciljev politike skladov, ki prispevajo v okviru deljenega upravljanja, ali dodatnega zneska, ki ga zagotovi država članica v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1), zlasti za okrepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji z uravnavanjem neravnovesij med njenimi regijami.

2.   Oddelka iz odstavka 1 se po možnosti uporabita tako, da dopolnjujeta in podpirata posamezno operacijo financiranja ali naložbeno operacijo, tudi s kombiniranjem podpore iz obeh oddelkov.

Člen 10

Posebne določbe, ki se uporabljajo za oddelek za države članice

1.   Zneski, ki jih država članica prostovoljno dodeli na podlagi določb o uporabi sredstev iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027 ali določb o uporabi sredstev EKJRP, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o strateških načrtih SKP ali, ali zneski, ki se zagotovijo v gotovini, v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1) te uredbe, se uporabijo za oblikovanje rezervacij za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki zajema operacije financiranja in naložbene operacije v tej državi članici, ali za morebitni prispevek za svetovalno vozlišče InvestEU. Ti zneski se uporabijo za uresničevanje ciljev politike, določenih v partnerskem sporazumu iz določb o pripravi in predložitvi partnerskega sporazuma iz uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027, programih ali strateškem načrtu SKP, ki prispevajo k Programu InvestEU, za izvajanje ustreznih ukrepov iz načrta za okrevanje in odpornost, vzpostavljenega na podlagi Uredbe (EU) 2021/241, ali v drugih primerih za namene, določene v sporazumu o prispevku, odvisno od izvora prispevanega zneska.

2.   Za vzpostavitev tega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice se med državo članico in Komisijo sklene sporazum o prispevku.

Četrti pododstavek tega odstavka in odstavek 5 tega člena se ne uporabljata za dodaten znesek, ki ga država članica zagotovi na podlagi tretjega pododstavka člena 4(1).

Določbe iz tega člena, ki se nanašajo na zneske, dodeljene na podlagi določb o uporabi sredstev iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027 ali določb o uporabi sredstev EKJRP, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o strateških načrtih SKP, se ne uporabljajo za sporazum o prispevku, ki zadeva dodatni znesek države članice, naveden v tretjem pododstavku člena 4(1) te uredbe.

Država članica in Komisija skleneta sporazum o prispevku ali njegovo spremembo v štirih mesecih po sklepu Komisije o odobritvi partnerskega sporazuma na podlagi določb o odobritvi partnerskega sporazuma iz uredbe o skupnih določbah za obdobje od 2021 do 2027 ali strateškega načrta SKP iz uredbe o strateških načrtih SKP oziroma sočasno s sklepom Komisije o spremembi programa v skladu z določbami o uporabi sredstev iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027 ali strateškega načrta SKP v skladu z določbami o spremembi strateškega načrta SKP iz uredbe o strateških načrtih SKP.

Dve ali več držav članic lahko s Komisijo sklene skupni sporazum o prispevku.

Z odstopanjem od člena 211(1) finančne uredbe se stopnja oblikovanja rezervacij za jamstva EU v okviru oddelka za države članice določi na 40 % in se lahko v vsakem sporazumu o prispevku prilagodi navzdol ali navzgor, da se upoštevajo tveganja, povezana s finančnimi produkti, ki se želijo uporabiti.

3.   Sporazum o prispevku vsebuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | skupni znesek dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se nanaša na zadevno državo članico, stopnjo oblikovanja rezervacij zanj, znesek prispevka iz skladov v okviru deljenega upravljanja ali ki je zagotovljen v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1), obdobje zasnove rezervacij in znesek nastale pogojne obveznosti, ki se pokrije s kritnim jamstvom, ki ga zagotovi zadevna država članica; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se nanaša na zadevno državo članico, stopnjo oblikovanja rezervacij zanj, znesek prispevka iz skladov v okviru deljenega upravljanja ali ki je zagotovljen v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1), obdobje zasnove rezervacij in znesek nastale pogojne obveznosti, ki se pokrije s kritnim jamstvom, ki ga zagotovi zadevna država članica;

| (b) | strategijo države članice, ki vključuje finančne produkte in njihov minimalni vzvod, geografsko oziroma regionalno pokritost, vrste projektov, naložbeno obdobje in, kadar je relevantno, kategorije končnih prejemnikov in upravičenih posrednikov; |
| --- | --- |

(b)

strategijo države članice, ki vključuje finančne produkte in njihov minimalni vzvod, geografsko oziroma regionalno pokritost, vrste projektov, naložbeno obdobje in, kadar je relevantno, kategorije končnih prejemnikov in upravičenih posrednikov;

| (c) | potencialnega izvajalskega partnerja ali partnerje, predlagane v skladu s četrtim pododstavkom člena 15(1), in obveznost Komisije, da zadevno državo članico obvesti glede izbranega izvajalskega partnerja ali partnerjev; |
| --- | --- |

(c)

potencialnega izvajalskega partnerja ali partnerje, predlagane v skladu s četrtim pododstavkom člena 15(1), in obveznost Komisije, da zadevno državo članico obvesti glede izbranega izvajalskega partnerja ali partnerjev;

| (d) | morebitni prispevek iz skladov v okviru deljenega upravljanja ali iz zneskov, zagotovljenih v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1), za svetovalno vozlišče InvestEU; |
| --- | --- |

(d)

morebitni prispevek iz skladov v okviru deljenega upravljanja ali iz zneskov, zagotovljenih v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1), za svetovalno vozlišče InvestEU;

| (e) | obveznosti letnega poročanja državi članici, vključno s poročanjem o relevantnih kazalnikih, povezanih s cilji politike, ki jih zajema partnerski sporazum, program, strateški načrt SKP ali načrt za okrevanje in odpornost, in navedenih v sporazumu o prispevku; |
| --- | --- |

(e)

obveznosti letnega poročanja državi članici, vključno s poročanjem o relevantnih kazalnikih, povezanih s cilji politike, ki jih zajema partnerski sporazum, program, strateški načrt SKP ali načrt za okrevanje in odpornost, in navedenih v sporazumu o prispevku;

| (f) | določbe o nadomestilu za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice; |
| --- | --- |

(f)

določbe o nadomestilu za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice;

| (g) | morebitno kombiniranje z viri iz oddelka za EU v skladu s členom 9(2), tudi v večplastni strukturi, za boljše kritje tveganja. |
| --- | --- |

(g)

morebitno kombiniranje z viri iz oddelka za EU v skladu s členom 9(2), tudi v večplastni strukturi, za boljše kritje tveganja.

4.   Sporazume o prispevku izvaja Komisija prek sporazumov o jamstvu, sklenjenih z izvajalskimi partnerji v skladu s členom 17, in svetovalnih sporazumov, sklenjenih s svetovalnimi partnerji v skladu z drugim pododstavkom člena 25(1).

Kadar se sporazum o jamstvu v devetih mesecih od sklenitve sporazuma o prispevku ne sklene, se sporazum o prispevku prekine ali v medsebojnem dogovoru podaljša. Kadar se obveznost za znesek iz sporazuma o prispevku v devetih mesecih od sklenitve tega sporazuma ne prevzame v celoti z enim ali več sporazumi o jamstvu, se znesek ustrezno spremeni. Neporabljeni znesek rezervacij, ki se lahko pripiše zneskom, ki so jih države članice dodelile na podlagi določb o uporabi sredstev iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027 ali določb o uporabi sredstev EKJRP, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o strateških načrtih SKP uredbe o ponovno uporabi na podlagi navedenih uredb. Neporabljeni znesek rezervacij, ki se lahko pripiše zneskom, ki jih je v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1) te uredbe dodelila država članica, se vrne državi članici.

Kadar se sporazum o jamstvu v roku, določenem v določbah o uporabi sredstev iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027 ali določb o uporabi sredstev EKJRP, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o strateških načrtih SKP ali v primeru sporazuma o jamstvu v zvezi z zneski, zagotovljenimi v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1) te uredbe, v ustreznem sporazumu o prispevku ne izvede pravilno, se sporazum o prispevku spremeni. Neporabljeni znesek rezervacij, ki se lahko pripiše zneskom, ki so jih države članice dodelile na podlagi določb o uporabi sredstev iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027 ali določb o uporabi sredstev EKJRP, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o strateških načrtih SKP, se ponovno uporabi na podlagi navedenih uredb. Neporabljeni znesek oblikovanja rezervacij, ki se lahko pripiše zneskom, ki jih je v skladu s tretjim pododstavkom člena 4(1) te uredbe dodelila država članica, se vrne državi članici.

5.   Pri oblikovanju rezervacij za del jamstva EU v okviru oddelka za države članice, ki se oblikuje s sporazumom o prispevku, se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena se vsak letni presežek rezervacij, izračunan na podlagi primerjave zneska rezervacij, ki se zahtevajo po stopnji rezervacij, določeni v sporazumu o prispevku, in dejanskega zneska rezervacij, ponovno uporabi na podlagi določb o uporabi sredstev iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027 in določb o uporabi sredstev EKJRP, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o strateških načrtih SKP; |
| --- | --- |

(a)

po obdobju zasnove rezervacij iz točke (a) odstavka 3 tega člena se vsak letni presežek rezervacij, izračunan na podlagi primerjave zneska rezervacij, ki se zahtevajo po stopnji rezervacij, določeni v sporazumu o prispevku, in dejanskega zneska rezervacij, ponovno uporabi na podlagi določb o uporabi sredstev iz ESRR, ESS+, Kohezijskega sklada in ESPRA, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o skupnih določbah za obdobje 2021 do 2027 in določb o uporabi sredstev EKJRP, ki se zagotavljajo na podlagi Programa InvestEU, iz uredbe o strateških načrtih SKP;

| (b) | z odstopanjem od člena 213(4) finančne uredbe po obdobju zasnove iz točke (a) odstavka 3 tega člena letna dopolnitev rezervacij ni mogoča, dokler je še vedno na voljo zadevni del jamstva EU v okviru oddelka za države članice; |
| --- | --- |

(b)

z odstopanjem od člena 213(4) finančne uredbe po obdobju zasnove iz točke (a) odstavka 3 tega člena letna dopolnitev rezervacij ni mogoča, dokler je še vedno na voljo zadevni del jamstva EU v okviru oddelka za države članice;

| (c) | Komisija državo članico takoj obvesti, če zaradi zahtevkov za unovčitev tega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice raven rezervacij za ta del jamstva EU pade pod 20 % prvotno oblikovanih rezervacij; |
| --- | --- |

(c)

Komisija državo članico takoj obvesti, če zaradi zahtevkov za unovčitev tega dela jamstva EU v okviru oddelka za države članice raven rezervacij za ta del jamstva EU pade pod 20 % prvotno oblikovanih rezervacij;

| (d) | če raven rezervacij za ta del jamstva EU v okviru oddelka za države članice doseže 10 % prvotno oblikovanih rezervacij, zadevna država članica na zahtevo Komisije v skupni sklad za oblikovanje rezervacij iz člena 212 finančne uredbe prispeva do 5 % prvotno oblikovanih rezervacij. |
| --- | --- |

(d)

če raven rezervacij za ta del jamstva EU v okviru oddelka za države članice doseže 10 % prvotno oblikovanih rezervacij, zadevna država članica na zahtevo Komisije v skupni sklad za oblikovanje rezervacij iz člena 212 finančne uredbe prispeva do 5 % prvotno oblikovanih rezervacij.

6.   V zvezi z zneski iz tretjega pododstavka člena 4(1) se upravljanje letnih presežkov in dopolnitev po obdobju zasnove določi v sporazumu o prispevku.

POGLAVJE III

Partnerstvo med Komisijo in skupino EIB

Člen 11

Obseg partnerstva

1.   Komisija in skupina EIB skleneta partnerstvo na podlagi te uredbe, da bi podpirali izvajanje Programa InvestEU ter spodbujali doslednost, vključevanje, dodatnost in učinkovito uporabo. Skupina EIB v skladu s to uredbo in kot je dodatno opredeljeno v sporazumih iz odstavka 3:

| (a) | izvaja del jamstva EU iz člena 13(4); |
| --- | --- |

(a)

izvaja del jamstva EU iz člena 13(4);

| (b) | podpira izvajanje oddelka za EU Sklada InvestEU in po potrebi tudi oddelka za države članice, zlasti tako, da:






  (i) | skupaj s potencialnimi izvajalskimi partnerji prispeva k pripravi naložbenih smernic v skladu s členom 8(9), preglednice v skladu s členom 22 in drugih dokumentov, ki določajo operativne smernice Sklada InvestEU; |
| --- | --- | --- |

(b)

podpira izvajanje oddelka za EU Sklada InvestEU in po potrebi tudi oddelka za države članice, zlasti tako, da:

(i)

skupaj s potencialnimi izvajalskimi partnerji prispeva k pripravi naložbenih smernic v skladu s členom 8(9), preglednice v skladu s členom 22 in drugih dokumentov, ki določajo operativne smernice Sklada InvestEU;

| (ii) | skupaj s Komisijo in potencialnimi izvajalskimi partnerji opredeli metodologije tveganja in sistem evidentiranja tveganj v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami izvajalskih partnerjev, da bi se omogočilo ocenjevanje teh operacij po enotni bonitetni lestvici; |
| --- | --- |

(ii)

skupaj s Komisijo in potencialnimi izvajalskimi partnerji opredeli metodologije tveganja in sistem evidentiranja tveganj v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami izvajalskih partnerjev, da bi se omogočilo ocenjevanje teh operacij po enotni bonitetni lestvici;

| (iii) | na zahtevo Komisije in v dogovoru s posameznim potencialnim izvajalskim partnerjem opravi oceno njegovih sistemov in mu zagotovi prilagojene tehnične nasvete v zvezi s temi sistemi, kadar in v obsegu, v katerem je to potrebno glede na ugotovitve revizije stebrnega ocenjevanja zaradi izvajanja finančnih produktov, ki ga je predvidel ta potencialni izvajalski partner; |
| --- | --- |

(iii)

na zahtevo Komisije in v dogovoru s posameznim potencialnim izvajalskim partnerjem opravi oceno njegovih sistemov in mu zagotovi prilagojene tehnične nasvete v zvezi s temi sistemi, kadar in v obsegu, v katerem je to potrebno glede na ugotovitve revizije stebrnega ocenjevanja zaradi izvajanja finančnih produktov, ki ga je predvidel ta potencialni izvajalski partner;

| (iv) | pripravi nezavezujoče mnenje o bančnih vidikih, zlasti o finančnem tveganju in finančnih pogojih v zvezi s tistim delom jamstva EU, ki se dodeli izvajalskemu partnerju, ki ni skupina EIB, kot je opredeljeno v sporazumu o jamstvu, sklenjenem s tem izvajalskim partnerjem; |
| --- | --- |

(iv)

pripravi nezavezujoče mnenje o bančnih vidikih, zlasti o finančnem tveganju in finančnih pogojih v zvezi s tistim delom jamstva EU, ki se dodeli izvajalskemu partnerju, ki ni skupina EIB, kot je opredeljeno v sporazumu o jamstvu, sklenjenem s tem izvajalskim partnerjem;

| (v) | izvaja simulacije in projekcije finančnega tveganja in nadomestil združenega portfelja na podlagi predpostavk, dogovorjenih s Komisijo; |
| --- | --- |

(v)

izvaja simulacije in projekcije finančnega tveganja in nadomestil združenega portfelja na podlagi predpostavk, dogovorjenih s Komisijo;

| (vi) | izvaja merjenje finančnega tveganja združenega portfelja in pripravlja finančna poročila o njem ter |
| --- | --- |

(vi)

izvaja merjenje finančnega tveganja združenega portfelja in pripravlja finančna poročila o njem ter

| (vii) | opravlja storitve prestrukturiranja in izterjave, določene v sporazumu iz točke (b) odstavka 3 tega člena, za Komisijo na njeno zahtevo in v dogovoru z izvajalskim partnerjem, v skladu s točko (g) člena 17(2), kadar izvajalski partner ni več odgovoren za izvajanje dejavnosti prestrukturiranja in izterjave v skladu z ustreznim sporazumom o jamstvu; |
| --- | --- |

(vii)

opravlja storitve prestrukturiranja in izterjave, določene v sporazumu iz točke (b) odstavka 3 tega člena, za Komisijo na njeno zahtevo in v dogovoru z izvajalskim partnerjem, v skladu s točko (g) člena 17(2), kadar izvajalski partner ni več odgovoren za izvajanje dejavnosti prestrukturiranja in izterjave v skladu z ustreznim sporazumom o jamstvu;

| (c) | lahko zagotovi gradnjo zmogljivosti iz točke (h) člena 25(2) nacionalni spodbujevalni banki ali instituciji in druge storitve, povezane z izvajanjem finančnih produktov, ki se podpirajo z jamstvom EU, če ta nacionalna spodbujevalna banka ali institucija zaprosi za to; |
| --- | --- |

(c)

lahko zagotovi gradnjo zmogljivosti iz točke (h) člena 25(2) nacionalni spodbujevalni banki ali instituciji in druge storitve, povezane z izvajanjem finančnih produktov, ki se podpirajo z jamstvom EU, če ta nacionalna spodbujevalna banka ali institucija zaprosi za to;

| (d) | v zvezi s svetovalnim vozliščem InvestEU:






  (i) | ji je dodeljen znesek do 300 000 000 EUR za svetovalne pobude iz člena 25 in operativne naloge iz točke (ii) te točke iz finančnih sredstev iz člena 4(3); |
| --- | --- | --- |

(d)

v zvezi s svetovalnim vozliščem InvestEU:

(i)

ji je dodeljen znesek do 300 000 000 EUR za svetovalne pobude iz člena 25 in operativne naloge iz točke (ii) te točke iz finančnih sredstev iz člena 4(3);

| (ii) | svetuje Komisiji in izvaja operativne naloge, določene v sporazumu iz točke (c) odstavka 3, tako da:






  — | zagotavlja podporo Komisiji pri zasnovi, vzpostavitvi in delovanju svetovalnega vozlišča InvestEU; |
| --- | --- | --- |

(ii)

svetuje Komisiji in izvaja operativne naloge, določene v sporazumu iz točke (c) odstavka 3, tako da:

—

zagotavlja podporo Komisiji pri zasnovi, vzpostavitvi in delovanju svetovalnega vozlišča InvestEU;

| — | ocenjuje prošnje za svetovalno podporo, za katere Komisija meni, da niso zajete v obstoječih svetovalnih pobudah, zato da se podpre odločitev Komisije o dodelitvi v zvezi s prošnjami za svetovanje, prejetimi v okviru osrednje vstopne točke iz točke (a) člena 25(2); |
| --- | --- |

—

ocenjuje prošnje za svetovalno podporo, za katere Komisija meni, da niso zajete v obstoječih svetovalnih pobudah, zato da se podpre odločitev Komisije o dodelitvi v zvezi s prošnjami za svetovanje, prejetimi v okviru osrednje vstopne točke iz točke (a) člena 25(2);

| — | zagotavlja podporo nacionalnim spodbujevalnim bankam in institucijam, tako da jim zagotavlja gradnjo zmogljivosti iz točke (h) člena 25(2) pri razvoju svetovalnih zmogljivosti za sodelovanje v svetovalnih pobudah, kadar te banke ali institucije zaprosijo za to; |
| --- | --- |

—

zagotavlja podporo nacionalnim spodbujevalnim bankam in institucijam, tako da jim zagotavlja gradnjo zmogljivosti iz točke (h) člena 25(2) pri razvoju svetovalnih zmogljivosti za sodelovanje v svetovalnih pobudah, kadar te banke ali institucije zaprosijo za to;

| — | na zahtevo Komisije in potencialnega svetovalnega partnerja in s soglasjem skupine EIB sklene v imenu Komisije s svetovalnim partnerjem sporazum za izvajanje svetovalnih pobud. |
| --- | --- |

—

na zahtevo Komisije in potencialnega svetovalnega partnerja in s soglasjem skupine EIB sklene v imenu Komisije s svetovalnim partnerjem sporazum za izvajanje svetovalnih pobud.

Skupina EIB zagotovi, da se njene naloge iz točke (d)(ii) prvega pododstavka izvajajo popolnoma neodvisno od njene vloge svetovalnega partnerja.

