# Europeiska unionens L 108/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 108 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången29 mars 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 108

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången29 mars 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/536 av den 24 mars 2021 om ändring av rådets beslut 2008/971/EG vad gäller likvärdighet för skogsodlingsmaterial producerat i Förenade kungariket (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/537 av den 24 mars 2021 om ändring av rådets beslut 2003/17/EG och 2005/834/EG vad gäller likvärdighet för fältbesiktningar och likvärdighet för kontroller av förfaranden för upprätthållande av sorter av arter av lantbruksväxter som utförs i Förenade kungariket (
  1
  ) | 4 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/536 av den 24 mars 2021 om ändring av rådets beslut 2008/971/EG vad gäller likvärdighet för skogsodlingsmaterial producerat i Förenade kungariket (
  1
  )

1

1

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/537 av den 24 mars 2021 om ändring av rådets beslut 2003/17/EG och 2005/834/EG vad gäller likvärdighet för fältbesiktningar och likvärdighet för kontroller av förfaranden för upprätthållande av sorter av arter av lantbruksväxter som utförs i Förenade kungariket (
  1
  )

1

4

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2021/538 av den 26 mars 2021 om genomförande av artikel 21.2 i förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen | 8 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/539 av den 11 februari 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1222/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för specificering av metoden för att identifiera globala systemviktiga institut och för att fastställa underkategorier av globala systemviktiga institut (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/540 av den 26 mars 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 vad gäller vissa anmälningsskyldigheter, kontroller på plats avseende ansökningar om djurbidrag och stödanspråk inom ramen för djurrelaterat landsbygdsutvecklingsstöd och om inlämning av den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/541 av den 26 mars 2021 om ändring av förordning (EU) nr 1305/2014 vad gäller förenkling och förbättring av beräkning och utväxling av data samt uppdatering av förändringshanteringsprocessen (
  1
  ) | 19 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2021/542 av den 26 mars 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2020/472 om Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini) | 57 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2021/543 av den 26 mars 2021 om ändring av beslut 2011/173/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Bosnien och Hercegovina | 59 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2021/538 av den 26 mars 2021 om genomförande av artikel 21.2 i förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

8

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/539 av den 11 februari 2021 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1222/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för specificering av metoden för att identifiera globala systemviktiga institut och för att fastställa underkategorier av globala systemviktiga institut (
  1
  )

1

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/540 av den 26 mars 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 vad gäller vissa anmälningsskyldigheter, kontroller på plats avseende ansökningar om djurbidrag och stödanspråk inom ramen för djurrelaterat landsbygdsutvecklingsstöd och om inlämning av den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/541 av den 26 mars 2021 om ändring av förordning (EU) nr 1305/2014 vad gäller förenkling och förbättring av beräkning och utväxling av data samt uppdatering av förändringshanteringsprocessen (
  1
  )

1

19

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2021/542 av den 26 mars 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2020/472 om Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini)

57

*

Rådets beslut (Gusp) 2021/543 av den 26 mars 2021 om ändring av beslut 2011/173/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Bosnien och Hercegovina

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

BESLUT

| 29.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2021/536

av den 24 mars 2021

om ändring av rådets beslut 2008/971/EG vad gäller likvärdighet för skogsodlingsmaterial producerat i Förenade kungariket

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 1999/105/EG (3) tillämpas på saluföring av skogsodlingsmaterial inom unionen. Det direktivet avser odlingsmaterial av de trädarter och artificiella hybrider av dessa som är viktiga för skogsbruket i hela unionen eller en del av denna. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 1999/105/EG (3) tillämpas på saluföring av skogsodlingsmaterial inom unionen. Det direktivet avser odlingsmaterial av de trädarter och artificiella hybrider av dessa som är viktiga för skogsbruket i hela unionen eller en del av denna.

| (2) | I rådets beslut 2008/971/EG (4) fastställs bestämmelser om likvärdighet för skogsodlingsmaterial som producerats i tredjeländer. |
| --- | --- |

(2)

I rådets beslut 2008/971/EG (4) fastställs bestämmelser om likvärdighet för skogsodlingsmaterial som producerats i tredjeländer.

| (3) | Förenade kungariket har införlivat och ändamålsenligt genomfört direktiv 1999/105/EG och de genomförandeakter som har antagits enligt det direktivet. |
| --- | --- |

(3)

Förenade kungariket har införlivat och ändamålsenligt genomfört direktiv 1999/105/EG och de genomförandeakter som har antagits enligt det direktivet.

| (4) | Unionsrätten, inbegripet direktiv 1999/105/EG och beslut 2008/971/EG, var tillämplig på och i Förenade kungariket under den övergångsperiod som löpte ut den 31 december 2020, i enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (5) (nedan kallat utträdesavtalet), särskilt artiklarna 126 och 127.1. |
| --- | --- |