Komisija po potrebi sodeluje z izvajalskim partnerjem v zvezi z ugotovitvami iz mnenja skupine EIB iz točke (b)(iv) prvega pododstavka. O svojih odločitvah obvesti skupino EIB.

2.   Z bančništvom povezane informacije, ki jih skupini EIB posreduje Komisija v skladu s točkami (b)(ii), (b)(iv), (b)(v) in (b)(vi) prvega pododstavka odstavka 1, so omejene na informacije, ki jih skupina EIB nujno potrebuje za izvajanje svojih obveznosti iz navedenih točk. Komisija v tesnem dialogu s skupino EIB in potencialnimi izvajalskimi partnerji opredeli naravo in obseg teh bančnih informacij, pri tem pa upošteva zahteve dobrega finančnega upravljanja pri jamstvu EU, legitimne interese izvajalskih partnerjev v zvezi s poslovno občutljivimi informacijami in potrebe skupine EIB pri izpolnjevanju njenih obveznosti iz navedenih točk.

3.   Pogoji partnerstva se določijo v sporazumih, med drugim v:

| (a) | sporazumu o odobritvi in izvajanju dela jamstva EU iz člena 13(4):






  (i) | sporazumu o jamstvu med Komisijo in skupino EIB ali |
| --- | --- | --- |

(a)

sporazumu o odobritvi in izvajanju dela jamstva EU iz člena 13(4):

(i)

sporazumu o jamstvu med Komisijo in skupino EIB ali

| (ii) | ločenih sporazumih o jamstvu med Komisijo ter EIB in njenimi podrejenimi družbami oziroma drugimi subjekti, ustanovljenimi v skladu s členom 28(1) statuta EIB; |
| --- | --- |

(ii)

ločenih sporazumih o jamstvu med Komisijo ter EIB in njenimi podrejenimi družbami oziroma drugimi subjekti, ustanovljenimi v skladu s členom 28(1) statuta EIB;

| (b) | sporazumu med Komisijo in skupino EIB v zvezi s točkama (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1; |
| --- | --- |

(b)

sporazumu med Komisijo in skupino EIB v zvezi s točkama (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1;

| (c) | sporazumu med Komisijo in skupino EIB v zvezi s svetovalnim vozliščem InvestEU; |
| --- | --- |

(c)

sporazumu med Komisijo in skupino EIB v zvezi s svetovalnim vozliščem InvestEU;

| (d) | sporazumih o opravljanju storitev med skupino EIB ter nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami v zvezi z gradnjo zmogljivosti in drugimi storitvami na podlagi točke (c) prvega pododstavka odstavka 1. |
| --- | --- |

(d)

sporazumih o opravljanju storitev med skupino EIB ter nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami v zvezi z gradnjo zmogljivosti in drugimi storitvami na podlagi točke (c) prvega pododstavka odstavka 1.

4.   Brez poseganja v člen 18(3) in člen 25(4) te uredbe morajo biti stroški skupine EIB, nastali pri izvajanju nalog iz točk (b) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena, skladni s pogoji iz sporazuma iz točke (b) odstavka 3 tega člena in se lahko krijejo iz vračil ali prihodkov, ki jih je mogoče pripisati jamstvu EU, ali oblikovanju rezervacij v skladu s členom 211(4) in (5) finančne uredbe, ali pa se krijejo iz finančnih sredstev iz člena 4(3) te uredbe, potem ko jih skupina EIB utemelji, pri čemer skupna zgornja meja znaša 7 000 000 EUR.

5.   Stroški skupine EIB, nastali pri izvajanju operativnih nalog iz točke (d)(ii) prvega pododstavka odstavka 1, se v celoti krijejo in plačajo iz zneska iz točke (d)(i) prvega pododstavka odstavka 1, potem ko jih skupina EIB utemelji, pri čemer skupna zgornja meja znaša 10 000 000 EUR.

Člen 12

Nasprotje interesov

1.   Skupina EIB v okviru partnerstva iz člena 11 sprejme vse potrebne ukrepe in previdnostne ukrepe, da bi preprečila nasprotje interesov z drugimi izvajalskimi partnerji, tudi tako, da oblikuje namensko in neodvisno ekipo za naloge iz točk (b)(iii) do (vi) prvega pododstavka člena 11(1). Za to ekipo veljajo stroga pravila o zaupnosti, ki za člane ekipe veljajo tudi po tem, ko jo zapustijo.

2.   Skupina EIB in drugi izvajalski partnerji brez odlašanja obvestijo Komisijo o vseh primerih, ki pomenijo ali bi lahko povzročili nasprotje interesov. Komisija v primeru dvoma odloči, ali nasprotje interesov obstaja, in o svoji odločitvi obvesti skupino EIB. Skupina EIB v primeru nasprotja interesov sprejme ustrezne ukrepe. Skupina EIB o teh ukrepih in njihovih rezultatih obvesti tudi usmerjevalni odbor.

3.   Skupina EIB sprejme potrebne previdnostne ukrepe, da bi preprečila primere, ko bi lahko prišlo do nasprotja interesov pri izvajanju svetovalnega vozlišča InvestEU, zlasti v zvezi z operativnimi nalogami pri njegovi vlogi podpiranja Komisije iz točke (d)(ii) prvega pododstavka člena 11(1). Skupina EIB v primeru nasprotja interesov sprejme ustrezne ukrepe.

POGLAVJE IV

Jamstvo EU

Člen 13

Jamstvo EU

1.   Jamstvo EU se kot nepreklicno in brezpogojno jamstvo na poziv odobri izvajalskim partnerjem v skladu s členom 219(1) finančne uredbe in se izvaja v okviru posrednega upravljanja v skladu z naslovom X navedene uredbe.

2.   Plačilo jamstva EU je povezano z značilnostmi in profilom tveganja finančnih produktov, pri čemer se upošteva narava osnovnih finančnih in naložbenih operacij ter izpolnjevanje ciljev politike, na katere so osredotočeni finančni produkti.

Kadar je to ustrezno utemeljeno zaradi narave ciljev politike, na katere je usmerjen finančni produkt, in potrebe po cenovni dostopnosti finančnih produktov za ciljne končne prejemnike, se lahko stroški financiranja, zagotovljenega končnemu prejemniku, zmanjšajo s prilagoditvijo plačila jamstva EU ali po potrebi s kritjem neplačanih administrativnih stroškov izvajalskega partnerja iz proračuna Unije, zlasti:

| (a) | kadar bi neurejene razmere na finančnem trgu onemogočile uresničitev operacij financiranja ali naložbenih operacij v okviru tržnega določanja cen ali |
| --- | --- |

(a)

kadar bi neurejene razmere na finančnem trgu onemogočile uresničitev operacij financiranja ali naložbenih operacij v okviru tržnega določanja cen ali

| (b) | kadar je to potrebno za spodbuditev operacij financiranja in naložbenih operacij v sektorjih ali na področjih, na katerih prihaja do znatnih tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, ali za olajšanje ustanavljanja naložbenih platform. |
| --- | --- |

(b)

kadar je to potrebno za spodbuditev operacij financiranja in naložbenih operacij v sektorjih ali na področjih, na katerih prihaja do znatnih tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, ali za olajšanje ustanavljanja naložbenih platform.

Zmanjšanje plačila jamstva EU ali kritje neplačanih administrativnih stroškov izvajalskega partnerja iz drugega pododstavka je lahko le v obsegu, ki ne vpliva znatno na oblikovanje rezervacij za jamstvo EU.

Zmanjšanje plačila jamstva EU je v celoti namenjeno končnim prejemnikom.

3.   Pogoj iz člena 219(4) finančne uredbe se za vsakega izvajalskega partnerja uporablja na podlagi portfelja.

4.   75 % jamstva EU v okviru oddelka za EU iz prvega pododstavka člena 4(1), ki znaša 19 614 232 554 EUR, se odobri skupini EIB. Skupina EIB zagotovi skupni finančni prispevek v višini 4 903 558 139 EUR. Ta prispevek se zagotovi na način in v obliki, ki olajša izvajanje Sklada InvestEU ter uresničevanje ciljev iz člena 15(2).

5.   Preostalih 25 % jamstva EU v okviru oddelka za EU se odobri drugim izvajalskim partnerjem, in ti prav tako zagotovijo finančni prispevek, ki se določi v sporazumih o jamstvu.

6.   Stori se vse, kar je mogoče, da se na koncu naložbenega obdobja zajame veliko število sektorjev in regij ter pri tem prepreči prekomerna sektorska ali geografska koncentracija. Ta prizadevanja zajemajo spodbude za manjše ali manj razvite nacionalne spodbujevalne banke in institucije, ki imajo primerjalno prednost zaradi svoje lokalne prisotnosti, znanja in naložbenih kompetenc. Komisija pripravi usklajen pristop za podporo tem prizadevanjem.

7.   Podpora iz jamstva EU iz prvega pododstavka člena 4(2) te uredbe se odobri pod pogoji iz člena 3(6) Uredbe (EU) 2020/2094. V drugih primerih se lahko podpora v okviru jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih zajema ta uredba, odobri za naložbeno obdobje, ki se konča 31. decembra 2027.

Pogodbe med izvajalskim partnerjem in končnim prejemnikom ali finančnim posrednikom ali drugim subjektom iz točke (a) člena 16(1) v okviru jamstva EU iz prvega pododstavka člena 4(2) se podpišejo najpozneje v enem letu po tem, ko izvajalski partner odobri ustrezno operacijo financiranja ali naložbeno operacijo. V drugih primerih se pogodbe med izvajalskim partnerjem in končnim prejemnikom ali finančnim posrednikom ali drugim subjektom iz točke (a) člena 16(1) podpišejo do 31. decembra 2028.

Člen 14

Upravičene operacije financiranja in naložbene operacije

1.   Sklad InvestEU podpira le operacije financiranja in naložbene operacije, ki:

| (a) | izpolnjujejo pogoje iz točk (a) do (e) člena 209(2) finančne uredbe, zlasti glede tržnih nepopolnosti, naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, in dodatnosti, kot so določeni v točkah (a) in (b) člena 209(2) finančne uredbe in v Prilogi V k tej uredbi, ter po možnosti čim bolj povečajo zasebne naložbe v skladu s točko (d) člena 209(2) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo pogoje iz točk (a) do (e) člena 209(2) finančne uredbe, zlasti glede tržnih nepopolnosti, naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, in dodatnosti, kot so določeni v točkah (a) in (b) člena 209(2) finančne uredbe in v Prilogi V k tej uredbi, ter po možnosti čim bolj povečajo zasebne naložbe v skladu s točko (d) člena 209(2) finančne uredbe;

| (b) | prispevajo k ciljem politike Unije in spadajo na področja, upravičena do operacij financiranja in naložbenih operacij v ustreznem sklopu politike v skladu s Prilogo II k tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

prispevajo k ciljem politike Unije in spadajo na področja, upravičena do operacij financiranja in naložbenih operacij v ustreznem sklopu politike v skladu s Prilogo II k tej uredbi;

| (c) | ne zagotavljajo finančne podpore izključenim dejavnostim iz oddelka B Priloge V k tej uredbi ter |
| --- | --- |

(c)

ne zagotavljajo finančne podpore izključenim dejavnostim iz oddelka B Priloge V k tej uredbi ter

| (d) | so skladne z naložbenimi smernicami. |
| --- | --- |

(d)

so skladne z naložbenimi smernicami.

2.   Poleg projektov v Uniji ali čezmorski državi ali na ozemlju, povezanem z državo članico, kot je določeno v Prilogi II k PDEU, lahko Sklad InvestEU prek operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru drugih sklopov podpira naslednje projekte in operacije:

| (a) | projekte, v katerih sodelujejo subjekti, ki so locirani ali imajo sedež v eni ali več državah članicah in zajemajo eno ali več tretjih držav, tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, države, ki spadajo v okvir evropske sosedske politike, EGP ali Efto, čezmorske države ali ozemlja, določene v Prilogi II k PDEU, ali pridruženo tretjo državo, ne glede na to, ali je v teh tretjih državah oziroma čezmorskih državah ali ozemljih že kateri partner; |
| --- | --- |

(a)

projekte, v katerih sodelujejo subjekti, ki so locirani ali imajo sedež v eni ali več državah članicah in zajemajo eno ali več tretjih držav, tudi države pristopnice, države kandidatke in potencialne kandidatke, države, ki spadajo v okvir evropske sosedske politike, EGP ali Efto, čezmorske države ali ozemlja, določene v Prilogi II k PDEU, ali pridruženo tretjo državo, ne glede na to, ali je v teh tretjih državah oziroma čezmorskih državah ali ozemljih že kateri partner;

| (b) | operacije financiranja in naložbene operacije v tretjih državah iz člena 5, ki prispevajo k posameznemu finančnemu produktu. |
| --- | --- |

(b)

operacije financiranja in naložbene operacije v tretjih državah iz člena 5, ki prispevajo k posameznemu finančnemu produktu.

3.   Sklad InvestEU lahko podpira operacije financiranja in naložbene operacije, ki zagotavljajo financiranje končnim prejemnikom, ki so pravni subjekti s sedežem v kateri od naslednjih držav ali ozemelj:

| (a) | državi članici ali čezmorski državi ali na ozemlju, povezanem z državo članico, kot je določeno v Prilogi II k PDEU; |
| --- | --- |

(a)

državi članici ali čezmorski državi ali na ozemlju, povezanem z državo članico, kot je določeno v Prilogi II k PDEU;

| (b) | tretji državi, pridruženi programu InvestEU v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(b)

tretji državi, pridruženi programu InvestEU v skladu s členom 5;

| (c) | kadar je primerno, tretji državi iz točke (a) odstavka 2; |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, tretji državi iz točke (a) odstavka 2;

| (d) | drugih tretjih državah, kadar je to potrebno za financiranje projekta v državi ali na ozemlju iz točke (a), (b) ali (c). |
| --- | --- |

(d)

drugih tretjih državah, kadar je to potrebno za financiranje projekta v državi ali na ozemlju iz točke (a), (b) ali (c).

Člen 15

Izbira izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB

1.   Komisija izvajalske partnerje, ki niso skupina EIB, izbere v skladu s členom 154 finančne uredbe.

Izvajalski partnerji lahko tvorijo skupino. Izvajalski partner je lahko član ene ali več skupin.

Za oddelek za EU upravičeni partnerji izrazijo interes v zvezi z delom jamstva EU iz člena 13(5).

Za oddelek za države članice lahko zadevna država članica kot izvajalske partnerje predlaga enega ali več partnerjev izmed tistih, ki so izrazili interes. Zadevna država članica lahko predlaga tudi skupino EIB kot izvajalskega partnerja in lahko na lastne stroške sklene pogodbo s skupino EIB za opravljanje storitev iz člena 11.

Kadar zadevna država članica ne predlaga izvajalskega partnerja, Komisija ravna v skladu s tretjim pododstavkom tega odstavka in kot izvajalske partnerje izbere usposobljene partnerje, ki lahko krijejo operacije financiranja in naložbene operacije na zadevnih geografskih območjih.

2.   Komisija pri izbiri izvajalskih partnerjev zagotovi, da portfelj finančnih produktov v okviru Sklada InvestEU izpolni naslednje cilje:

| (a) | čim večje zajetje ciljev, določenih v členu 3; |
| --- | --- |

(a)

čim večje zajetje ciljev, določenih v členu 3;

| (b) | čim večji učinek jamstva EU prek lastnih sredstev, ki jih dodeli izvajalski partner; |
| --- | --- |

(b)

čim večji učinek jamstva EU prek lastnih sredstev, ki jih dodeli izvajalski partner;

| (c) | po možnosti čim večje povečanje zasebnih naložb; |
| --- | --- |

(c)

po možnosti čim večje povečanje zasebnih naložb;

| (d) | spodbujanje inovativnih rešitev v zvezi s financiranjem in tveganji za odpravo tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje inovativnih rešitev v zvezi s financiranjem in tveganji za odpravo tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne;

| (e) | doseganje geografske razpršenosti s postopnim dodeljevanjem jamstva EU in omogočanje financiranja manjših projektov; |
| --- | --- |

(e)

doseganje geografske razpršenosti s postopnim dodeljevanjem jamstva EU in omogočanje financiranja manjših projektov;

| (f) | zagotavljanje zadostne razpršenosti tveganja. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje zadostne razpršenosti tveganja.

3.   Komisija pri izbiri izvajalskih partnerjev upošteva tudi:

| (a) | morebitne stroške in nadomestila za proračun Unije; |
| --- | --- |

(a)

morebitne stroške in nadomestila za proračun Unije;

| (b) | zmogljivost izvajalskega partnerja za temeljito izvajanje zahtev iz člena 155(2) in (3) finančne uredbe v zvezi z izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami, davčno utajo, pranjem denarja, financiranjem terorizma in nekooperativnimi jurisdikcijami. |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost izvajalskega partnerja za temeljito izvajanje zahtev iz člena 155(2) in (3) finančne uredbe v zvezi z izogibanjem davkom, davčnimi goljufijami, davčno utajo, pranjem denarja, financiranjem terorizma in nekooperativnimi jurisdikcijami.

4.   Nacionalne spodbujevalne banke in institucije so lahko izbrane kot izvajalski partnerji, če izpolnjujejo zahteve iz tega člena.

Člen 16

Upravičene vrste financiranja

1.   Jamstvo EU se lahko uporabi za kritje tveganja za naslednje vrste financiranja, ki ga zagotavljajo izvajalski partnerji:

| (a) | posojila, jamstva, posredna jamstva, instrumenti kapitalskega trga, druge oblike financiranja ali izboljšanja kreditne kakovosti, vključno s podrejenim dolgom, ali naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, ki se zagotavljajo neposredno ali posredno prek finančnih posrednikov, skladov, naložbenih platform ali drugih subjektov in se usmerjajo do končnih prejemnikov; |
| --- | --- |

(a)

posojila, jamstva, posredna jamstva, instrumenti kapitalskega trga, druge oblike financiranja ali izboljšanja kreditne kakovosti, vključno s podrejenim dolgom, ali naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital, ki se zagotavljajo neposredno ali posredno prek finančnih posrednikov, skladov, naložbenih platform ali drugih subjektov in se usmerjajo do končnih prejemnikov;

| (b) | financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji, ki tej instituciji omogoča izvajanje financiranja iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji, ki tej instituciji omogoča izvajanje financiranja iz točke (a).

Da se financiranje iz točk (a) in (b) prvega pododstavka tega odstavka krije z jamstvom EU, se odobri, pridobi ali izda za namen operacije financiranja in naložbene operacije iz člena 14(1), kadar je financiranje s strani izvajalskega partnerja odobreno v skladu s sporazumom o financiranju ali poslom, ki ga izvajalski partner podpiše ali sklene po podpisu sporazuma o jamstvu in ki ni potekel ali bil preklican.

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije prek skladov ali drugih posredniških struktur so podprte z jamstvom EU v skladu z določbami, ki se določijo v naložbenih smernicah, tudi če te strukture manjšino vloženih sredstev vložijo zunaj Unije in v tretjih državah iz člena 14(2) ali v sredstva, ki na podlagi te uredbe niso upravičena.

Člen 17

Sporazumi o jamstvu

1.   Komisija z vsakim izvajalskim partnerjem sklene sporazum o jamstvu za odobritev jamstva EU do zneska, ki ga določi Komisija.

Če izvajalski partnerji oblikujejo skupino, se sklene en sam sporazum o jamstvu med Komisijo in vsakim izvajalskim partnerjem znotraj skupine ali z enim izvajalskim partnerjem v imenu skupine.

2.   Sporazum o jamstvu vsebuje:

| (a) | znesek finančnega prispevka, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner, in s tem povezane pogoje; |
| --- | --- |

(a)

znesek finančnega prispevka, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner, in s tem povezane pogoje;

| (b) | pogoje financiranja ali jamstva, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner drugemu pravnemu subjektu, ki sodeluje pri izvajanju, kadar poteka tako sodelovanje; |
| --- | --- |

(b)

pogoje financiranja ali jamstva, ki ga mora zagotoviti izvajalski partner drugemu pravnemu subjektu, ki sodeluje pri izvajanju, kadar poteka tako sodelovanje;

| (c) | podrobna pravila o zagotavljanju jamstva EU v skladu s členom 19, vključno s kritjem portfeljev posebnih vrst instrumentov in z njimi povezanih dogodkov, ki lahko sprožijo zahtevek za unovčitev jamstva EU; |
| --- | --- |

(c)

podrobna pravila o zagotavljanju jamstva EU v skladu s členom 19, vključno s kritjem portfeljev posebnih vrst instrumentov in z njimi povezanih dogodkov, ki lahko sprožijo zahtevek za unovčitev jamstva EU;

| (d) | nadomestilo za tveganje, ki se dodeli sorazmerno glede na delež Unije in izvajalskega partnerja v tveganju ali kakor je zmanjšano v ustrezno utemeljenih primerih v skladu s členom 13(2); |
| --- | --- |

(d)

nadomestilo za tveganje, ki se dodeli sorazmerno glede na delež Unije in izvajalskega partnerja v tveganju ali kakor je zmanjšano v ustrezno utemeljenih primerih v skladu s členom 13(2);

| (e) | plačilne pogoje; |
| --- | --- |

(e)

plačilne pogoje;

| (f) | zavezo izvajalskega partnerja, da bo sprejel sklepe Komisije in naložbenega odbora v zvezi z uporabo jamstva EU v korist predlagane operacije financiranja ali naložbene operacije, brez poseganja v odločanje izvajalskega partnerja v zvezi s predlagano finančno ali naložbeno operacijo brez jamstva EU; |
| --- | --- |

(f)

zavezo izvajalskega partnerja, da bo sprejel sklepe Komisije in naložbenega odbora v zvezi z uporabo jamstva EU v korist predlagane operacije financiranja ali naložbene operacije, brez poseganja v odločanje izvajalskega partnerja v zvezi s predlagano finančno ali naložbeno operacijo brez jamstva EU;

| (g) | določbe in postopke v zvezi z izterjavo terjatev, ki se zaupajo izvajalskemu partnerju; |
| --- | --- |

(g)

določbe in postopke v zvezi z izterjavo terjatev, ki se zaupajo izvajalskemu partnerju;

| (h) | finančno in operativno poročanje ter spremljanje operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru jamstva EU; |
| --- | --- |

(h)

finančno in operativno poročanje ter spremljanje operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru jamstva EU;

| (i) | ključne kazalnike smotrnosti, zlasti glede uporabe jamstva EU, izpolnjevanja ciljev in meril iz členov 3, 8 in 14 ter mobilizacije zasebnega kapitala; |
| --- | --- |

(i)

ključne kazalnike smotrnosti, zlasti glede uporabe jamstva EU, izpolnjevanja ciljev in meril iz členov 3, 8 in 14 ter mobilizacije zasebnega kapitala;

| (j) | po potrebi določbe in postopke v zvezi z operacijami mešanega financiranja; |
| --- | --- |

(j)

po potrebi določbe in postopke v zvezi z operacijami mešanega financiranja;

| (k) | druge ustrezne določbe v skladu z zahtevami iz člena 155(2) in naslova X finančne uredbe; |
| --- | --- |

(k)

druge ustrezne določbe v skladu z zahtevami iz člena 155(2) in naslova X finančne uredbe;

| (l) | obstoj ustreznih mehanizmov za obravnavo morebitnih pomislekov zasebnih vlagateljev. |
| --- | --- |

(l)

obstoj ustreznih mehanizmov za obravnavo morebitnih pomislekov zasebnih vlagateljev.

3.   V sporazumu o jamstvu je prav tako določeno, da se nadomestilo, ki ga je mogoče pripisati Uniji iz operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih zajema ta uredba, zagotovi po odbitku zapadlih plačil na podlagi zahtevkov za unovčitev jamstva EU.

4.   Poleg tega se v sporazumu o jamstvu določi, da se vsak znesek, dolgovan izvajalskemu partnerju v zvezi z jamstvom EU, odšteje od skupnega zneska nadomestil, prihodkov in vračil, ki jih izvajalski partner dolguje Uniji za operacije financiranja in naložbene operacije iz te uredbe. Kadar navedeni znesek ne zadostuje za kritje zneska, dolgovanega izvajalskemu partnerju v skladu s členom 18(3), se neporavnani znesek črpa iz oblikovanih rezervacij za jamstvo EU.

5.   Kadar je sporazum o jamstvu sklenjen v okviru oddelka za države članice, se lahko predvidi udeležba predstavnikov iz zadevne države članice ali regij pri spremljanju izvajanja sporazuma o jamstvu.

Člen 18

Zahteve za uporabo jamstva EU

1.   Odobritev jamstva EU je pogojena z začetkom veljavnosti sporazuma o jamstvu, sklenjenega z zadevnim izvajalskim partnerjem.

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije se z jamstvom EU krijejo samo, kadar izpolnjujejo merila iz te uredbe in ustreznih naložbenih smernic ter če je naložbeni odbor sklenil, da te operacije izpolnjujejo zahteve za upravičenost do jamstva EU. Izvajalski partnerji so še naprej odgovorni za zagotavljanje skladnosti operacij financiranja in naložbenih operacij s to uredbo in ustreznimi naložbenimi smernicami.

3.   Komisija izvajalskemu partnerju ni dolžna plačati za administrativne stroške ali provizije, povezane z izvajanjem operacij financiranja in naložbenih operacij v okviru jamstva EU, razen če narava ciljev politike, na katere je osredotočen finančni produkt, ki ga je treba izvesti, cenovna dostopnost za ciljne končne prejemnike ali vrsta financiranja izvajalskemu partnerju omogoča, da Komisiji ustrezno utemelji, da je potrebna izjema. Kritje teh stroškov iz proračuna Unije je omejeno na znesek, ki je nujno potreben za izvajanje ustreznih operacij financiranja in naložbenih operacij, zagotovi pa se le za znesek stroškov, ki ni krit s prihodki izvajalskih partnerjev iz teh operacij financiranja in naložbenih operacij. Dogovori o proviziji se določijo v sporazumu o jamstvu ter so skladni s členom 17(4) te uredbe in točko (g) člena 209(2) finančne uredbe.

4.   Poleg tega lahko izvajalski partner jamstvo EU uporabi za kritje ustreznega deleža morebitnih stroškov izterjave v skladu s členom 17(4), razen če se ti stroški odbijejo od prihodkov izterjave.

Člen 19

Kritje in pogoji jamstva EU

1.   Nadomestilo za tveganje se razdeli med Unijo in izvajalskega partnerja v sorazmerju z njunim deležem tveganja v zvezi s portfeljem operacij financiranja in naložbenih operacij oziroma v zvezi s posameznimi operacijami financiranja in naložbenimi operacijami. Plačila jamstva EU se lahko v ustrezno utemeljenih primerih iz člena 13(2) tudi zmanjša.

Izvajalski partner ima ustrezno izpostavljenost do operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih podpira jamstvo EU, na lastno odgovornost, razen če so izjemoma cilji politike, na katere je osredotočen finančni proizvod, ki ga je treba izvesti, taki, da izvajalski partner sam ne bi mogel razumno prispevati lastne zmogljivosti za prevzemanje tveganj.

2.   Jamstvo EU krije:

| (a) | za dolžniške instrumente iz točke (a) člena 16(1):






  (i) | glavnico in vse obresti ter zneske, ki so dolgovani izvajalskemu partnerju in jih ta ni prejel v skladu s pogoji o operacijah financiranja pred neizpolnitvijo obveznosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

za dolžniške instrumente iz točke (a) člena 16(1):

(i)

glavnico in vse obresti ter zneske, ki so dolgovani izvajalskemu partnerju in jih ta ni prejel v skladu s pogoji o operacijah financiranja pred neizpolnitvijo obveznosti;

| (ii) | izgube zaradi prestrukturiranja; |
| --- | --- |

(ii)

izgube zaradi prestrukturiranja;

| (iii) | izgube, ki izhajajo iz nihanj neevrskih valut na trgih, na katerih so le omejene možnosti dolgoročnega varovanja pred tveganjem; |
| --- | --- |

(iii)

izgube, ki izhajajo iz nihanj neevrskih valut na trgih, na katerih so le omejene možnosti dolgoročnega varovanja pred tveganjem;

| (b) | za naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital iz točke (a) člena 16(1): vložene zneske in povezane stroške financiranja ter izgube zaradi nihanj neevrskih valut; |
| --- | --- |

(b)

za naložbe v lastniški kapital ali navidezni lastniški kapital iz točke (a) člena 16(1): vložene zneske in povezane stroške financiranja ter izgube zaradi nihanj neevrskih valut;

| (c) | za financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji v skladu s točko (b) člena 16(1): uporabljene zneske in z njimi povezane stroške financiranja. |
| --- | --- |

(c)

za financiranje ali jamstva izvajalskega partnerja drugi finančni instituciji v skladu s točko (b) člena 16(1): uporabljene zneske in z njimi povezane stroške financiranja.

Za namene točke (a)(i) prvega pododstavka v zvezi s podrejenim dolgom se odlog, zmanjšanje ali zahtevan izstop štejejo za neizpolnitev obveznosti.

3.   Kadar Unija opravi plačilo izvajalskemu partnerju na podlagi unovčitve jamstva EU, Unija prevzame ustrezne pravice izvajalskega partnerja v zvezi z njegovimi operacijami financiranja ali naložbenimi operacijami, ki jih krije jamstvo EU, v obsegu, v katerem te pravice še obstajajo.

Izvajalski partner si v imenu Unije prizadeva za izterjavo zneskov, ki jih prevzame s subrogacijo, in izterjane zneske povrne Uniji.

POGLAVJE V

Upravljanje

Člen 20

Svetovalni odbor

1.   Komisiji in usmerjevalnemu odboru, ustanovljenemu na podlagi člena 21, svetuje svetovalni odbor (v nadaljnjem besedilu: svetovalni odbor).

2.   Svetovalni odbor si prizadeva zagotoviti uravnoteženo zastopanost spolov, v njem pa je:

| (a) | en predstavnik vsakega izvajalskega partnerja; |
| --- | --- |

(a)

en predstavnik vsakega izvajalskega partnerja;

| (b) | en predstavnik vsake države članice; |
| --- | --- |

(b)

en predstavnik vsake države članice;

| (c) | en strokovnjak, ki ga imenuje Evropski ekonomsko-socialni odbor; |
| --- | --- |

(c)

en strokovnjak, ki ga imenuje Evropski ekonomsko-socialni odbor;

| (d) | en strokovnjak, ki ga imenuje Odbor regij. |
| --- | --- |

(d)

en strokovnjak, ki ga imenuje Odbor regij.

3.   Svetovalnemu odboru predseduje predstavnik Komisije. Predstavnik skupine EIB je podpredsednik.

Svetovalni odbor se sestaja redno, najmanj dvakrat letno, na zahtevo predsednika.

4.   Svetovalni odbor:

| (a) | svetuje Komisiji in usmerjevalnemu odboru glede zasnove finančnih produktov, ki se bodo uporabili v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

svetuje Komisiji in usmerjevalnemu odboru glede zasnove finančnih produktov, ki se bodo uporabili v skladu s to uredbo;

| (b) | svetuje Komisiji in usmerjevalnemu odboru glede razvoja dogajanja na trgu, tržnih pogojev, tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne; |
| --- | --- |

(b)

svetuje Komisiji in usmerjevalnemu odboru glede razvoja dogajanja na trgu, tržnih pogojev, tržnih nepopolnosti in naložbenih okoliščin, ki niso optimalne;

| (c) | izmenjuje mnenja o razvoju trga in dobro prakso. |
| --- | --- |

(c)

izmenjuje mnenja o razvoju trga in dobro prakso.

5.   Komisija prve člane svetovalnega odbora, ki zastopajo izvajalske partnerje, ki niso skupina EIB, imenuje po posvetovanju z morebitnimi izvajalskimi partnerji. Njihov mandat je omejen na eno leto.

6.   Srečanja predstavnikov držav članic v ločeni obliki se organizirajo vsaj dvakrat letno, predseduje pa jim Komisija.

7.   Svetovalni odbor in predstavniki držav članic lahko na svojih sejah iz odstavka 6 usmerjevalnemu odboru v preučitev izdajo priporočila glede izvajanja in delovanja Programa InvestEU.

8.   Podrobni zapisniki sej svetovalnega odbora se objavijo takoj, ko jih svetovalni odbor potrdi.

Komisija določi pravila in postopke delovanja svetovalnega odbora ter upravlja njegov sekretariat. Svetovalni odbor ima na voljo vso ustrezno dokumentacijo in vse informacije, ki mu omogočajo opravljanje nalog.

9.   Nacionalne spodbujevalne banke in institucije, zastopane v svetovalnem odboru, med seboj izberejo predstavnike izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB, v usmerjevalnem odboru, ustanovljenemu na podlagi člena 21. Nacionalne spodbujevalne banke in institucije se morajo zavzemati za to, da bi v usmerjevalnem odboru dosegle uravnoteženo zastopanost glede na velikost in geografsko lokacijo. Izbrani predstavniki zastopajo skupno stališče vseh izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB.

Člen 21

Usmerjevalni odbor

1.   Za Program InvestEU se ustanovi usmerjevalni odbor (v nadaljnjem besedilu: usmerjevalni odbor). Sestavljajo ga štirje predstavniki Komisije, trije predstavniki skupine EIB, dva predstavnika izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB, ter en strokovnjak brez pravice glasovanja, ki ga imenuje Evropski parlament. Strokovnjak brez pravice glasovanja, ki ga imenuje Evropski parlament, ne zahteva ali sprejema navodil od institucij, organov, uradov ali agencij Unije, od nobene vlade države članice ali drugih javnih ali zasebnih organov in deluje povsem samostojno. Svoje naloge opravlja nepristransko in v interesu Programa InvestEU.

Člani usmerjevalnega odbora se imenujejo za obdobje štirih let, pri čemer se lahko mandat enkrat podaljša, predstavniki drugih izvajalskih partnerjev, ki niso skupina EIB, pa za obdobje dveh let.

2.   Usmerjevalni odbor med predstavniki Komisije izbere predsednika za obdobje štirih let, njegov mandat pa je mogoče enkrat podaljšati. Predsednik dvakrat letno poroča predstavnikom držav članic v svetovalnem odboru o izvajanju in delovanju Programa InvestEU.

Podrobni zapisniki sej usmerjevalnega odbora se objavijo takoj, ko jih usmerjevalni odbor potrdi.

3.   Usmerjevalni odbor:

| (a) | zagotovi strateške in operativne smernice za izvajalske partnerje, vključno s smernicami za oblikovanje finančnih produktov ter drugimi operativnimi politikami in postopki, potrebnimi za delovanje Sklada InvestEU; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi strateške in operativne smernice za izvajalske partnerje, vključno s smernicami za oblikovanje finančnih produktov ter drugimi operativnimi politikami in postopki, potrebnimi za delovanje Sklada InvestEU;

| (b) | sprejme metodološki okvir za tveganje, ki ga pripravi Komisija v sodelovanju s skupino EIB in drugimi izvajalskimi partnerji; |
| --- | --- |

(b)

sprejme metodološki okvir za tveganje, ki ga pripravi Komisija v sodelovanju s skupino EIB in drugimi izvajalskimi partnerji;

| (c) | nadzira izvajanje Programa InvestEU; |
| --- | --- |

(c)

nadzira izvajanje Programa InvestEU;

| (d) | je na voljo za posvetovanje in mnenja vseh svojih članov v zvezi z ožjim seznamom kandidatov za naložbeni odbor, preden se izberejo v skladu s členom 24(2); |
| --- | --- |

(d)

je na voljo za posvetovanje in mnenja vseh svojih članov v zvezi z ožjim seznamom kandidatov za naložbeni odbor, preden se izberejo v skladu s členom 24(2);

| (e) | sprejme poslovnik sekretariata naložbenega odbora iz člena 24(4); |
| --- | --- |

(e)

sprejme poslovnik sekretariata naložbenega odbora iz člena 24(4);

| (f) | sprejme pravila, ki se uporabljajo za operacije z naložbenimi platformami. |
| --- | --- |

(f)

sprejme pravila, ki se uporabljajo za operacije z naložbenimi platformami.

4.   Usmerjevalni odbor v razpravah stremi k soglasju, kar pomeni, da čim bolj upošteva stališča vseh svojih članov. Če se stališča članov razhajajo, usmerjevalni odbor sprejme odločitve s kvalificirano večino članov z glasovalno pravico, pri čemer se odda vsaj sedem glasov.

Člen 22

Preglednica

1.   Vzpostavi se preglednica kazalnikov (v nadaljnjem besedilu: preglednica), ki zagotavlja, da naložbeni odbor neodvisno, pregledno in usklajeno oceni prošnje za uporabo jamstva EU za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predlagajo izvajalski partnerji.

2.   Izvajalski partnerji izpolnijo preglednico kazalnikov za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predlagajo.

3.   Preglednica kazalnikov zajema naslednje elemente:

| (a) | opis predlaganih operacij financiranja ali naložbenih operacij; |
| --- | --- |

(a)

opis predlaganih operacij financiranja ali naložbenih operacij;

| (b) | kako predlagana operacija financiranja ali naložbena operacija prispeva k ciljem politike EU; |
| --- | --- |

(b)

kako predlagana operacija financiranja ali naložbena operacija prispeva k ciljem politike EU;

| (c) | opis dodatnosti; |
| --- | --- |

(c)

opis dodatnosti;

| (d) | opis tržne nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne; |
| --- | --- |

(d)

opis tržne nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne;

| (e) | finančni in tehnični prispevek izvajalskih partnerjev; |
| --- | --- |

(e)

finančni in tehnični prispevek izvajalskih partnerjev;

| (f) | učinek naložbe; |
| --- | --- |

(f)

učinek naložbe;

| (g) | finančni profil operacije financiranja ali naložbene operacije; |
| --- | --- |

(g)

finančni profil operacije financiranja ali naložbene operacije;

| (h) | dopolnilne kazalnike. |
| --- | --- |

(h)

dopolnilne kazalnike.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 34 za dopolnitev te uredbe z določitvijo dodatnih elementov preglednice kazalnikov, vključno s podrobnimi pravili za uporabo preglednice za izvajalske partnerje.

Člen 23

Pregled politike

1.   Komisija izvede pregled za potrditev, da so operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predlagajo izvajalski partnerji, ki niso EIB, skladne s pravom in politikami Unije.

2.   Operacije financiranja in naložbene operacije EIB, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, niso zajete v jamstvu EU, kadar Komisija v postopku iz člena 19 statuta EIB poda negativno mnenje.

Člen 24

Naložbeni odbor

1.   Ustanovi se povsem neodvisen naložbeni odbor za Sklad InvestEU (v nadaljnjem besedilu: naložbeni odbor). Naložbeni odbor:

| (a) | preuči predloge za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predložijo izvajalski partnerji za kritje v okviru jamstva EU, za katere je bil izveden pregled politike iz člena 23(1) te uredbe oziroma za katere je bilo v postopku iz člena 19 statuta EIB podano pozitivno mnenje; |
| --- | --- |

(a)

preuči predloge za operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih predložijo izvajalski partnerji za kritje v okviru jamstva EU, za katere je bil izveden pregled politike iz člena 23(1) te uredbe oziroma za katere je bilo v postopku iz člena 19 statuta EIB podano pozitivno mnenje;

| (b) | preveri skladnost predlogov iz točke (a) s to uredbo in ustreznimi naložbenimi smernicami ter |
| --- | --- |

(b)

preveri skladnost predlogov iz točke (a) s to uredbo in ustreznimi naložbenimi smernicami ter

| (c) | preveri, ali so operacije financiranja in naložbene operacije, ki bi bile deležne podpore v okviru jamstva EU, v skladu z vsemi ustreznimi zahtevami. |
| --- | --- |

(c)

preveri, ali so operacije financiranja in naložbene operacije, ki bi bile deležne podpore v okviru jamstva EU, v skladu z vsemi ustreznimi zahtevami.

Naložbeni odbor pri opravljanju nalog iz prvega pododstavka tega odstavka posebno pozornost nameni zahtevam dodatnosti iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe in Priloge V k tej uredbi ter zahtevi po privabljanju zasebnih naložb iz točke (d) člena 209(2) finančne uredbe.