(4)

Unionsrätten, inbegripet direktiv 1999/105/EG och beslut 2008/971/EG, var tillämplig på och i Förenade kungariket under den övergångsperiod som löpte ut den 31 december 2020, i enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (5) (nedan kallat utträdesavtalet), särskilt artiklarna 126 och 127.1.

| (5) | Mot bakgrund av utgången av den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet har Förenade kungariket lämnat in en begäran till kommissionen om erkännande av likvärdighet, från och med den 1 januari 2021, för skogsodlingsmaterial som producerats i det landet med sådant material som producerats i unionen i enlighet med tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av utgången av den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet har Förenade kungariket lämnat in en begäran till kommissionen om erkännande av likvärdighet, från och med den 1 januari 2021, för skogsodlingsmaterial som producerats i det landet med sådant material som producerats i unionen i enlighet med tillämplig unionsrätt.

| (6) | Förenade kungariket har underrättat kommissionen om att dess lagstiftning om införlivande av direktiv 1999/105/EG inte kommer att ändras och att den kommer att fortsätta att tillämpas från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(6)

Förenade kungariket har underrättat kommissionen om att dess lagstiftning om införlivande av direktiv 1999/105/EG inte kommer att ändras och att den kommer att fortsätta att tillämpas från och med den 1 januari 2021.

| (7) | Kommissionen har granskat den relevanta lagstiftningen i Förenade kungariket. Den har konstaterat att skogsodlingsmaterial, särskilt sådant material i kategorierna ”känd härkomst”, ”beståndsutvalt” och ”individutvalt”, som producerats i Förenade kungariket är likvärdigt med skogsodlingsmaterial som producerats i unionen och uppfyller kraven i direktiv 1999/105/EG och bilaga II till beslut 2008/971/EG, eftersom Förenade kungarikets rätt ger samma garantier som unionsrätten avseende godkännande av frökällor och de åtgärder som vidtagits för den efterföljande produktionen av skogsodlingsmaterial avsett för saluföring. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har granskat den relevanta lagstiftningen i Förenade kungariket. Den har konstaterat att skogsodlingsmaterial, särskilt sådant material i kategorierna ”känd härkomst”, ”beståndsutvalt” och ”individutvalt”, som producerats i Förenade kungariket är likvärdigt med skogsodlingsmaterial som producerats i unionen och uppfyller kraven i direktiv 1999/105/EG och bilaga II till beslut 2008/971/EG, eftersom Förenade kungarikets rätt ger samma garantier som unionsrätten avseende godkännande av frökällor och de åtgärder som vidtagits för den efterföljande produktionen av skogsodlingsmaterial avsett för saluföring.

| (8) | Det är därför lämpligt att erkänna likvärdighet mellan skogsodlingsmaterial producerat i Förenade kungariket och motsvarande material producerat i unionen. |
| --- | --- |

(8)

Det är därför lämpligt att erkänna likvärdighet mellan skogsodlingsmaterial producerat i Förenade kungariket och motsvarande material producerat i unionen.

| (9) | Förenade kungariket bör därför tas upp i bilaga I till beslut 2008/971/EG, utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätten på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland, i enlighet med artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland till utträdesavtalet jämförd med bilaga 2 till det protokollet. |
| --- | --- |

(9)

Förenade kungariket bör därför tas upp i bilaga I till beslut 2008/971/EG, utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätten på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland, i enlighet med artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland till utträdesavtalet jämförd med bilaga 2 till det protokollet.

| (10) | Beslut 2008/971/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Beslut 2008/971/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | Mot bakgrund av att den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet löpte ut den 31 december 2020 bör detta beslut, för att säkerställa kontinuiteten, träda i kraft så snart som möjligt och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av att den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet löpte ut den 31 december 2020 bör detta beslut, för att säkerställa kontinuiteten, träda i kraft så snart som möjligt och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av beslut 2008/971/EG

Bilaga I till beslut 2008/971/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I tabellen ska följande rad införas mellan raderna ”CH” och ”NO”:






  ”GB ((**)) | Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA) |
| --- | --- | --- |
| Eastbrook |
| Shaftesbury Road |
| Cambridge |
| CB2 8DU |

1.

I tabellen ska följande rad införas mellan raderna ”CH” och ”NO”:

”GB ((**))

(**)

Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA)

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

CB2 8DU

| 2. | I fotnoten (*) ska följande införas mellan ”CH – Schweiz,” och ”NO – Norge,”:

  ”GB – Förenade kungariket,”. |
| --- | --- |

2.

I fotnoten (*) ska följande införas mellan ”CH – Schweiz,” och ”NO – Norge,”:

*

”GB – Förenade kungariket,”.