2.   Naložbeni odbor se sestaja v štirih različnih sestavah, ki ustrezajo štirim sklopom politike iz člena 8(1).

Vsaka sestava naložbenega odbora vključuje šest plačanih zunanjih strokovnjakov. Strokovnjake izbere in imenuje Komisija na priporočilo usmerjevalnega odbora. Strokovnjaki so imenovani za obdobje največ štirih let z možnostjo enkratnega podaljšanja. Plačuje jih Unija. Komisija se lahko na podlagi priporočila usmerjevalnega odbora odloči obnoviti mandat aktualnemu članu naložbenega odbora, ne da bi uporabila postopek iz tega odstavka.

Strokovnjaki imajo visoko raven izkušenj s strukturiranjem in financiranjem projektov oziroma financiranjem MSP ali večjih podjetij na ustreznem trgu.

Sestava naložbenega odbora zagotavlja, da zajema široko znanje o sektorjih, ki jih pokrivajo sklopi politike iz člena 8(1), in široko znanje o geografskih trgih v Uniji ter da je v naložbenem odboru kot celoti uravnotežena tudi zastopanost spolov.

Štirje člani naložbenega odbora so stalni člani vseh štirih sestav naložbenega odbora. Vsaj eden od stalnih članov ima strokovno znanje s področja trajnostnih naložb. Poleg tega sta v vsaki od štirih sestav po dva strokovnjaka z izkušnjami na področju naložb v sektorjih, ki jih zajema ustrezni sklop politike. Usmerjevalni odbor člane naložbenega odbora razporedi v ustrezno sestavo oziroma sestave. Naložbeni odbor izvoli predsednika izmed svojih stalnih članov.

3.   Ko člani naložbenega odbora sodelujejo pri dejavnostih naložbenega odbora, svoje dolžnosti opravljajo nepristransko in v izključnem interesu Sklada InvestEU. Ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od izvajalskih partnerjev, institucij Unije, držav članic ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.

Življenjepis in izjava o interesih vsakega člana naložbenega odbora se javno objavi in stalno posodablja. Vsak član naložbenega odbora Komisiji in usmerjevalnemu odboru brez odlašanja sporoči vse informacije, ki so potrebne za redno preverjanje, da ni prišlo do nasprotja interesov.

Usmerjevalni odbor lahko Komisiji priporoči, da člana odstavi, če ta ne spoštuje zahtev iz tega odstavka, ali iz drugih ustrezno utemeljenih razlogov.

4.   Ko naložbeni odbor ukrepa v skladu s tem členom, mu pomaga sekretariat. Sekretariat je neodvisen, zanj pa je odgovoren predsednik naložbenega odbora. Upravni sedež sekretariata je pri Komisiji. S poslovnikom sekretariata se zagotovi zaupnost izmenjave informacij in dokumentov med izvajalskimi partnerji in ustreznimi upravljavskimi organi. Skupina EIB lahko predloge za operacije financiranja in naložbene operacije posreduje neposredno naložbenemu odboru ter o tem obvesti sekretariat.

Dokumentacija, ki jo predložijo izvajalski partnerji, zajema standardiziran obrazec, preglednico kazalnikov iz člena 22 in vse druge dokumente, ki jih naložbeni odbor šteje kot relevantne, zlasti opis značilnosti tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, in opis, kako se bodo te razmere z operacijo financiranja ali naložbeno operacijo izboljšale, pa tudi zanesljivo oceno operacije, ki potrjuje dodatnost operacije financiranja ali naložbene operacije. Sekretariat preveri popolnost dokumentacije, ki jo predložijo izvajalski partnerji, ki niso skupina EIB. Naložbeni odbor lahko od posameznega izvajalskega partnerja zahteva pojasnila v zvezi s predlogom za naložbeno operacijo ali operacijo financiranja, med drugim tudi tako, da zahteva navzočnost njegovega predstavnika pri razpravi o tej operaciji. Morebitna ocena projekta, ki jo opravi izvajalski partner, naložbenega odbora ne zavezuje pri odobritvi kritja z jamstvom EU za operacije financiranja ali naložbene operacije.

Naložbeni odbor pri ocenjevanju in preverjanju predlaganih operacij financiranja in naložbenih operacij uporablja preglednico kazalnikov iz člena 22.

5.   Sklepi naložbenega odbora se sprejmejo z navadno večino vseh članov, kar vključuje vsaj enega od začasnih članov sestave v zvezi s sklopom politike, za katerega je podan predlog. V primeru enakega števila glasov ima odločilni glas predsednik naložbenega odbora.

Sklepi naložbenega odbora o odobritvi kritja jamstva EU za operacijo financiranja ali naložbeno operacijo so javno dostopni in vključujejo utemeljitev odobritve in informacije o operaciji, zlasti opis, identiteto nosilcev projekta ali finančnih posrednikov ter cilje operacije. Sklepi se sklicujejo tudi na celovito oceno na podlagi preglednice kazalnikov.

Preglednica kazalnikov je javno dostopna po podpisu operacije financiranja ali naložbene operacije ali podprojekta, če je primerno.

Informacije, ki morajo biti v skladu z drugim in tretjim pododstavkom javno dostopne, ne vsebujejo poslovno občutljivih informacij ali osebnih podatkov, saj se ti v skladu s pravili Unije o varstvu podatkov ne razkrijejo. Komisija poslovno občutljive dele sklepov naložbenega odbora na zahtevo posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu, pri čemer se upoštevajo stroge zahteve glede zaupnosti.

Naložbeni odbor Evropskemu parlamentu in Svetu dvakrat letno predloži seznam vseh sklepov naložbenega odbora v predhodnih šestih mesecih in objavljene preglednice kazalnikov, ki se nanašajo nanje. Predloženi seznam vključuje morebitne sklepe o zavrnitvi uporabe jamstva EU. Za navedene sklepe veljajo stroge zahteve glede zaupnosti.

Sekretariat naložbenega odbora da zadevnemu izvajalskemu partnerju sklepe naložbenega odbora pravočasno na voljo.

Sekretariat naložbenega odbora v centralnem registru evidentira vse informacije v zvezi s predlogi za operacije financiranja in naložbene operacije, ki so bile predložene naložbenemu odboru, ter sklepe naložbenega odbora o teh predlogih.

6.   Kadar je naložbeni odbor zaprošen za odobritev uporabe jamstva EU za operacijo financiranja ali naložbeno operacijo, ki je instrument, program ali struktura s podprojekti, ta odobritev zajema tudi podprojekte, razen če se naložbeni odbor odloči pridržati pravico, da jih odobri ločeno. Naložbeni odbor nima pravice, da bi ločeno odobril podprojekte v vrednosti manj kot 3 000 000 EUR.

7.   Kadar naložbeni odbor meni, da je to potrebno, lahko Komisijo seznani z morebitnimi operativnimi težavami pri uporabi ali razlagi naložbenih smernic.

POGLAVJE VI

Svetovalno vozlišče InvestEU

Člen 25

Svetovalno vozlišče InvestEU

1.   Komisija vzpostavi svetovalno vozlišče InvestEU. Svetovalno vozlišče InvestEU zagotavlja svetovalno podporo pri opredeljevanju, pripravi, razvoju, strukturiranju in izvajanju naložbenih projektov ter javnem naročanju, povezanem z njimi, ter pri krepitvi zmogljivosti nosilcev projektov in finančnih posrednikov za izvajanje operacij financiranja in naložbenih operacij. Takšna podpora lahko zajema katero koli fazo življenjskega cikla projekta oziroma financiranja subjekta, ki prejema podporo.

Komisija sklene svetovalne sporazume s skupino EIB in drugimi morebitnimi svetovalnimi partnerji ter jih pooblasti za zagotavljanje svetovalne podpore iz prvega pododstavka tega odstavka in storitev iz odstavka 2. Poleg tega lahko Komisija izvaja svetovalne pobude, med drugim s sklepanjem pogodb z zunanjimi ponudniki storitev. Komisija vzpostavi osrednjo vstopno točko za svetovalno vozlišče InvestEU in prošnje za svetovalno podporo usmeri k ustrezni svetovalni pobudi. Komisija, skupina EIB in drugi svetovalni partnerji tesno sodelujejo, da bi zagotovili učinkovitost, sinergije in učinkovito geografsko pokritost podpore po vsej Uniji, pri tem pa ustrezno upoštevajo obstoječe strukture in delo.

Svetovalne pobude so na voljo kot sestavni del vsakega sklopa politike iz člena 8(1), ki zajema sektorje v zadevnem sklopu. Poleg tega so svetovalne pobude na voljo v okviru medsektorske komponente.

2.   Svetovalno vozlišče InvestEU zlasti:

| (a) | zagotavlja osrednjo vstopno točko, ki jo upravlja in gosti Komisija, za pomoč javnim organom in nosilcem projektov pri razvoju projektov v okviru svetovalnega vozlišča InvestEU; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja osrednjo vstopno točko, ki jo upravlja in gosti Komisija, za pomoč javnim organom in nosilcem projektov pri razvoju projektov v okviru svetovalnega vozlišča InvestEU;

| (b) | posreduje vse razpoložljive dodatne informacije v zvezi z naložbenimi smernicami javnim organom in nosilcem projektov, vključno z informacijami o njihovi uporabi ali razlagi, ki jih zagotovi Komisija; |
| --- | --- |

(b)

posreduje vse razpoložljive dodatne informacije v zvezi z naložbenimi smernicami javnim organom in nosilcem projektov, vključno z informacijami o njihovi uporabi ali razlagi, ki jih zagotovi Komisija;

| (c) | nosilcem projektov, kadar je primerno, pomaga pri razvoju projektov za doseganje ciljev iz členov 3 in 8 in meril za upravičenost iz člena 14 ter spodbuja razvoj, tudi razvoj pomembnih projektov skupnega evropskega interesa in povezovalcev za majhne projekte, tudi prek naložbenih platform iz točke (f) tega odstavka, pod pogojem, da takšna pomoč ne posega v sklepe naložbenega odbora glede kritja jamstva EU v zvezi s takšnimi projekti; |
| --- | --- |

(c)

nosilcem projektov, kadar je primerno, pomaga pri razvoju projektov za doseganje ciljev iz členov 3 in 8 in meril za upravičenost iz člena 14 ter spodbuja razvoj, tudi razvoj pomembnih projektov skupnega evropskega interesa in povezovalcev za majhne projekte, tudi prek naložbenih platform iz točke (f) tega odstavka, pod pogojem, da takšna pomoč ne posega v sklepe naložbenega odbora glede kritja jamstva EU v zvezi s takšnimi projekti;

| (d) | podpira ukrepe in spodbuja lokalno znanje, da se olajša uporaba podpore Sklada InvestEU v celotni Uniji, ter kadar je mogoče, dejavno prispeva k cilju sektorske in geografske razpršenosti Sklada InvestEU s podpiranjem izvajalskih partnerjev pri pripravljanju in razvoju potencialnih operacij financiranja in naložbenih operacij; |
| --- | --- |

(d)

podpira ukrepe in spodbuja lokalno znanje, da se olajša uporaba podpore Sklada InvestEU v celotni Uniji, ter kadar je mogoče, dejavno prispeva k cilju sektorske in geografske razpršenosti Sklada InvestEU s podpiranjem izvajalskih partnerjev pri pripravljanju in razvoju potencialnih operacij financiranja in naložbenih operacij;

| (e) | olajša vzpostavitev sodelovalnih platform za medsebojne izmenjave in deljenje podatkov, znanja in izkušenj ter dobrih praks v podporo razvoju projektnih struktur in sektorskemu razvoju; |
| --- | --- |

(e)

olajša vzpostavitev sodelovalnih platform za medsebojne izmenjave in deljenje podatkov, znanja in izkušenj ter dobrih praks v podporo razvoju projektnih struktur in sektorskemu razvoju;

| (f) | zagotavlja proaktivno svetovalno podporo v zvezi z ustanavljanjem naložbenih platform, vključno s čezmejnimi in makroregionalnimi naložbenimi platformami ter naložbenimi platformami, ki povezujejo majhne in srednje projekte v eni ali več državah članicah glede na temo ali regijo; |
| --- | --- |

(f)

zagotavlja proaktivno svetovalno podporo v zvezi z ustanavljanjem naložbenih platform, vključno s čezmejnimi in makroregionalnimi naložbenimi platformami ter naložbenimi platformami, ki povezujejo majhne in srednje projekte v eni ali več državah članicah glede na temo ali regijo;

| (g) | podpira kombiniranje z nepovratnimi sredstvi ali finančnimi instrumenti, ki se financirajo iz proračuna Unije ali z drugimi viri, da bi se okrepila sinergija in dopolnjevanje med instrumenti Unije ter čim bolj povečala finančni vzvod in učinek Programa InvestEU; |
| --- | --- |

(g)

podpira kombiniranje z nepovratnimi sredstvi ali finančnimi instrumenti, ki se financirajo iz proračuna Unije ali z drugimi viri, da bi se okrepila sinergija in dopolnjevanje med instrumenti Unije ter čim bolj povečala finančni vzvod in učinek Programa InvestEU;

| (h) | podpira ukrepe za gradnjo zmogljivosti za razvoj organizacijskih zmogljivosti, znanj in spretnosti ter postopkov ter pospešitev pripravljenosti organizacij za naložbe, da bi javni organi in nosilci projektov lahko oblikovali strukture za naložbene projekte, razvili mehanizme financiranja in naložbene platforme ter upravljali projekte, finančni posredniki pa izvajali operacije financiranja in naložbene operacije v korist subjektov, ki imajo težave pri pridobivanju dostopa do financiranja, tudi s podpiranjem razvoja zmogljivosti za oceno tveganja ali poznavanja specifičnega sektorja; |
| --- | --- |

(h)

podpira ukrepe za gradnjo zmogljivosti za razvoj organizacijskih zmogljivosti, znanj in spretnosti ter postopkov ter pospešitev pripravljenosti organizacij za naložbe, da bi javni organi in nosilci projektov lahko oblikovali strukture za naložbene projekte, razvili mehanizme financiranja in naložbene platforme ter upravljali projekte, finančni posredniki pa izvajali operacije financiranja in naložbene operacije v korist subjektov, ki imajo težave pri pridobivanju dostopa do financiranja, tudi s podpiranjem razvoja zmogljivosti za oceno tveganja ali poznavanja specifičnega sektorja;

| (i) | zagotavlja svetovalno podporo za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zaščititi svoje naložbe na področju raziskav in inovacij s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti. |
| --- | --- |

(i)

zagotavlja svetovalno podporo za zagonska podjetja, zlasti kadar želijo zaščititi svoje naložbe na področju raziskav in inovacij s pridobitvijo pravic intelektualne lastnine, kot so patenti.

3.   Svetovalno vozlišče InvestEU je dostopno javnim in zasebnim nosilcem projektov, vključno MSP ter zagonskim podjetjem, javnim organom, nacionalnim spodbujevalnim bankam in institucijam ter finančnim in drugim posrednikom.

4.   Komisija z vsakim svetovalnim partnerjem sklene svetovalni sporazum za izvajanje ene ali več svetovalnih pobud. Svetovalno vozlišče InvestEU lahko zaračuna provizije za kritje dela stroškov za opravljanje storitev iz odstavka 2, razen kadar gre za storitve, ki se zagotavljajo javnim nosilcem projektov ali neprofitnim organizacijam, ki so v upravičenih primerih brezplačne. Provizije, ki se zaračunajo MSP za storitve iz odstavka 2, se omejijo na tretjino stroškov za opravljanje teh storitev.

5.   Svetovalno vozlišče InvestEU se za izvajanje dejavnosti iz odstavka 1 in za olajšanje zagotavljanja svetovalne podpore opre na strokovno znanje Komisije, skupine EIB in drugih svetovalnih partnerjev.

6.   Vsaka svetovalna pobuda vključuje mehanizem delitve stroškov med Komisijo in svetovalnim partnerjem, razen kadar se Komisija v ustrezno utemeljenem primeru, kadar tako zahtevajo posebnosti svetovalne pobude ter se zagotovi skladna in enakopravna obravnava svetovalnih partnerjev, strinja, da bo prevzela vse stroške svetovalne pobude.

7.   Svetovalno vozlišče InvestEU ima po potrebi lokalno prisotnost. Lokalna prisotnost se vzpostavi zlasti v državah članicah ali regijah, ki imajo težave pri razvoju projektov v okviru Sklada InvestEU. Svetovalno vozlišče InvestEU pomaga pri prenosu znanja na regionalno in lokalno raven, da se okrepijo regionalne in lokalne zmogljivosti ter strokovno znanje za zagotavljanje svetovalne podpore iz odstavka 1, vključno s podporo izvajanju in uvedbi majhnih projektov.

8.   Svetovalno vozlišče InvestEU za zagotavljanje svetovalne podpore iz odstavka 1 in lažje zagotavljanje podpore na lokalni ravni po možnosti sodeluje z nacionalnimi spodbujevalnimi bankami in institucijami in izkorišča njihovo strokovno znanje. V okviru svetovalnega vozlišča InvestEU se po potrebi sklenejo sporazumi o sodelovanju z vsaj eno nacionalno spodbujevalno banko in institucijo na posamezno državo članico.

9.   Izvajalski partnerji nosilcem projekta, ki zaprošajo za financiranje, zlasti za majhne projekte, po potrebi predlagajo, naj svetovalno vozlišče InvestEU zaprosijo za pomoč pri svojih projektih, da po potrebi izboljšajo njihovo pripravo in omogočijo ocenitev možnosti združevanja projektov.

Kadar je ustrezno, izvajalski in svetovalni partnerji nosilce projektov obvestijo tudi o možnosti uvrstitve projektov na portal InvestEU iz člena 26.

POGLAVJE VII

Portal InvestEU

Člen 26

Portal InvestEU

1.   Komisija vzpostavi portal InvestEU. Portal InvestEU je preprosto dostopna in uporabniku prijazna zbirka podatkov z ustreznimi informacijami za vsak projekt.

2.   Portal InvestEU zagotovi kanal, prek katerega nosilci projektov dosežejo, da so projekti, za katere si prizadevajo pridobiti financiranje, prepoznavni za vlagatelje. Vključitev projektov na portal InvestEU ne vpliva na odločitve glede končnih projektov, izbranih za podporo na podlagi te uredbe ali na podlagi katerega koli drugega instrumenta Unije ali na odločitve za javno financiranje. Na portalu InvestEU so navedeni le projekti, ki so združljivi s pravom in politikami Unije.

3.   Komisija projekte, ki so združljivi s pravom in politikami Unije, posreduje ustreznim izvajalskim partnerjem. Po potrebi in kadar se izvaja svetovalna pobuda, Komisija te projekte posreduje tudi svetovalnemu vozlišču InvestEU.

4.   Izvajalski partnerji pregledajo projekte, ki spadajo v njihovo geografsko območje in dejavnost.

POGLAVJE VIII

Odgovornost, spremljanje in poročanje, ocenjevanje in kontrola

Člen 27

Odgovornost

1.   Predsednik usmerjevalnega odbora na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta instituciji, ki to zahteva, poroča o smotrnosti Sklada InvestEU, tudi z udeležbo na predstavitvi v Evropskem parlamentu.

2.   Predsednik usmerjevalnega odbora v petih tednih od dneva prejema vprašanj ustno ali pisno odgovori na vprašanja, ki jih Evropski parlament ali Svet naslovi na Sklad InvestEU.

Člen 28

Spremljanje in poročanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku Programa InvestEU pri doseganju splošnih in specifičnih ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi III.

2.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja Programa InvestEU in njegovih rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno ter da navedeni podatki omogočajo ustrezno spremljanje tveganja in portfelja jamstev. V ta namen se izvajalskim in svetovalnim partnerjem oziroma drugim prejemnikom finančnih sredstev Unije naložijo sorazmerne zahteve glede poročanja.

3.   Komisija poroča o izvajanju Programa InvestEU v skladu s členoma 241 in 250 finančne uredbe. Letno poročilo v skladu s členom 41(5) finančne uredbe vsebuje informacije o stopnji izvajanja programa glede na zastavljene cilje in kazalnike smotrnosti. V ta namen vsak izvajalski partner vsako leto zagotovi informacije, ki so potrebne, da Komisija lahko izpolni svoje obveznosti poročanja, vključno z informacijami o delovanju jamstva EU.

4.   Vsak izvajalski partner vsakih šest mesecev Komisiji predloži poročilo o operacijah financiranja in naložbenih operacijah, ki jih zajema ta uredba, razčlenjenih na oddelek za EU in oddelek za države članice, kakor je primerno. Vsak izvajalski partner informacije o oddelku za države članice predloži tudi državi članici, katere oddelek izvaja. Poročilo vključuje oceno skladnosti z zahtevami o uporabi jamstva EU in ključnimi kazalniki smotrnosti iz Priloge III k tej uredbi. Poročilo vključuje tudi operativne, statistične, finančne in računovodske podatke o vsaki operaciji financiranja ali naložbeni operaciji ter oceno pričakovanih finančnih tokov na ravni oddelka, sklopa politike in Sklada InvestEU. Poročilo skupine EIB, po potrebi pa tudi poročilo drugih izvajalskih partnerjev, enkrat letno vključuje tudi informacije o ovirah za naložbe, ki so se pojavile pri izvajanju operacij financiranja in naložbenih operacij iz te uredbe. Poročila vsebujejo informacije, ki jih morajo izvajalski partnerji zagotoviti na podlagi točke (a) člena 155(1) finančne uredbe.

5.   Za zagotovitev učinkovite ocene napredka Programa InvestEU pri doseganju njegovih ciljev se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 34, za spremembo Priloge III kar zadeva kazalnike, kadar je to potrebno, in za dopolnitev te uredbe z določbami o vzpostavitvi okvira za spremljanje in ocenjevanje.

Člen 29

Ocenjevanje

1.   Ocene Programa InvestEU se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   Komisija do 30. septembra 2024 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o neodvisni vmesni oceni Programa InvestEU, zlasti o uporabi jamstva EU, izpolnjevanju obveznosti skupine EIB iz točk (b) in (c) prvega pododstavka člena 11(1), dodeljevanju jamstva EU na podlagi člena 13(4) in (5), izvajanju svetovalnega vozlišča InvestEU, dodeljenem proračunu na podlagi točke (d)(i) prvega pododstavka člena 11(1) ter člena 8(8). V oceni se predvsem navede, kako vključitev izvajalskih in svetovalnih partnerjev v izvajanje Programa InvestEU prispeva k uresničevanju ciljev Programa InvestEU, pa tudi ciljev politike EU, zlasti v zvezi z dodano vrednostjo ter geografskim in sektorskim ravnotežjem podprtih operacij financiranja in naložbenih operacij. Ocenita se tudi uporaba preverjanja trajnostnosti na podlagi člena 8(5) in osredotočanje na MSP, sklenjeno v okviru sklopa politike za MSP iz točke (c) člena 8(1).

3.   Komisija ob zaključku izvajanja Programa InvestEU, vendar najpozneje 31. decembra 2031, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o neodvisni končni oceni Programa InvestEU, zlasti glede uporabe jamstva EU.

4.   Komisija zaključke ocen skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

5.   Izvajalski in svetovalni partnerji prispevajo k ocenam iz odstavkov 2 in 3 ter Komisiji posredujejo informacije, potrebne za njihovo izvedbo.

6.   Komisija v skladu s členom 211(1) finančne uredbe v letno poročilo iz člena 250 finančne uredbe vsaka tri leta vključi pregled ustreznosti stopnje rezervacij iz člena 4(1) te uredbe glede dejanskega profila tveganja operacij financiranja in naložbenih operacij, ki jih krije jamstvo EU. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 34 te uredbe, da se spremeni ta uredba, tako da se na podlagi navedenega pregleda prilagodi stopnja rezervacij iz člena 4(1) te uredbe za do 15 %.

Člen 30

Revizije

Revizije uporabe financiranja Unije, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno z osebami ali subjekti, ki jih niso pooblastili institucije ali organi Unije, so osnova za splošno zagotovilo na podlagi člena 127 finančne uredbe.

Člen 31

Zaščita finančnih interesov Unije

Kadar je tretja država udeležena pri Programu InvestEU po odločitvi, sprejeti na podlagi mednarodnega sporazuma ali na podlagi katerega koli drugega pravnega instrumenta, odgovornemu odredbodajalcu, OLAF in Računskemu sodišču podeli potrebne pravice in dostop, da lahko v celoti izvajajo svoje pristojnosti. V primeru OLAF take pravice vključujejo pravico do izvajanja preiskav, vključno s preverjanji na kraju samem in inšpekcijami, kot je določeno v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013.

POGLAVJE IX

Preglednost in prepoznavnost

Člen 32

Informiranje, komuniciranje in obveščanje javnosti

1.   Izvajalski partnerji in svetovalni partnerji z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov.

Pri uporabi zahtev iz prvega pododstavka za projekte na področju kibernetske varnosti ter v obrambnem in vesoljskem sektorju je treba upoštevati obveznosti glede zaupnosti ali tajnosti.

2.   Izvajalski partnerji in svetovalni partnerji obvestijo končne prejemnike, vključno z MSP, o obstoju podpore v okviru Programa InvestEU oziroma od drugih finančnih posrednikov zahtevajo, da te končne prejemnike obvestijo o navedeni podpori, in sicer tako, da te informacije, zlasti v primeru MSP, jasno navedejo v ustreznem sporazumu o zagotavljanju podpore v okviru programa InvestEU, s čimer izboljšajo ozaveščenost javnosti in prepoznavnost.

3.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Programom InvestEU, ukrepi, izvedenimi na podlagi Programa InvestEU, in doseženimi rezultati. Finančna sredstva, dodeljena Programu InvestEU, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, če so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 3.

POGLAVJE X

Udeležba Evropske unije v povečanju kapitala Evropskega investicijskega sklada

Člen 33

Udeležba v povečanju kapitala EIF

Unija poleg svojega deleža v EIF na dan 3. decembra 2020 vpiše do 853 delnic v EIF, od katerih ima vsaka nominalno vrednost 1 000 000 EUR, tako da njen relativni delež v kapitalu ostane na ravni, ki je enakovredna ravni na dan 3. decembra 2020. Vpis delnic in plačilo v višini do 375 000 000 EUR za vplačani del delnic in za vplačani presežek kapitala se izvedeta v skladu s pogoji, ki jih odobri skupščina EIF, in pred 31. decembrom 2021. Tako vpisani, vendar nevplačani del delnic, pridobljenih v skladu s tem členom, ne presega 682 400 000 EUR.

POGLAVJE XI

Prehodne in končne določbe

Člen 34

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. Kadar se delegirani akti nanašajo na dejavnosti, ki jih izvajajo skupina EIB in drugi izvajalski partnerji ali ki skupino EIB in druge izvajalske partnerje vključujejo, se Komisija pred pripravo navedenih delegiranih aktov posvetuje s skupino EIB in drugimi morebitnimi izvajalskimi partnerji.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 8(9), 22(4), 28(5) in 29(6) se prenese na Komisijo za obdobje do 31. decembra 2028. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred tem datumom. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz členov 8(9), 22(4), 28(5) in 29(6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 8(9), 22(4), 28(5) in 29(6), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 35

Prehodne določbe

1.   Z odstopanjem od prvega in četrtega pododstavka člena 209(3) finančne uredbe se lahko morebitni prihodki, vračila in izterjave iz finančnih instrumentov, vzpostavljenih s programi iz Priloge IV k tej uredbi, uporabijo za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU na podlagi te uredbe, pri čemer se upoštevajo ustrezne določbe uredbe o instrumentu za posojila v javnem sektorju za obdobje 2021 do 2027.

2.   Z odstopanjem od točke (a) člena 213(4) finančne uredbe se lahko morebitni presežek rezervacij za jamstvo EU, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2015/1017, uporabi za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU na podlagi te uredbe, pri čemer se upoštevajo ustrezne določbe o proračunu iz uredbe o instrumentu za posojila v javnem sektorju za obdobje 2021 do 2027.

3.   Znesek v višini 6 074 000 000 EUR v tekočih cenah iz točke (c) člena 2(2) Uredbe (EU) 2020/2094 se uporabi:

| (a) | za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU na podlagi te uredbe z zneskom v višini 5 930 000 000 EUR v tekočih cenah, poleg sredstev, navedenih v prvem pododstavku člena 211(4) finančne uredbe; |
| --- | --- |

(a)

za oblikovanje rezervacij za jamstvo EU na podlagi te uredbe z zneskom v višini 5 930 000 000 EUR v tekočih cenah, poleg sredstev, navedenih v prvem pododstavku člena 211(4) finančne uredbe;

| (b) | za izvajanje ukrepov iz poglavij VI in VII te uredbe ter ukrepov iz drugega stavka člena 1(3) Uredbe (EU) 2020/2094, ob upoštevanju člena 3(4) in (8) navedene uredbe, z zneskom v višini 142 500 000 EUR v tekočih cenah. |
| --- | --- |

(b)

za izvajanje ukrepov iz poglavij VI in VII te uredbe ter ukrepov iz drugega stavka člena 1(3) Uredbe (EU) 2020/2094, ob upoštevanju člena 3(4) in (8) navedene uredbe, z zneskom v višini 142 500 000 EUR v tekočih cenah.

Ta znesek je zunanji namenski prejemek v skladu s členom 21(5) finančne uredbe.

4.   Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 16(1) te uredbe se lahko operacije financiranja in naložbene operacije, ki jih podpiše ali sklene izvajalski partner v obdobju od 1. januarja 2021 do podpisa zadevnih sporazumov o jamstvu, krijejo z jamstvom EU, če so navedene v sporazumu o jamstvu, je bil zanje izveden pregled politike iz člena 23(1) te uredbe ali podano pozitivno mnenje v okviru postopka iz člena 19 statuta EIB in jih v obeh primerih odobri naložbeni odbor v skladu s členom 24 te uredbe.

Člen 36

Sprememba Uredbe (EU) 2015/1017

V Uredbo (EU) 2015/1017 se vstavi naslednji člen:

„Člen 11a

Kombinacija portfelja EFSI z drugimi portfelji

Z odstopanjem od člena 11(6) te uredbe in drugega pododstavka člena 10(2) te uredbe lahko jamstvo EU krije izgube iz člena 11(6) te uredbe v zvezi s celotnim portfeljem operacij financiranja in naložbenih operacij, podprtih s finančnimi produkti iz člena 7(1) Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (*1).

Člen 37

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. marca 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL C 364, 28.10.2020, str. 139.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. marca 2021.

2

(3)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

4

(5)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

5

(6)  
  UL L 309, 13.12.1993, str. 3.

6

(7)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

8

(9)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

10

(11)  
  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

11

(12)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

12

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 209, 2.8.1997, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

14

(15)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

15

(16)  
  UL C 170, 18.5.2020, str. 22.

16

(17)  Uredba Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L 433I, 22.12.2020, str. 23).

17

(18)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

18

(19)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

21

(22)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

22

(23)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

23

(24)  
  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

24

(25)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

25

(26)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

26

(27)  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

27

---

PRILOGA I

ZNESKI JAMSTVA EU ZA SPECIFIČNE CILJE

Okvirna razdelitev iz četrtega pododstavka člena 4(2) za operacije financiranja in naložbene operacije je naslednja:

| (a) | do 9 887 682 891 EUR za cilje iz točke (a) člena 3(2); |
| --- | --- |

(a)

do 9 887 682 891 EUR za cilje iz točke (a) člena 3(2);

| (b) | do 6 575 653 460 EUR za cilje iz točke (b) člena 3(2); |
| --- | --- |

(b)

do 6 575 653 460 EUR za cilje iz točke (b) člena 3(2);

| (c) | do 6 906 732 440 EUR za cilje iz točke (c) člena 3(2); |
| --- | --- |

(c)

do 6 906 732 440 EUR za cilje iz točke (c) člena 3(2);

| (d) | do 2 782 241 282 EUR za cilje iz točke (d) člena 3(2); |
| --- | --- |

(d)

do 2 782 241 282 EUR za cilje iz točke (d) člena 3(2);

---

PRILOGA II

UPRAVIČENA PODROČJA ZA OPERACIJE FINANCIRANJA IN NALOŽBENE OPERACIJE

Operacije financiranja in naložbene operacije lahko vključujejo strateške naložbe za podporo končnim prejemnikom, katerih dejavnosti so strateškega pomena za Unijo, zlasti za zeleni in digitalni prehod, večjo odpornost in krepitev strateških vrednostnih verig. Vključujejo lahko pomembne projekte skupnega evropskega interesa. Operacije financiranja in naložbene operacije lahko spadajo na eno ali več naslednjih področij:

| (1) | razvoj energetskega sektorja v skladu s prednostnimi nalogami energetske unije, vključno z zanesljivostjo oskrbe z energijo, prehodom na čisto energijo ter zavezami iz Agende 2030 in Pariškega sporazuma, zlasti s:






  (a) | širitvijo proizvodnje, dobave ali uporabe čiste in trajnostne energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov energije in rešitev; |
| --- | --- | --- |

(1)

razvoj energetskega sektorja v skladu s prednostnimi nalogami energetske unije, vključno z zanesljivostjo oskrbe z energijo, prehodom na čisto energijo ter zavezami iz Agende 2030 in Pariškega sporazuma, zlasti s:

(a)

širitvijo proizvodnje, dobave ali uporabe čiste in trajnostne energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov energije in rešitev;

| (b) | energijsko učinkovitostjo in prihranki energije (pri čemer je posebna pozornost namenjena zmanjševanju povpraševanja z upravljanjem povpraševanja in prenovo stavb); |
| --- | --- |

(b)

energijsko učinkovitostjo in prihranki energije (pri čemer je posebna pozornost namenjena zmanjševanju povpraševanja z upravljanjem povpraševanja in prenovo stavb);

| (c) | razvojem in posodobitvijo trajnostne energetske infrastrukture, med drugim zlasti tehnologij za shranjevanje, medsebojne povezanosti električnih omrežij med državami članicami ter pametnimi omrežji, ter njeno nadgradnjo v pametno infrastrukturo, tako na ravni prenosa kot distribucije; |
| --- | --- |

(c)

razvojem in posodobitvijo trajnostne energetske infrastrukture, med drugim zlasti tehnologij za shranjevanje, medsebojne povezanosti električnih omrežij med državami članicami ter pametnimi omrežji, ter njeno nadgradnjo v pametno infrastrukturo, tako na ravni prenosa kot distribucije;

| (d) | razvojem inovativnih brezemisijskih in nizkoemisijskih sistemov ogrevanja in kombinirano proizvodnjo elektrike in toplote; |
| --- | --- |

(d)

razvojem inovativnih brezemisijskih in nizkoemisijskih sistemov ogrevanja in kombinirano proizvodnjo elektrike in toplote;

| (e) | proizvodnjo in dobavo trajnostnih sintetičnih goriv iz obnovljivih ali ogljično nevtralnih virov ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov, biogoriv ter biomasnih in alternativnih goriv, vključno z gorivi za vse načine prevoza, v skladu s cilji Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(e)

proizvodnjo in dobavo trajnostnih sintetičnih goriv iz obnovljivih ali ogljično nevtralnih virov ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov, biogoriv ter biomasnih in alternativnih goriv, vključno z gorivi za vse načine prevoza, v skladu s cilji Direktive (EU) 2018/2001;

| (f) | infrastrukturo za zajemanje in shranjevanje ogljika v industrijskih procesih, elektrarnah na biomaso in proizvodnih obratih na poti do energetskega prehoda ter |
| --- | --- |

(f)

infrastrukturo za zajemanje in shranjevanje ogljika v industrijskih procesih, elektrarnah na biomaso in proizvodnih obratih na poti do energetskega prehoda ter

| (g) | fizično ali virtualno kritično infrastrukturo, vključno z njenimi elementi, ki so opredeljeni kot ključni, ter zemljišči in nepremičninami, bistvenimi za uporabo te kritične infrastrukture ter zagotavljanje blaga in storitev, ki so ključnega pomena za delovanje in vzdrževanje kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

(g)

fizično ali virtualno kritično infrastrukturo, vključno z njenimi elementi, ki so opredeljeni kot ključni, ter zemljišči in nepremičninami, bistvenimi za uporabo te kritične infrastrukture ter zagotavljanje blaga in storitev, ki so ključnega pomena za delovanje in vzdrževanje kritične infrastrukture;

| (2) | razvoj trajnostne in varne prometne infrastrukture, mobilnostnih rešitev, opreme in inovativnih tehnologij v skladu s prednostnimi nalogami Unije na področju prometa in zavezami, sprejetimi v skladu s Pariškim sporazumom, zlasti s:






  (a) | projekti, ki podpirajo razvoj infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), vključno z vzdrževanjem in varnostjo infrastrukture, urbanimi vozlišči TEN-T, pomorskimi pristanišči in pristanišči na celinskih plovnih poteh, letališči, večmodalnimi terminali in njihovo povezavo z omrežji TEN-T, pa tudi telematskimi aplikacijami iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1); |
| --- | --- | --- |

(2)

razvoj trajnostne in varne prometne infrastrukture, mobilnostnih rešitev, opreme in inovativnih tehnologij v skladu s prednostnimi nalogami Unije na področju prometa in zavezami, sprejetimi v skladu s Pariškim sporazumom, zlasti s:

(a)

projekti, ki podpirajo razvoj infrastrukture vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), vključno z vzdrževanjem in varnostjo infrastrukture, urbanimi vozlišči TEN-T, pomorskimi pristanišči in pristanišči na celinskih plovnih poteh, letališči, večmodalnimi terminali in njihovo povezavo z omrežji TEN-T, pa tudi telematskimi aplikacijami iz Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1);

| (b) | infrastrukturnimi projekti TEN-T, ki določajo uporabo vsaj dveh različnih načinov prevoza, zlasti večmodalnih tovornih terminalov in vozlišč potniškega prevoza; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturnimi projekti TEN-T, ki določajo uporabo vsaj dveh različnih načinov prevoza, zlasti večmodalnih tovornih terminalov in vozlišč potniškega prevoza;

| (c) | projekti za pametno in trajnostno mobilnost v mestih, usmerjenimi v nizkoemisijske načine mestnega prevoza, vključno z rešitvami, ki zajemajo celinske plovne poti, in inovativnimi mobilnostnimi rešitvami, nediskriminatorno dostopnostjo, manjšim onesnaževanjem zraka in zmanjšanjem hrupa, manjšo porabo energije, mrežami pametnih mest, ohranjanjem in povečanjem stopnje varnosti ter zmanjšanjem števila nesreč, tudi za kolesarje in pešce; |
| --- | --- |

(c)

projekti za pametno in trajnostno mobilnost v mestih, usmerjenimi v nizkoemisijske načine mestnega prevoza, vključno z rešitvami, ki zajemajo celinske plovne poti, in inovativnimi mobilnostnimi rešitvami, nediskriminatorno dostopnostjo, manjšim onesnaževanjem zraka in zmanjšanjem hrupa, manjšo porabo energije, mrežami pametnih mest, ohranjanjem in povečanjem stopnje varnosti ter zmanjšanjem števila nesreč, tudi za kolesarje in pešce;

| (d) | podpiranjem obnove in naknadnega opremljanja prometnih mobilnih sredstev z namenom uvajanja rešitev za nizkoemisijsko in brezemisijsko mobilnost, vključno z uporabo alternativnih goriv za vozila pri vseh načinih prevoza; |
| --- | --- |

(d)

podpiranjem obnove in naknadnega opremljanja prometnih mobilnih sredstev z namenom uvajanja rešitev za nizkoemisijsko in brezemisijsko mobilnost, vključno z uporabo alternativnih goriv za vozila pri vseh načinih prevoza;

| (e) | železniško infrastrukturo in drugimi železniškimi projekti, infrastrukturo za celinske plovne poti, projekti za množični prevoz ter pomorskimi pristanišči in pomorskimi avtocestami; |
| --- | --- |

(e)

železniško infrastrukturo in drugimi železniškimi projekti, infrastrukturo za celinske plovne poti, projekti za množični prevoz ter pomorskimi pristanišči in pomorskimi avtocestami;

| (f) | infrastrukturo za alternativna goriva za vse načine prevoza, vključno z infrastrukturo za električno polnjenje; |
| --- | --- |