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Utfärdat i Bryssel den 24 mars 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 27 januari 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 17 mars 2021.

2

(3)  Rådets direktiv 1999/105/EG av den 22 december 1999 om saluföring av skogsodlingsmaterial (EGT L 11, 15.1.2000, s. 17).

3

(4)  Rådets beslut 2008/971/EG av den 16 december 2008 om likvärdighet av skogsodlingsmaterial som producerats i tredjeland (EUT L 345, 23.12.2008, s. 83).

4

(5)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

5

---

| 29.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/4

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2021/537

av den 24 mars 2021

om ändring av rådets beslut 2003/17/EG och 2005/834/EG vad gäller likvärdighet för fältbesiktningar och likvärdighet för kontroller av förfaranden för upprätthållande av sorter av arter av lantbruksväxter som utförs i Förenade kungariket

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I rådets beslut 2003/17/EG (3) föreskrivs att fältbesiktningar av vissa utsädesodlingar i de tredjeländer som förtecknas i bilaga I till det beslutet på vissa villkor ska betraktas som likvärdiga med fältbesiktningar som utförs i enlighet med unionsrätten, och att utsäde av vissa arter som produceras i dessa tredjeländer på vissa villkor ska betraktas som likvärdigt med utsäde som produceras i enlighet med unionsrätten. |
| --- | --- |

(1)

I rådets beslut 2003/17/EG (3) föreskrivs att fältbesiktningar av vissa utsädesodlingar i de tredjeländer som förtecknas i bilaga I till det beslutet på vissa villkor ska betraktas som likvärdiga med fältbesiktningar som utförs i enlighet med unionsrätten, och att utsäde av vissa arter som produceras i dessa tredjeländer på vissa villkor ska betraktas som likvärdigt med utsäde som produceras i enlighet med unionsrätten.

| (2) | Genom rådets beslut 2005/834/EG (4) fastställs bestämmelser om likvärdighet för kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter. Där föreskrivs att de officiella kontroller av förfaranden för upprätthållande av sorter som genomförs i dessa tredjeländer och av de myndigheter som förtecknas i bilagan till det beslutet, när det gäller de arter som omfattas av de direktiv som avses för vart och ett av dessa tredjeländer, ska ge samma garantier som kontroller genomförda av medlemsstater. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets beslut 2005/834/EG (4) fastställs bestämmelser om likvärdighet för kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter. Där föreskrivs att de officiella kontroller av förfaranden för upprätthållande av sorter som genomförs i dessa tredjeländer och av de myndigheter som förtecknas i bilagan till det beslutet, när det gäller de arter som omfattas av de direktiv som avses för vart och ett av dessa tredjeländer, ska ge samma garantier som kontroller genomförda av medlemsstater.

| (3) | Förenade kungariket har införlivat och genomfört rådets direktiv 66/401/EEG (5), 66/402/EEG (6), 2002/53/EG (7), 2002/54/EG (8), 2002/55/EG (9) och 2002/57/EG (10) samt de genomförandeakter som antagits enligt dessa direktiv. Dessa genomförandeakter innehåller de regler som ligger till grund för erkännandet av den berörda likvärdigheten enligt dessa direktiv. |
| --- | --- |

(3)

Förenade kungariket har införlivat och genomfört rådets direktiv 66/401/EEG (5), 66/402/EEG (6), 2002/53/EG (7), 2002/54/EG (8), 2002/55/EG (9) och 2002/57/EG (10) samt de genomförandeakter som antagits enligt dessa direktiv. Dessa genomförandeakter innehåller de regler som ligger till grund för erkännandet av den berörda likvärdigheten enligt dessa direktiv.

| (4) | Unionsrätten, inklusive besluten 2003/17/EG och 2005/834/EG, var tillämplig på och i Förenade kungariket under den övergångsperiod som löpte ut den 31 december 2020, i enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (11) (nedan kallat utträdesavtalet), särskilt artiklarna 126 och 127.1. |
| --- | --- |

(4)

Unionsrätten, inklusive besluten 2003/17/EG och 2005/834/EG, var tillämplig på och i Förenade kungariket under den övergångsperiod som löpte ut den 31 december 2020, i enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (11) (nedan kallat utträdesavtalet), särskilt artiklarna 126 och 127.1.