(f)

infrastrukturo za alternativna goriva za vse načine prevoza, vključno z infrastrukturo za električno polnjenje;

| (g) | drugimi projekti za pametno in trajnostno mobilnost, usmerjenimi v:






  (i) | varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- | --- |

(g)

drugimi projekti za pametno in trajnostno mobilnost, usmerjenimi v:

(i)

varnost v cestnem prometu;

| (ii) | dostopnost; |
| --- | --- |

(ii)

dostopnost;

| (iii) | zmanjšanje emisij ali |
| --- | --- |

(iii)

zmanjšanje emisij ali

| (iv) | razvoj in uvajanje novih prometnih tehnologij in storitev, kot so storitve, ki se nanašajo na povezane in avtonomne načine prevoza ali integrirane rešitve za izdajo vozovnic; |
| --- | --- |

(iv)

razvoj in uvajanje novih prometnih tehnologij in storitev, kot so storitve, ki se nanašajo na povezane in avtonomne načine prevoza ali integrirane rešitve za izdajo vozovnic;

| (h) | projekti za vzdrževanje ali nadgradnjo obstoječe prometne infrastrukture, vključno z avtocestami v TEN-T, kjer je treba nadgraditi, ohraniti ali izboljšati varnost v cestnem prometu, razviti storitve inteligentnih prometnih sistemov ali zagotoviti celovitost in standarde infrastrukture ter razviti varna parkirišča in objekte, električne polnilne postaje in črpalke z alternativnimi gorivi ter |
| --- | --- |

(h)

projekti za vzdrževanje ali nadgradnjo obstoječe prometne infrastrukture, vključno z avtocestami v TEN-T, kjer je treba nadgraditi, ohraniti ali izboljšati varnost v cestnem prometu, razviti storitve inteligentnih prometnih sistemov ali zagotoviti celovitost in standarde infrastrukture ter razviti varna parkirišča in objekte, električne polnilne postaje in črpalke z alternativnimi gorivi ter

| (i) | kritično infrastrukturo, vključno z njenimi elementi, ki so opredeljeni kot ključni, ter zemljišči in nepremičninami, bistvenimi za uporabo te kritične infrastrukture ter zagotavljanje blaga in storitev, ki so ključnega pomena za delovanje in vzdrževanje kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

(i)

kritično infrastrukturo, vključno z njenimi elementi, ki so opredeljeni kot ključni, ter zemljišči in nepremičninami, bistvenimi za uporabo te kritične infrastrukture ter zagotavljanje blaga in storitev, ki so ključnega pomena za delovanje in vzdrževanje kritične infrastrukture;

| (3) | okolje in viri, zlasti v zvezi z:






  (a) | vodo, vključno z oskrbo s pitno vodo in sanitarnimi storitvami, ter omrežno učinkovitostjo, zmanjševanjem uhajanja, infrastrukturo za zbiranje in čiščenje odpadne vode, obalno infrastrukturo in drugo z vodo povezano zeleno infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

(3)

okolje in viri, zlasti v zvezi z:

(a)

vodo, vključno z oskrbo s pitno vodo in sanitarnimi storitvami, ter omrežno učinkovitostjo, zmanjševanjem uhajanja, infrastrukturo za zbiranje in čiščenje odpadne vode, obalno infrastrukturo in drugo z vodo povezano zeleno infrastrukturo;

| (b) | infrastrukturo za ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturo za ravnanje z odpadki;

| (c) | projekti in podjetji na področju ravnanja z okoljskimi viri in trajnostnih tehnologij; |
| --- | --- |

(c)

projekti in podjetji na področju ravnanja z okoljskimi viri in trajnostnih tehnologij;

| (d) | izboljšanjem in obnavljanjem ekosistemov ter s tem povezanih storitev, tudi z zelenimi in modrimi infrastrukturnimi projekti za obnovo narave in povečanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanjem in obnavljanjem ekosistemov ter s tem povezanih storitev, tudi z zelenimi in modrimi infrastrukturnimi projekti za obnovo narave in povečanje biotske raznovrstnosti;

| (e) | trajnostnim razvojem mest, podeželja in obalnih območij; |
| --- | --- |

(e)

trajnostnim razvojem mest, podeželja in obalnih območij;

| (f) | ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami, prilagajanjem tem spremembam in njihovim blaženjem, vključno z zmanjševanjem tveganja naravnih nesreč; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi v zvezi s podnebnimi spremembami, prilagajanjem tem spremembam in njihovim blaženjem, vključno z zmanjševanjem tveganja naravnih nesreč;

| (g) | projekti in podjetji, ki izvajajo krožno gospodarstvo z vključevanjem vidikov učinkovite rabe virov v proizvodnjo in življenjski cikel izdelkov, vključno s trajnostno oskrbo s primarnimi in sekundarnimi surovinami; |
| --- | --- |

(g)

projekti in podjetji, ki izvajajo krožno gospodarstvo z vključevanjem vidikov učinkovite rabe virov v proizvodnjo in življenjski cikel izdelkov, vključno s trajnostno oskrbo s primarnimi in sekundarnimi surovinami;

| (h) | razogljičenjem in znatnim zmanjšanjem emisij energetsko intenzivnih industrij, vključno s predstavljanjem in uvajanjem inovativnih nizkoemisijskih tehnologij; |
| --- | --- |

(h)

razogljičenjem in znatnim zmanjšanjem emisij energetsko intenzivnih industrij, vključno s predstavljanjem in uvajanjem inovativnih nizkoemisijskih tehnologij;

| (i) | razogljičenjem energetske proizvodne in distribucijske verige s postopno opustitvijo uporabe premoga in nafte ter |
| --- | --- |

(i)

razogljičenjem energetske proizvodne in distribucijske verige s postopno opustitvijo uporabe premoga in nafte ter

| (j) | projekti, ki spodbujajo trajnostno kulturno dediščino. |
| --- | --- |

(j)

projekti, ki spodbujajo trajnostno kulturno dediščino.

| (4) | razvoj infrastrukture za digitalno povezljivost, fizične ali virtualne, zlasti s projekti, ki podpirajo uvedbo zelo visokozmogljivih digitalnih omrežij ali povezljivost 5G ali izboljšujejo digitalno povezljivost in dostop, zlasti na podeželju in v obrobnih regijah; |
| --- | --- |

(4)

razvoj infrastrukture za digitalno povezljivost, fizične ali virtualne, zlasti s projekti, ki podpirajo uvedbo zelo visokozmogljivih digitalnih omrežij ali povezljivost 5G ali izboljšujejo digitalno povezljivost in dostop, zlasti na podeželju in v obrobnih regijah;

| (5) | raziskave, razvoj in inovacije, zlasti z:






  (a) | raziskovalnimi in inovacijskimi projekti, ki prispevajo k ciljem programa Obzorje Evropa, vključno z raziskovalno infrastrukturo in podporo akademskim krogom; |
| --- | --- | --- |

(5)

raziskave, razvoj in inovacije, zlasti z:

(a)

raziskovalnimi in inovacijskimi projekti, ki prispevajo k ciljem programa Obzorje Evropa, vključno z raziskovalno infrastrukturo in podporo akademskim krogom;

| (b) | projekti za podjetja, vključno z usposabljanjem ter spodbujanjem oblikovanja grozdov in poslovnih mrež; |
| --- | --- |

(b)

projekti za podjetja, vključno z usposabljanjem ter spodbujanjem oblikovanja grozdov in poslovnih mrež;

| (c) | predstavitvenimi projekti in programi ter vzpostavitvijo ustrezne infrastrukture, tehnologij in procesov; |
| --- | --- |

(c)

predstavitvenimi projekti in programi ter vzpostavitvijo ustrezne infrastrukture, tehnologij in procesov;

| (d) | skupnimi projekti na področju raziskav in inovacij, pri katerih sodelujejo akademski krogi, raziskovalne in inovacijske organizacije ter industrija, javno-zasebna partnerstva in organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

(d)

skupnimi projekti na področju raziskav in inovacij, pri katerih sodelujejo akademski krogi, raziskovalne in inovacijske organizacije ter industrija, javno-zasebna partnerstva in organizacije civilne družbe;

| (e) | prenosom znanja in tehnologije; |
| --- | --- |

(e)

prenosom znanja in tehnologije;

| (f) | raziskavami na področju ključnih omogočitvenih tehnologij in njihove uporabe v industriji, vključno z novimi in naprednimi materiali ter |
| --- | --- |

(f)

raziskavami na področju ključnih omogočitvenih tehnologij in njihove uporabe v industriji, vključno z novimi in naprednimi materiali ter

| (g) | novimi učinkovitimi in dostopnimi zdravstvenimi izdelki, vključno z raziskavami, razvojem, inovacijami in proizvodnjo farmacevtskih izdelkov, medicinskimi pripomočki, diagnostičnimi pripomočki in zdravili za napredno zdravljenje in novimi antimikrobiki ter inovativnimi razvojnimi procesi, ki se izogibajo testiranju na živalih; |
| --- | --- |

(g)

novimi učinkovitimi in dostopnimi zdravstvenimi izdelki, vključno z raziskavami, razvojem, inovacijami in proizvodnjo farmacevtskih izdelkov, medicinskimi pripomočki, diagnostičnimi pripomočki in zdravili za napredno zdravljenje in novimi antimikrobiki ter inovativnimi razvojnimi procesi, ki se izogibajo testiranju na živalih;

| (6) | razvoj, uvajanje in razširjanje digitalnih tehnologij in storitev, predvsem tistih, ki prispevajo k ciljem programa Digitalna Evropa, vključno z mediji, spletnimi storitvenimi platformami in varno digitalno komunikacijo, zlasti z:






  (a) | umetno inteligenco; |
| --- | --- | --- |

(6)

razvoj, uvajanje in razširjanje digitalnih tehnologij in storitev, predvsem tistih, ki prispevajo k ciljem programa Digitalna Evropa, vključno z mediji, spletnimi storitvenimi platformami in varno digitalno komunikacijo, zlasti z:

(a)

umetno inteligenco;

| (b) | kvantno tehnologijo; |
| --- | --- |

(b)

kvantno tehnologijo;

| (c) | infrastrukturo za kibernetsko varnost in varnost omrežij; |
| --- | --- |

(c)

infrastrukturo za kibernetsko varnost in varnost omrežij;

| (d) | internetom stvari; |
| --- | --- |

(d)

internetom stvari;

| (e) | blokovno verigo in drugimi tehnologijami razpršene evidence; |
| --- | --- |

(e)

blokovno verigo in drugimi tehnologijami razpršene evidence;

| (f) | naprednimi digitalnimi znanji in spretnostmi; |
| --- | --- |

(f)

naprednimi digitalnimi znanji in spretnostmi;

| (g) | robotiko in avtomatizacijo; |
| --- | --- |

(g)

robotiko in avtomatizacijo;

| (h) | fotoniko; |
| --- | --- |

(h)

fotoniko;

| (i) | drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami in storitvami, ki prispevajo k digitalizaciji industrije Unije in vključevanju digitalnih tehnologij, storitev ter znanj in spretnosti v prometni sektor Unije, ter |
| --- | --- |

(i)

drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami in storitvami, ki prispevajo k digitalizaciji industrije Unije in vključevanju digitalnih tehnologij, storitev ter znanj in spretnosti v prometni sektor Unije, ter

| (j) | reciklažnimi in proizvodnimi obrati za proizvodnjo sestavnih delov in naprav informacijske in komunikacijske tehnologije v Uniji; |
| --- | --- |

(j)

reciklažnimi in proizvodnimi obrati za proizvodnjo sestavnih delov in naprav informacijske in komunikacijske tehnologije v Uniji;

| (7) | finančna podpora za subjekte z do 499 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih in malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo, zlasti z:






  (a) | zagotavljanjem obratnega kapitala in naložb; |
| --- | --- | --- |

(7)

finančna podpora za subjekte z do 499 zaposlenimi, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih in malih podjetjih s srednje veliko tržno kapitalizacijo, zlasti z:

(a)

zagotavljanjem obratnega kapitala in naložb;

| (b) | zagotavljanjem financiranja za kritje tveganja od faze zagona dejavnosti do faze širitve, da bi zagotovili vodilno tehnološko vlogo v inovativnih in trajnostnih sektorjih, vključno z izboljšanjem njihove digitalizacijske in inovacijske zmogljivosti, ter da bi zagotovili njihovo svetovno konkurenčnost; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem financiranja za kritje tveganja od faze zagona dejavnosti do faze širitve, da bi zagotovili vodilno tehnološko vlogo v inovativnih in trajnostnih sektorjih, vključno z izboljšanjem njihove digitalizacijske in inovacijske zmogljivosti, ter da bi zagotovili njihovo svetovno konkurenčnost;

| (c) | zagotavljanjem financiranja za nakup podjetja s strani zaposlenih ali njihovo udeležbo v lastništvu podjetja; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanjem financiranja za nakup podjetja s strani zaposlenih ali njihovo udeležbo v lastništvu podjetja;

| (8) | kulturni in ustvarjalni sektor, kulturna dediščina, mediji, avdiovizualni sektor, novinarstvo in tisk, zlasti z razvojem novih tehnologij, uporabo digitalnih tehnologij in tehnološkim upravljanjem pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(8)

kulturni in ustvarjalni sektor, kulturna dediščina, mediji, avdiovizualni sektor, novinarstvo in tisk, zlasti z razvojem novih tehnologij, uporabo digitalnih tehnologij in tehnološkim upravljanjem pravic intelektualne lastnine;

| (9) | turizem; |
| --- | --- |

(9)

turizem;

| (10) | sanacija industrijskih območij (tudi kontaminiranih) in njihova obnova za trajnostno uporabo; |
| --- | --- |

(10)

sanacija industrijskih območij (tudi kontaminiranih) in njihova obnova za trajnostno uporabo;

| (11) | trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, akvakultura in drugi elementi širšega trajnostnega biogospodarstva; |
| --- | --- |

(11)

trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, akvakultura in drugi elementi širšega trajnostnega biogospodarstva;

| (12) | socialne naložbe, vključno s tistimi, ki podpirajo izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, zlasti prek:






  (a) | mikrofinanciranja, etičnega financiranja, financiranja socialnih podjetij in socialnega gospodarstva; |
| --- | --- | --- |

(12)

socialne naložbe, vključno s tistimi, ki podpirajo izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, zlasti prek:

(a)

mikrofinanciranja, etičnega financiranja, financiranja socialnih podjetij in socialnega gospodarstva;

| (b) | povpraševanja po znanjih in spretnostih ter njihove ponudbe; |
| --- | --- |

(b)

povpraševanja po znanjih in spretnostih ter njihove ponudbe;

| (c) | izobraževanja, usposabljanja in s tem povezanih storitev, tudi za odrasle; |
| --- | --- |

(c)

izobraževanja, usposabljanja in s tem povezanih storitev, tudi za odrasle;

| (d) | socialne infrastrukture, zlasti:






  (i) | vključujočega in vsem dostopnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z vzgojo in varstvom v zgodnjem otroštvu ter povezanimi izobraževalno infrastrukturo in ustanovami, alternativnim varstvom otrok, študentskimi stanovanji in digitalno opremo; |
| --- | --- | --- |

(d)

socialne infrastrukture, zlasti:

(i)

vključujočega in vsem dostopnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z vzgojo in varstvom v zgodnjem otroštvu ter povezanimi izobraževalno infrastrukturo in ustanovami, alternativnim varstvom otrok, študentskimi stanovanji in digitalno opremo;

| (ii) | cenovno dostopnih socialnih stanovanj (2); |
| --- | --- |

(ii)

cenovno dostopnih socialnih stanovanj (2);

| (iii) | zdravstvene oskrbe in dolgoročne nege, vključno s klinikami, bolnišnicami, primarno oskrbo, storitvami na domu in oskrbo v skupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

zdravstvene oskrbe in dolgoročne nege, vključno s klinikami, bolnišnicami, primarno oskrbo, storitvami na domu in oskrbo v skupnosti;

| (e) | socialnih inovacij, vključno z inovativnimi socialnimi rešitvami in shemami za spodbujanje socialnih učinkov in rezultatov na področjih iz točk (a) do (d) ter (f) do (j); |
| --- | --- |

(e)

socialnih inovacij, vključno z inovativnimi socialnimi rešitvami in shemami za spodbujanje socialnih učinkov in rezultatov na področjih iz točk (a) do (d) ter (f) do (j);

| (f) | kulturnih dejavnosti s socialnim ciljem; |
| --- | --- |

(f)

kulturnih dejavnosti s socialnim ciljem;

| (g) | ukrepov za spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

(g)

ukrepov za spodbujanje enakosti spolov;

| (h) | vključevanja ranljivih oseb, vključno državljanov tretjih držav; |
| --- | --- |

(h)

vključevanja ranljivih oseb, vključno državljanov tretjih držav;

| (i) | inovativnih zdravstvenih rešitev, vključno z e-zdravjem, zdravstvenimi storitvami in novimi modeli oskrbe; |
| --- | --- |

(i)

inovativnih zdravstvenih rešitev, vključno z e-zdravjem, zdravstvenimi storitvami in novimi modeli oskrbe;

| (j) | vključevanja invalidov in urejanja dostopnosti zanje; |
| --- | --- |

(j)

vključevanja invalidov in urejanja dostopnosti zanje;

| (13) | razvoj obrambne industrije za prispevanje k strateški avtonomnosti Unije, zlasti s podporo:






  (a) | dobavni verigi obrambne industrije Unije, zlasti s finančno podporo MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo; |
| --- | --- | --- |

(13)

razvoj obrambne industrije za prispevanje k strateški avtonomnosti Unije, zlasti s podporo:

(a)

dobavni verigi obrambne industrije Unije, zlasti s finančno podporo MSP in podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo;

| (b) | podjetjem, ki sodelujejo pri projektih za disruptivne inovacije v obrambnem sektorju in s tem tesno povezanih tehnologijah z dvojno rabo; |
| --- | --- |

(b)

podjetjem, ki sodelujejo pri projektih za disruptivne inovacije v obrambnem sektorju in s tem tesno povezanih tehnologijah z dvojno rabo;

| (c) | dobavni verigi obrambnega sektorja pri sodelovanju v skupnih raziskovalnih in razvojnih projektih na področju obrambe, vključno s tistimi, ki jih podpira Evropski obrambni sklad; |
| --- | --- |

(c)

dobavni verigi obrambnega sektorja pri sodelovanju v skupnih raziskovalnih in razvojnih projektih na področju obrambe, vključno s tistimi, ki jih podpira Evropski obrambni sklad;

| (d) | infrastrukturi za raziskave in usposabljanje na področju obrambe; |
| --- | --- |

(d)

infrastrukturi za raziskave in usposabljanje na področju obrambe;

| (14) | vesolje, zlasti v zvezi z razvojem vesoljskega sektorja v skladu s cilji vesoljske strategije za Evropo:






  (a) | čim bolj povečati koristi za družbo in gospodarstvo Unije; |
| --- | --- | --- |

(14)

vesolje, zlasti v zvezi z razvojem vesoljskega sektorja v skladu s cilji vesoljske strategije za Evropo:

(a)

čim bolj povečati koristi za družbo in gospodarstvo Unije;

| (b) | spodbujati konkurenčnost vesoljskih sistemov in tehnologij, zlasti za odpravljanje ranljivosti dobavnih verig; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati konkurenčnost vesoljskih sistemov in tehnologij, zlasti za odpravljanje ranljivosti dobavnih verig;

| (c) | podpirati vesoljsko podjetništvo, vključno z razvojem sorodnih storitev; |
| --- | --- |

(c)

podpirati vesoljsko podjetništvo, vključno z razvojem sorodnih storitev;

| (d) | spodbujati avtonomnost Unije pri varnem dostopu do vesolja, vključno z vidiki dvojne rabe; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati avtonomnost Unije pri varnem dostopu do vesolja, vključno z vidiki dvojne rabe;

| (15) | morja in oceani, in sicer z razvojem projektov in podjetij na področju modrega gospodarstva ter načel financiranja trajnostnega modrega gospodarstva, zlasti prek pomorskega podjetništva in industrije, morskih obnovljivih virov energije in krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(15)

morja in oceani, in sicer z razvojem projektov in podjetij na področju modrega gospodarstva ter načel financiranja trajnostnega modrega gospodarstva, zlasti prek pomorskega podjetništva in industrije, morskih obnovljivih virov energije in krožnega gospodarstva.

---

(1)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

(2)  Cenovno dostopna socialna stanovanja so tista, ki so namenjena prikrajšanim osebam ali skupinam z manj socialnimi ugodnostmi, ki se zaradi omejene plačilne sposobnosti soočajo s hudo stanovanjsko prikrajšanostjo ali ne morejo pridobiti stanovanja pod tržnimi pogoji.

---

PRILOGA III

KLJUČNI KAZALNIKI SMOTRNOSTI IN SPREMLJANJA

1.

| 1.1 | Obseg podpisanih operacij |
| --- | --- |

1.1

Obseg podpisanih operacij

| 1.2 | Mobilizirane naložbe |
| --- | --- |

1.2

Mobilizirane naložbe

| 1.3 | Znesek mobiliziranih zasebnih sredstev |
| --- | --- |

1.3

Znesek mobiliziranih zasebnih sredstev

| 1.4 | Doseženi učinek finančnega vzvoda in multiplikacijski učinek |
| --- | --- |

1.4

Doseženi učinek finančnega vzvoda in multiplikacijski učinek

2.

| 2.1 | Število držav (držav članic in tretjih držav), ki jih zajemajo operacije |
| --- | --- |

2.1

Število držav (držav članic in tretjih držav), ki jih zajemajo operacije

| 2.2 | Število regij, ki jih zajemajo operacije |
| --- | --- |

2.2

Število regij, ki jih zajemajo operacije

| 2.3 | Obseg operacij na državo (državo članico in tretjo državo) in regijo |
| --- | --- |

2.3

Obseg operacij na državo (državo članico in tretjo državo) in regijo

3.

| 3.1 | Število ustvarjenih ali podprtih delovnih mest |
| --- | --- |

3.1

Število ustvarjenih ali podprtih delovnih mest

| 3.2 | Naložbe v podporo podnebnim ciljem, po potrebi razčlenjene po sklopih politike |
| --- | --- |

3.2

Naložbe v podporo podnebnim ciljem, po potrebi razčlenjene po sklopih politike

| 3.3 | Naložbe v podporo digitalizaciji |
| --- | --- |

3.3

Naložbe v podporo digitalizaciji

| 3.4 | Naložbe v podporo industrijskemu prehodu |
| --- | --- |

3.4

Naložbe v podporo industrijskemu prehodu

| 3.5 | Naložbe v podporo pravičnemu prehodu |
| --- | --- |

3.5

Naložbe v podporo pravičnemu prehodu

| 3.6 | Strateške naložbe






  — | Število in obseg operacij, ki prispevajo k zagotavljanju ključne infrastrukture |
| --- | --- | --- |

3.6

Strateške naložbe

—

Število in obseg operacij, ki prispevajo k zagotavljanju ključne infrastrukture

| — | Število in obseg operacij, ki prispevajo k naložbam na področju kibernetske varnosti, vesolja in obrambe |
| --- | --- |

—

Število in obseg operacij, ki prispevajo k naložbam na področju kibernetske varnosti, vesolja in obrambe

4.

| 4.1 | Energija: nameščene dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov (v megavatih (MW)) |
| --- | --- |

4.1

Energija: nameščene dodatne zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih ter drugih varnih in trajnostnih brezemisijskih in nizkoemisijskih virov (v megavatih (MW))

| 4.2 | Energija: število gospodinjstev ter javnih in poslovnih objektov z boljšim razredom energijske porabe |
| --- | --- |

4.2

Energija: število gospodinjstev ter javnih in poslovnih objektov z boljšim razredom energijske porabe

| 4.3 | Energija: ocenjen prihranek energije zaradi projektov (v kilovaturah (kWh)) |
| --- | --- |

4.3

Energija: ocenjen prihranek energije zaradi projektov (v kilovaturah (kWh))

| 4.4 | Energija: zmanjšanje/preprečitev letnih emisij toplogrednih plinov v tonah ekvivalenta ogljikovega dioksida |
| --- | --- |

4.4

Energija: zmanjšanje/preprečitev letnih emisij toplogrednih plinov v tonah ekvivalenta ogljikovega dioksida

| 4.5 | Energija: obseg naložb v razvoj in posodobitev trajnostne energetske infrastrukture ter njeno nadgradnjo v pametno infrastrukturo |
| --- | --- |

4.5

Energija: obseg naložb v razvoj in posodobitev trajnostne energetske infrastrukture ter njeno nadgradnjo v pametno infrastrukturo

| 4.6 | Digitalno: dodatna gospodinjstva, podjetja ali javne stavbe s širokopasovnim dostopom s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, ki jo je mogoče nadgraditi v gigabitno hitrost, ali število ustvarjenih vstopnih točk za brezžično povezavo |
| --- | --- |

4.6

Digitalno: dodatna gospodinjstva, podjetja ali javne stavbe s širokopasovnim dostopom s hitrostjo vsaj 100 Mb/s, ki jo je mogoče nadgraditi v gigabitno hitrost, ali število ustvarjenih vstopnih točk za brezžično povezavo

| 4.7 | Promet: mobilizirane naložbe, zlasti v TEN-T






  — | število projektov za čezmejne in manjkajoče povezave (vključno s projekti v zvezi z urbanimi vozlišči, regionalnimi čezmejnimi železniškimi povezavami, multimodalnimi platformami, pomorskimi pristanišči, pristanišči na celinskih plovnih poteh, povezavami do letališč in železniško-cestnimi terminali jedrnega in celovitega omrežja TEN-T) |
| --- | --- | --- |

4.7

Promet: mobilizirane naložbe, zlasti v TEN-T

—

število projektov za čezmejne in manjkajoče povezave (vključno s projekti v zvezi z urbanimi vozlišči, regionalnimi čezmejnimi železniškimi povezavami, multimodalnimi platformami, pomorskimi pristanišči, pristanišči na celinskih plovnih poteh, povezavami do letališč in železniško-cestnimi terminali jedrnega in celovitega omrežja TEN-T)

| — | število projektov, ki prispevajo k digitalizaciji prometa, zlasti z uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), rečnega informacijskega sistema (RIS), inteligentnega prometnega sistema (ITS), sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (VTMIS)/e-pomorskih storitev ter raziskav o upravljanju zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba (SESAR) |
| --- | --- |

—

število projektov, ki prispevajo k digitalizaciji prometa, zlasti z uvedbo evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), rečnega informacijskega sistema (RIS), inteligentnega prometnega sistema (ITS), sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (VTMIS)/e-pomorskih storitev ter raziskav o upravljanju zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba (SESAR)

| — | število zgrajenih ali nadgrajenih točk za oskrbo z alternativnimi gorivi |
| --- | --- |

—

število zgrajenih ali nadgrajenih točk za oskrbo z alternativnimi gorivi

| — | število projektov, ki prispevajo k varnosti prometa |
| --- | --- |

—

število projektov, ki prispevajo k varnosti prometa

| 4.8 | Okolje: naložbe, ki prispevajo k izvajanju načrtov in programov, kot jih zahteva pravni red Unije na področju okolja, kar zadeva kakovost zraka, vodo, odpadke in naravo |
| --- | --- |

4.8

Okolje: naložbe, ki prispevajo k izvajanju načrtov in programov, kot jih zahteva pravni red Unije na področju okolja, kar zadeva kakovost zraka, vodo, odpadke in naravo

5.

| 5.1 | Prispevek k cilju, da bi se 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) Unije vložilo v raziskave, razvoj in inovacije |
| --- | --- |

5.1

Prispevek k cilju, da bi se 3 % bruto domačega proizvoda (BDP) Unije vložilo v raziskave, razvoj in inovacije

| 5.2 | Število podprtih podjetij (po velikosti), ki izvajajo raziskovalne in inovacijske projekte |
| --- | --- |

5.2

Število podprtih podjetij (po velikosti), ki izvajajo raziskovalne in inovacijske projekte

6.

| 6.1 | Število podprtih podjetij po velikosti (mikro-, MSP ter mala podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo) |
| --- | --- |

6.1

Število podprtih podjetij po velikosti (mikro-, MSP ter mala podjetja s srednjo tržno kapitalizacijo)

| 6.2 | Število podprtih podjetij po fazah razvoja (zgodnja, rast/širitev) |
| --- | --- |

6.2

Število podprtih podjetij po fazah razvoja (zgodnja, rast/širitev)

| 6.3 | Število podprtih podjetij po državah članicah in regijah na ravni NUTS 2 |
| --- | --- |

6.3

Število podprtih podjetij po državah članicah in regijah na ravni NUTS 2

| 6.4 | Število podprtih podjetij po sektorjih (po kodi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji (NACE)) |
| --- | --- |

6.4

Število podprtih podjetij po sektorjih (po kodi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji (NACE))

| 6.5 | Delež obsega naložb v sklopu politike za MSP, usmerjen v MSP |
| --- | --- |

6.5

Delež obsega naložb v sklopu politike za MSP, usmerjen v MSP

7.

| 7.1 | Socialna infrastruktura: zmogljivost in dostop do podprte socialne infrastrukture po sektorjih: nastanitev, izobraževanje, zdravstvo, drugo |
| --- | --- |

7.1

Socialna infrastruktura: zmogljivost in dostop do podprte socialne infrastrukture po sektorjih: nastanitev, izobraževanje, zdravstvo, drugo

| 7.2 | Mikrofinanciranje in financiranje socialnih podjetij: število prejemnikov mikrofinanciranja in podprtih socialnih podjetij |
| --- | --- |

7.2

Mikrofinanciranje in financiranje socialnih podjetij: število prejemnikov mikrofinanciranja in podprtih socialnih podjetij

| 7.3 | Znanja in spretnosti: število posameznikov, ki so pridobili nova znanja in spretnosti ali so bila njihova znanja in spretnosti priznana in potrjena: kvalifikacije, pridobljene s formalnim izobraževanjem in usposabljanjem |
| --- | --- |

7.3

Znanja in spretnosti: število posameznikov, ki so pridobili nova znanja in spretnosti ali so bila njihova znanja in spretnosti priznana in potrjena: kvalifikacije, pridobljene s formalnim izobraževanjem in usposabljanjem

8.

| 8.1 | Število obveznosti svetovalnega vozlišča InvestEU za zagotovitev podpore svetovanja po sektorjih in državah članicah |
| --- | --- |

8.1

Število obveznosti svetovalnega vozlišča InvestEU za zagotovitev podpore svetovanja po sektorjih in državah članicah

---

PRILOGA IV

PROGRAM INVESTEU – PREDHODNI INSTRUMENTI

A.

| — | Evropska tehnološka pomoč (ETF98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43). |
| --- | --- |

—

Evropska tehnološka pomoč (ETF98): Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43).

| — | Pilotni projekt za prenos tehnologij: Sklep Komisije o sprejetju odločitve o dopolnilnem financiranju glede financiranja ukrepov dejavnosti „notranjega trga blaga in sektorskih politik“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 ter sprejetju okvirnega sklepa o financiranju pripravljalnega ukrepa „prevzem vloge EU v globaliziranem svetu“ in štirih pilotnih projektov „Erasmus za mlade podjetnike“, „ukrepi za spodbujanje sodelovanja in partnerstev med mikro-, malimi in srednjimi podjetji“, „prenos tehnologije“ in „evropske destinacije odličnosti“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007. |
| --- | --- |

—

Pilotni projekt za prenos tehnologij: Sklep Komisije o sprejetju odločitve o dopolnilnem financiranju glede financiranja ukrepov dejavnosti „notranjega trga blaga in sektorskih politik“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007 ter sprejetju okvirnega sklepa o financiranju pripravljalnega ukrepa „prevzem vloge EU v globaliziranem svetu“ in štirih pilotnih projektov „Erasmus za mlade podjetnike“, „ukrepi za spodbujanje sodelovanja in partnerstev med mikro-, malimi in srednjimi podjetji“, „prenos tehnologije“ in „evropske destinacije odličnosti“ Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo za leto 2007.

| — | Evropska tehnološka pomoč (ETF01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84). |
| --- | --- |

—

Evropska tehnološka pomoč (ETF01): Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84).

| — | Pomoč za hitro rastoča in inovativna mala in srednja podjetja iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost: Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15). |
| --- | --- |

—

Pomoč za hitro rastoča in inovativna mala in srednja podjetja iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost: Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15).

| — | Instrument za povezovanje Evrope (IPE): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1). |
| --- | --- |

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE): Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

| — | Kapitalska shema za rast iz programa COSME: Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33). |
| --- | --- |

—

Kapitalska shema za rast iz programa COSME: Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

| — | Kapitalski instrument InnovFin Equity:






  — | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104). |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalski instrument InnovFin Equity:

—

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

| — | Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

| — | Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965). |
| --- | --- |

—

Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

| — | Sklop naložb za krepitev zmogljivosti EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238). |
| --- | --- |

—

Sklop naložb za krepitev zmogljivosti EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).

B.

| — | Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘98: Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘98: Sklep Sveta 98/347/ES z dne 19. maja 1998 o ukrepih finančne pomoči za mala in srednja podjetja (MSP), ki so inovativna in ustvarjajo nova delovna mesta – pobuda za rast in delovna mesta (UL L 155, 29.5.1998, str. 43).

| — | Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘01: Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘01: Odločba Sveta 2000/819/ES z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001–2005) (UL L 333, 29.12.2000, str. 84).

| — | Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘07 iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost: Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za mala in srednja podjetja ‘07 iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost: Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15).

| — | Evropski mikrofinančni instrument Progress – jamstva: Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1). |
| --- | --- |

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress – jamstva: Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1).

| — | Instrument za porazdelitev tveganja (RSI) iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja:






  — | Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013); Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1). |
| --- | --- | --- |

—

Instrument za porazdelitev tveganja (RSI) iz Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja:

—

Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013); Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

| — | Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86). |
| --- | --- |

—

Odločba Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 86).

| — | Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Zmogljivosti za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299). |
| --- | --- |

—

Odločba Sveta 2006/974/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Zmogljivosti za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 400, 30.12.2006, str. 299).

| — | Jamstveni instrument EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238). |
| --- | --- |

—

Jamstveni instrument EaSI: Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o Programu Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije („EaSI“) in spremembi Sklepa št. 283/2010/EU o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 347, 20.12.2013, str. 238).

| — | Jamstvena shema za posojila iz programa COSME: Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za posojila iz programa COSME: Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 33).

| — | Storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin Debt:






  — | Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81). |
| --- | --- | --- |

—

Storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin Debt:

—

Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

| — | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

| — | Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965). |
| --- | --- |

—

Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

| — | Jamstvena shema za kulturne in ustvarjalne sektorje: Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za kulturne in ustvarjalne sektorje: Uredba (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 221).

| — | Jamstvena shema za študentska posojila: Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50). |
| --- | --- |

—

Jamstvena shema za študentska posojila: Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, št. 1720/2006/ES in št. 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50).

| — | Instrument zasebnega financiranja za energijsko učinkovitost: Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185). |
| --- | --- |

—

Instrument zasebnega financiranja za energijsko učinkovitost: Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185).

C.

| — | Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF): Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013); Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1). |
| --- | --- |

—

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF): Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013); Izjave Komisije (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

| — | InnovFin:






  — | Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104). |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

| — | Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

| — | Dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope: Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129). |
| --- | --- |

—

Dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope: Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

| — | Finančni mehanizem za naravni kapital: Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185). |
| --- | --- |

—

Finančni mehanizem za naravni kapital: Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 185).

D.

| — | Evropski mikrofinančni instrument Progress – Fonds Commun de Placements – fonds d’investissements spécialisés: Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1). |
| --- | --- |

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress – Fonds Commun de Placements – fonds d’investissements spécialisés: Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1).

| — | Sklad Marguerite:






  — | Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (UL L 162, 22.6.2007, str. 1). |
| --- | --- | --- |

—

Sklad Marguerite:

—

Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij (UL L 162, 22.6.2007, str. 1).

| — | Sklep Komisije C(2010)0941 z dne 25. februarja 2010 o sodelovanju Evropske unije v Evropskem skladu 2020 za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo (sklad Marguerite). |
| --- | --- |

—

Sklep Komisije C(2010)0941 z dne 25. februarja 2010 o sodelovanju Evropske unije v Evropskem skladu 2020 za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo (sklad Marguerite).

| — | Evropski sklad za energijsko učinkovitost: Uredba (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (UL L 346, 30.12.2010, str. 5). |
| --- | --- |

—

Evropski sklad za energijsko učinkovitost: Uredba (EU) št. 1233/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o spremembah Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (UL L 346, 30.12.2010, str. 5).

---

PRILOGA V

TRŽNE NEPOPOLNOSTI, NALOŽBENE OKOLIŠČINE, KI NISO OPTIMALNE, DODATNOST IN IZKLJUČENE DEJAVNOSTI

A.

Jamstvo EU v skladu s členom 209 finančne uredbe odpravlja tržne nepopolnosti ali naložbene okoliščin, ki niso optimalne, (točka (a) člena 209(2) finančne uredbe) ter dosega dodatnost s tem, da preprečuje nadomeščanje morebitne podpore in naložb iz drugih javnih ali zasebnih virov (točka (b) člena 209(2) finančne uredbe).

Da bi izpolnili zahteve iz točk (a) in (b) člena 209(2) finančne uredbe, operacije financiranja in naložbene operacije, deležne jamstva EU, izpolnjujejo naslednje zahteve iz točk 1 in 2:

| 1. | Tržne nepopolnosti in naložbene okoliščine, ki niso optimalne
  Za odpravo tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, iz točke (a) člena 209(2) finančne uredbe imajo naložbe, na katere se nanašajo operacije financiranja in naložbene operacije, eno od naslednjih značilnosti:






  (a) | družbeno korist, za katero izvajalec ali podjetje ne more pridobiti zadostnih finančnih koristi (kot so izobraževanje ter znanja in spretnosti, zdravstveno varstvo in dostopnost, varnost in obramba ter infrastruktura, ki je na voljo brezplačno ali za zanemarljiv znesek); |
| --- | --- | --- |

1.

Tržne nepopolnosti in naložbene okoliščine, ki niso optimalne

Za odpravo tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, iz točke (a) člena 209(2) finančne uredbe imajo naložbe, na katere se nanašajo operacije financiranja in naložbene operacije, eno od naslednjih značilnosti:

(a)

družbeno korist, za katero izvajalec ali podjetje ne more pridobiti zadostnih finančnih koristi (kot so izobraževanje ter znanja in spretnosti, zdravstveno varstvo in dostopnost, varnost in obramba ter infrastruktura, ki je na voljo brezplačno ali za zanemarljiv znesek);

| (b) | zunanje dejavnike, ki jih izvajalec ali podjetje v splošnem ne zmore internalizirati, na primer naložbe v raziskave in razvoj, energijska učinkovitost ter varstvo podnebja ali okolja; |
| --- | --- |

(b)

zunanje dejavnike, ki jih izvajalec ali podjetje v splošnem ne zmore internalizirati, na primer naložbe v raziskave in razvoj, energijska učinkovitost ter varstvo podnebja ali okolja;

| (c) | asimetričnost informacij, zlasti v primeru malih in srednjih podjetij ter malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vključno z višjo stopnjo tveganja za podjetja v zgodnji fazi, podjetja s pretežno neopredmetenimi sredstvi ali nezadostnim zavarovanjem ter podjetja, ki se osredotočajo na bolj tvegane dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

asimetričnost informacij, zlasti v primeru malih in srednjih podjetij ter malih podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vključno z višjo stopnjo tveganja za podjetja v zgodnji fazi, podjetja s pretežno neopredmetenimi sredstvi ali nezadostnim zavarovanjem ter podjetja, ki se osredotočajo na bolj tvegane dejavnosti;

| (d) | čezmejne infrastrukturne projekte in s tem povezane storitve ali sklade s čezmejnimi naložbami za preseganje razdrobljenosti notranjega trga ter izboljšanje usklajevanja na notranjem trgu; |
| --- | --- |

(d)

čezmejne infrastrukturne projekte in s tem povezane storitve ali sklade s čezmejnimi naložbami za preseganje razdrobljenosti notranjega trga ter izboljšanje usklajevanja na notranjem trgu;

| (e) | izpostavljenost višji stopnji tveganja v nekaterih sektorjih, državah ali regijah, ki presega stopnjo, ki so jo zasebni finančni udeleženci zmožni ali pripravljeni sprejeti, vključno s primeri, kadar naložba zaradi svoje novosti ali tveganj, povezanih z inovacijami ali nepreizkušeno tehnologijo, ne bi bila opravljena oziroma ne bi bila opravljena v enakem obsegu; |
| --- | --- |

(e)

izpostavljenost višji stopnji tveganja v nekaterih sektorjih, državah ali regijah, ki presega stopnjo, ki so jo zasebni finančni udeleženci zmožni ali pripravljeni sprejeti, vključno s primeri, kadar naložba zaradi svoje novosti ali tveganj, povezanih z inovacijami ali nepreizkušeno tehnologijo, ne bi bila opravljena oziroma ne bi bila opravljena v enakem obsegu;

| (f) | nove ali zapletene primere tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, v skladu s točko (a)(iii) člena 9(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(f)

nove ali zapletene primere tržnih nepopolnosti ali naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, v skladu s točko (a)(iii) člena 9(1) te uredbe.

| 2. | Dodatnost
  Operacije financiranja in naložbene operacije izpolnjujejo oba vidika dodatnosti iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe. To pomeni, da z drugimi javnimi ali zasebnimi viri operacije brez podpore iz Sklada InvestEU ne bi bile izvedene oziroma ne bi bile izvedene v enakem obsegu. Za namene te uredbe morajo operacije financiranja in naložbene operacije izpolnjevati naslednji merili:






  (1) | da bi se lahko štelo, da Sklad InvestEU zagotavlja dodatnost k zasebnim virom iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe, sklad podpira operacije financiranja in naložbene operacije izvajalskih partnerjev s tem, da se usmerja v naložbe, ki zaradi svojih značilnosti (družbene koristi, zunanjih dejavnikov, asimetričnosti informacij, pomislekov v zvezi s socialno-ekonomsko kohezijo in drugih) niso zmožne ustvariti zadostnega finančnega donosa na tržni ravni ali pa veljajo za preveč tvegane (v primerjavi s stopnjo tveganja, ki so jo pripravljeni sprejeti ustrezni zasebni subjekti). Zaradi teh značilnosti tovrstne operacije financiranja in naložbene operacije ne morejo dostopati do tržnega financiranja pod razumnimi pogoji v smislu cen, zahtev glede zavarovanja, vrste financiranja, zapadlosti odobrenega financiranja ali drugih pogojev, prav tako pa v Uniji brez javne podpore sploh ne bi bile opravljene oziroma ne bi bile opravljene v enakem obsegu; |
| --- | --- | --- |

2.

Dodatnost

Operacije financiranja in naložbene operacije izpolnjujejo oba vidika dodatnosti iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe. To pomeni, da z drugimi javnimi ali zasebnimi viri operacije brez podpore iz Sklada InvestEU ne bi bile izvedene oziroma ne bi bile izvedene v enakem obsegu. Za namene te uredbe morajo operacije financiranja in naložbene operacije izpolnjevati naslednji merili:

(1)

da bi se lahko štelo, da Sklad InvestEU zagotavlja dodatnost k zasebnim virom iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe, sklad podpira operacije financiranja in naložbene operacije izvajalskih partnerjev s tem, da se usmerja v naložbe, ki zaradi svojih značilnosti (družbene koristi, zunanjih dejavnikov, asimetričnosti informacij, pomislekov v zvezi s socialno-ekonomsko kohezijo in drugih) niso zmožne ustvariti zadostnega finančnega donosa na tržni ravni ali pa veljajo za preveč tvegane (v primerjavi s stopnjo tveganja, ki so jo pripravljeni sprejeti ustrezni zasebni subjekti). Zaradi teh značilnosti tovrstne operacije financiranja in naložbene operacije ne morejo dostopati do tržnega financiranja pod razumnimi pogoji v smislu cen, zahtev glede zavarovanja, vrste financiranja, zapadlosti odobrenega financiranja ali drugih pogojev, prav tako pa v Uniji brez javne podpore sploh ne bi bile opravljene oziroma ne bi bile opravljene v enakem obsegu;

| (2) | da bi se lahko štelo, da Sklad InvestEU zagotavlja dodatnost k obstoječi podpori iz drugih javnih virov iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe, Sklad InvestEU podpira le operacije financiranja in naložbene operacije, za katere veljata naslednja pogoja:






  (a) | izvajalski partner brez podpore iz Sklada InvestEU operacij financiranja in naložbenih operacij ne bi izvedel oziroma jih ne bi izvedel v enakem obsegu ter |
| --- | --- | --- |

(2)

da bi se lahko štelo, da Sklad InvestEU zagotavlja dodatnost k obstoječi podpori iz drugih javnih virov iz točke (b) člena 209(2) finančne uredbe, Sklad InvestEU podpira le operacije financiranja in naložbene operacije, za katere veljata naslednja pogoja:

(a)

izvajalski partner brez podpore iz Sklada InvestEU operacij financiranja in naložbenih operacij ne bi izvedel oziroma jih ne bi izvedel v enakem obsegu ter

| (b) | operacije financiranja in naložbene operacije se v Uniji z drugimi obstoječimi javnimi instrumenti, kot so finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja, ki delujejo na regionalni in nacionalni ravni, ne bi izvedle oziroma se ne bi izvedle v enakem obsegu, čeprav mora biti mogoča dopolnilna uporaba Sklada InvestEU in drugih javnih virov, zlasti kadar lahko prinesejo dodano vrednost Unije in kadar je mogoče optimizirati uporabo javnih virov za učinkovito dosego ciljev politike. |
| --- | --- |

(b)

operacije financiranja in naložbene operacije se v Uniji z drugimi obstoječimi javnimi instrumenti, kot so finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja, ki delujejo na regionalni in nacionalni ravni, ne bi izvedle oziroma se ne bi izvedle v enakem obsegu, čeprav mora biti mogoča dopolnilna uporaba Sklada InvestEU in drugih javnih virov, zlasti kadar lahko prinesejo dodano vrednost Unije in kadar je mogoče optimizirati uporabo javnih virov za učinkovito dosego ciljev politike.

Kot dokaz, da so operacije financiranja in naložbene operacije, deležne jamstva EU, dodatne k obstoječi tržni in obstoječi drugi javni podpori, izvajalski partnerji posredujejo informacije, ki dokazujejo prisotnost vsaj ene od naslednjih značilnosti:

| (a) | podporo prek podrejenega položaja v odnosu do drugih javnih ali zasebnih posojilodajalcev ali v strukturi financiranja; |
| --- | --- |

(a)

podporo prek podrejenega položaja v odnosu do drugih javnih ali zasebnih posojilodajalcev ali v strukturi financiranja;

| (b) | podporo prek lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala ali prek dolga z dolgo zapadlostjo, cenami, zahtevami glede zavarovanja ali drugimi pogoji, ki na trgu ali pri drugih javnih virih niso na voljo v zadostnem obsegu; |
| --- | --- |

(b)

podporo prek lastniškega ali navideznega lastniškega kapitala ali prek dolga z dolgo zapadlostjo, cenami, zahtevami glede zavarovanja ali drugimi pogoji, ki na trgu ali pri drugih javnih virih niso na voljo v zadostnem obsegu;

| (c) | podporo operacijam z višjim profilom tveganja od tveganja, ki ga praviloma sprejmejo izvajalski partnerji pri lastnih standardnih dejavnostih, ali podporo izvajalskim partnerjem, pri katerih bi podpora tem operacijam presegla njihove zmogljivosti; |
| --- | --- |

(c)

podporo operacijam z višjim profilom tveganja od tveganja, ki ga praviloma sprejmejo izvajalski partnerji pri lastnih standardnih dejavnostih, ali podporo izvajalskim partnerjem, pri katerih bi podpora tem operacijam presegla njihove zmogljivosti;

| (d) | udeležbo pri mehanizmih za delitev tveganja, usmerjenih v področja politike, ki izvajalskega partnerja izpostavljajo višjim stopnjam tveganja od stopnje, ki jo izvajalski partner sprejme sicer ali ki so jo zmožni ali pripravljeni sprejeti zasebni finančni udeleženci; |
| --- | --- |

(d)

udeležbo pri mehanizmih za delitev tveganja, usmerjenih v področja politike, ki izvajalskega partnerja izpostavljajo višjim stopnjam tveganja od stopnje, ki jo izvajalski partner sprejme sicer ali ki so jo zmožni ali pripravljeni sprejeti zasebni finančni udeleženci;

| (e) | podporo, ki pritegne dodatna zasebna ali javna sredstva in dopolnjuje druge zasebne ali poslovne vire, zlasti sredstva razredov vlagateljev ali institucionalnih vlagateljev, ki sicer niso naklonjeni tveganjem, zaradi sporočilnega učinka podpore iz Sklada InvestEU; |
| --- | --- |

(e)

podporo, ki pritegne dodatna zasebna ali javna sredstva in dopolnjuje druge zasebne ali poslovne vire, zlasti sredstva razredov vlagateljev ali institucionalnih vlagateljev, ki sicer niso naklonjeni tveganjem, zaradi sporočilnega učinka podpore iz Sklada InvestEU;

| (f) | podporo, ki se zagotavlja prek finančnih produktov, ki v ciljnih državah ali regijah zaradi manjkajočih, nerazvitih ali nepopolnih trgov niso na voljo oziroma se ne ponujajo v zadostnem obsegu. |
| --- | --- |

(f)

podporo, ki se zagotavlja prek finančnih produktov, ki v ciljnih državah ali regijah zaradi manjkajočih, nerazvitih ali nepopolnih trgov niso na voljo oziroma se ne ponujajo v zadostnem obsegu.

Pri posrednih operacijah financiranja in naložbenih operacijah, zlasti za podporo malim in srednjim podjetjem, se dodatnost preveri na ravni posrednika, ne na ravni končnega prejemnika sredstev. Šteje se, da je dodatnost zagotovljena, kadar Sklad InvestEU podpre finančnega posrednika pri vzpostavitvi novega portfelja z višjo stopnjo tveganja ali pri povečanju obsega dejavnosti, pri katerih je tveganje že visoko v primerjavi s stopnjo tveganja, ki so jo zasebni in javni finančni udeleženci trenutno zmožni ali pripravljeni sprejeti v ciljnih državah ali regijah.

Jamstvo EU se ne odobri v podporo operacijam refinanciranja (na primer nadomestitvi obstoječih posojilnih pogodb ali drugih oblik finančne podpore za projekte, ki so že delno ali v celoti uresničeni), razen v posebnih izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah, v katerih se dokaže, da bo operacija z jamstvom EU omogočila novo naložbo na upravičenem področju za operacije financiranja in naložbene operacije iz Priloge II v znesku, ki je dodaten k običajnemu obsegu dejavnosti izvajalskega partnerja ali finančnega posrednika ter vsaj enakovreden znesku operacije, ki izpolnjuje merila za upravičenost iz te uredbe. Te operacije refinanciranja izpolnjujejo zahteve iz oddelka A te priloge glede tržnih nepopolnosti, naložbenih okoliščin, ki niso optimalne, in dodatnosti.

B.

Sklad InvestEU ne podpira:

| (1) | dejavnosti, ki omejujejo pravice in svoboščine posameznika ali kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

(1)

dejavnosti, ki omejujejo pravice in svoboščine posameznika ali kršijo človekove pravice;

| (2) | na področju obrambnih dejavnosti: uporabe, razvoja ali proizvodnje izdelkov in tehnologij, ki jih prepoveduje veljavno mednarodno pravo; |
| --- | --- |

(2)

na področju obrambnih dejavnosti: uporabe, razvoja ali proizvodnje izdelkov in tehnologij, ki jih prepoveduje veljavno mednarodno pravo;

| (3) | s tobakom povezanih proizvodov in dejavnosti (proizvodnje, distribucije, predelave in trgovine); |
| --- | --- |

(3)

s tobakom povezanih proizvodov in dejavnosti (proizvodnje, distribucije, predelave in trgovine);

| (4) | dejavnosti, ki so izključene iz financiranja na podlagi ustreznih določb uredbe Obzorje Evropa: raziskav o kloniranju človeka za reproduktivne namene, dejavnosti za namene spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe lahko postale dedne, in dejavnosti za namene ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja matičnih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice. |
| --- | --- |

(4)

dejavnosti, ki so izključene iz financiranja na podlagi ustreznih določb uredbe Obzorje Evropa: raziskav o kloniranju človeka za reproduktivne namene, dejavnosti za namene spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe lahko postale dedne, in dejavnosti za namene ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja matičnih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice.

| (5) | iger na srečo (proizvodnje, gradnje, distribucije, obdelave, trgovine ali dejavnosti, ki so povezane s programsko opremo); |
| --- | --- |

(5)

iger na srečo (proizvodnje, gradnje, distribucije, obdelave, trgovine ali dejavnosti, ki so povezane s programsko opremo);

| (6) | trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja ter s tem povezane infrastrukture, storitev in medijev; |
| --- | --- |

(6)

trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja ter s tem povezane infrastrukture, storitev in medijev;

| (7) | dejavnosti, pri katerih se žive živali uporabljajo v poskusne in znanstvene namene, če ni mogoče zagotoviti skladnosti z Evropsko konvencijo za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene (1); |
| --- | --- |

(7)

dejavnosti, pri katerih se žive živali uporabljajo v poskusne in znanstvene namene, če ni mogoče zagotoviti skladnosti z Evropsko konvencijo za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene (1);

| (8) | dejavnosti razvoja nepremičnin, na primer dejavnosti, katerih edini namen je obnova in ponujanje v zakup ali ponovna prodaja obstoječih stavb ter gradnja novih projektov; kljub temu pa so upravičene dejavnosti v nepremičninskem sektorju, ki so povezane s specifičnimi cilji Programa InvestEU, navedenimi v členu 3(2), ter z upravičenimi področji za operacije financiranja in naložbene operacije iz Priloge II, na primer naložbe v projekte energijske učinkovitosti ali socialna stanovanja; |
| --- | --- |

(8)

dejavnosti razvoja nepremičnin, na primer dejavnosti, katerih edini namen je obnova in ponujanje v zakup ali ponovna prodaja obstoječih stavb ter gradnja novih projektov; kljub temu pa so upravičene dejavnosti v nepremičninskem sektorju, ki so povezane s specifičnimi cilji Programa InvestEU, navedenimi v členu 3(2), ter z upravičenimi področji za operacije financiranja in naložbene operacije iz Priloge II, na primer naložbe v projekte energijske učinkovitosti ali socialna stanovanja;

| (9) | finančnih dejavnosti, na primer nakupa finančnih instrumentov ali trgovanja z njimi. Izključene so zlasti dejavnosti, usmerjene v odkup ali nadomestni kapital za namene odprodaje premoženja podjetij; |
| --- | --- |

(9)

finančnih dejavnosti, na primer nakupa finančnih instrumentov ali trgovanja z njimi. Izključene so zlasti dejavnosti, usmerjene v odkup ali nadomestni kapital za namene odprodaje premoženja podjetij;

| (10) | dejavnosti, ki so prepovedane z veljavno nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(10)

dejavnosti, ki so prepovedane z veljavno nacionalno zakonodajo;

| (11) | razgradnje, obratovanja, adaptacije ali gradnje jedrskih elektrarn; |
| --- | --- |

(11)

razgradnje, obratovanja, adaptacije ali gradnje jedrskih elektrarn;

| (12) | naložb, povezanih z rudarstvom ali ekstrakcijo, predelavo, distribucijo, skladiščenjem ali izgorevanjem trdnih fosilnih goriv in nafte, pa tudi naložb v zvezi z ekstrakcijo plina. Ta izključitev ne velja za:






  (a) | projekte, za katere ni primerne alternativne tehnologije; |
| --- | --- | --- |

(12)

naložb, povezanih z rudarstvom ali ekstrakcijo, predelavo, distribucijo, skladiščenjem ali izgorevanjem trdnih fosilnih goriv in nafte, pa tudi naložb v zvezi z ekstrakcijo plina. Ta izključitev ne velja za:

(a)

projekte, za katere ni primerne alternativne tehnologije;

| (b) | projekte v zvezi s preprečevanjem in nadzorovanjem onesnaževanja; |
| --- | --- |

(b)

projekte v zvezi s preprečevanjem in nadzorovanjem onesnaževanja;

| (c) | projekte, pri katerih se uporabljajo naprave za zajemanje in shranjevanje ogljika ali za zajemanje in uporabo ogljika; industrijske ali raziskovalne projekte, s katerimi se glede na veljavne referenčne vrednosti sistema EU za trgovanje z emisijami občutno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(c)

projekte, pri katerih se uporabljajo naprave za zajemanje in shranjevanje ogljika ali za zajemanje in uporabo ogljika; industrijske ali raziskovalne projekte, s katerimi se glede na veljavne referenčne vrednosti sistema EU za trgovanje z emisijami občutno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov;

| (13) | naložb v obrate za odlaganje odpadkov na odlagališča. Ta izključitev ne velja za naložbe v:






  (a) | odlagališča na kraju samem, ki so stranski element industrijskega ali rudarskega naložbenega projekta, pri katerih je odlaganje odpadkov dokazano edina smiselna možnost za ravnanje z industrijskimi oziroma rudarskimi odpadki, nastalimi pri zadevni dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

(13)

naložb v obrate za odlaganje odpadkov na odlagališča. Ta izključitev ne velja za naložbe v:

(a)

odlagališča na kraju samem, ki so stranski element industrijskega ali rudarskega naložbenega projekta, pri katerih je odlaganje odpadkov dokazano edina smiselna možnost za ravnanje z industrijskimi oziroma rudarskimi odpadki, nastalimi pri zadevni dejavnosti;

| (b) | obstoječa odlagališča za zagotovitev izkoriščanja deponijskega plina ter spodbujanje rudarjenja na odlagališčih in predelave rudarskih odpadkov; |
| --- | --- |

(b)

obstoječa odlagališča za zagotovitev izkoriščanja deponijskega plina ter spodbujanje rudarjenja na odlagališčih in predelave rudarskih odpadkov;

| (14) | naložb v obrate za mehansko-biološko obdelavo. Ta izključitev ne velja za naložbe, s katerimi bi obstoječe obrate za mehansko-biološko obdelavo naknadno predelali, tako da bi bilo mogoče iz odpadkov pridobivati energijo ali reciklirati ločene odpadke, na primer za kompostiranje in anaerobno razgradnjo; |
| --- | --- |

(14)

naložb v obrate za mehansko-biološko obdelavo. Ta izključitev ne velja za naložbe, s katerimi bi obstoječe obrate za mehansko-biološko obdelavo naknadno predelali, tako da bi bilo mogoče iz odpadkov pridobivati energijo ali reciklirati ločene odpadke, na primer za kompostiranje in anaerobno razgradnjo;

| (15) | naložb v sežigalnice za obdelavo odpadkov. Ta izključitev ne velja za naložbe v:






  (a) | obrate, namenjene izključno obdelavi nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati; |
| --- | --- | --- |

(15)

naložb v sežigalnice za obdelavo odpadkov. Ta izključitev ne velja za naložbe v:

(a)

obrate, namenjene izključno obdelavi nevarnih odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati;

| (b) | obstoječe obrate, kadar so naložbe namenjene povečanju energijske učinkovitosti, zajemanju izpušnih plinov za shranjevanje ali uporabo ali pridobivanju snovi iz pepela, če te naložbe ne omogočijo povečanja zmogljivosti obrata za predelavo odpadkov. |
| --- | --- |

(b)

obstoječe obrate, kadar so naložbe namenjene povečanju energijske učinkovitosti, zajemanju izpušnih plinov za shranjevanje ali uporabo ali pridobivanju snovi iz pepela, če te naložbe ne omogočijo povečanja zmogljivosti obrata za predelavo odpadkov.

Izvajalski partnerji so še naprej odgovorni za zagotavljanje skladnosti operacij financiranja in naložbenih operacij z izključitvenimi merili iz te priloge ob podpisu ustreznega sporazuma, za spremljanje te skladnosti med izvajanjem projekta, po potrebi pa tudi za sprejetje ustreznih popravnih ukrepov.

---

(1)  
  UL L 222, 24.8.1999, str. 31.

1

---