| (5) | Mot bakgrund av utgången av den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet har Förenade kungariket lämnat en begäran till kommissionen om att utsäde av foderväxter, stråsäd, betutsäde, utsäde av köksväxter och utsäde av olje- och spånadsväxter som produceras i Förenade kungariket från och med den 1 januari 2021 ska erkännas som likvärdiga med utsäde av foderväxter, stråsäd, betutsäde, utsäde av köksväxter och utsäde av olje- och spånadsväxter som produceras i unionen i enlighet med direktiv 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/54/EG, 2002/55/EG och 2002/57/EG. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av utgången av den övergångsperiod som fastställs i utträdesavtalet har Förenade kungariket lämnat en begäran till kommissionen om att utsäde av foderväxter, stråsäd, betutsäde, utsäde av köksväxter och utsäde av olje- och spånadsväxter som produceras i Förenade kungariket från och med den 1 januari 2021 ska erkännas som likvärdiga med utsäde av foderväxter, stråsäd, betutsäde, utsäde av köksväxter och utsäde av olje- och spånadsväxter som produceras i unionen i enlighet med direktiv 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/54/EG, 2002/55/EG och 2002/57/EG.

| (6) | Förenade kungariket har också begärt erkännande av likvärdighet när det gäller de kontroller av förfaranden för upprätthållande av sorter som görs i Förenade kungariket i enlighet med dessa direktiv och i enlighet med direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/54/EG, 2002/55/EG, 2002/57/EG och 2002/53/EG. |
| --- | --- |

(6)

Förenade kungariket har också begärt erkännande av likvärdighet när det gäller de kontroller av förfaranden för upprätthållande av sorter som görs i Förenade kungariket i enlighet med dessa direktiv och i enlighet med direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/54/EG, 2002/55/EG, 2002/57/EG och 2002/53/EG.

| (7) | Förenade kungariket har underrättat kommissionen om att dess lagstiftning om införlivande av direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/53/EG, 2002/54/EG, 2002/55/EG och 2002/57/EG, inte kommer att ändras och skulle fortsätta tillämpas från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(7)

Förenade kungariket har underrättat kommissionen om att dess lagstiftning om införlivande av direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/53/EG, 2002/54/EG, 2002/55/EG och 2002/57/EG, inte kommer att ändras och skulle fortsätta tillämpas från och med den 1 januari 2021.

| (8) | Kommissionen har granskat den relevanta lagstiftningen i Förenade kungariket och dess likvärdighet med unionskraven, och konstaterat att fältbesiktningar av utsädesodlingar genomförs på lämpligt sätt och uppfyller villkoren i bilaga II till beslut 2003/17/EG och tillämpliga krav i direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/54/EG och 2002/57/EG. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har granskat den relevanta lagstiftningen i Förenade kungariket och dess likvärdighet med unionskraven, och konstaterat att fältbesiktningar av utsädesodlingar genomförs på lämpligt sätt och uppfyller villkoren i bilaga II till beslut 2003/17/EG och tillämpliga krav i direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/54/EG och 2002/57/EG.

| (9) | Det är därför, för att undvika onödiga avbrott i handeln efter övergångsperiodens utgång, lämpligt att erkänna likvärdighet för fältbesiktningar av utsäde som produceras i Förenade kungariket och officiellt certifierats av de brittiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(9)

Det är därför, för att undvika onödiga avbrott i handeln efter övergångsperiodens utgång, lämpligt att erkänna likvärdighet för fältbesiktningar av utsäde som produceras i Förenade kungariket och officiellt certifierats av de brittiska myndigheterna.

| (10) | Kommissionen har granskat den relevanta lagstiftningen i Förenade kungariket och dess likvärdighet med bestämmelserna om förfaranden för upprätthållande av sorter i direktiven 2002/53/EG och 2002/55/EG. Kommissionen konstaterade att de kontroller av förfaranden för upprätthållande av dessa sorter som genomförs i Förenade kungariket ger samma garantier som de kontroller som genomförs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen har granskat den relevanta lagstiftningen i Förenade kungariket och dess likvärdighet med bestämmelserna om förfaranden för upprätthållande av sorter i direktiven 2002/53/EG och 2002/55/EG. Kommissionen konstaterade att de kontroller av förfaranden för upprätthållande av dessa sorter som genomförs i Förenade kungariket ger samma garantier som de kontroller som genomförs av medlemsstaterna.

| (11) | Det är därför lämpligt att erkänna likvärdighet för kontroller av förfaranden för upprätthållande av sorter, som föreskrivs i direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/53/EG, 2002/54/EG, 2002/55/EG och 2002/57/EG, som utförs i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(11)

Det är därför lämpligt att erkänna likvärdighet för kontroller av förfaranden för upprätthållande av sorter, som föreskrivs i direktiven 66/401/EEG, 66/402/EEG, 2002/53/EG, 2002/54/EG, 2002/55/EG och 2002/57/EG, som utförs i Förenade kungariket.

| (12) | Förenade kungariket bör därför tas upp i bilaga I till beslut 2003/17/EG och i bilagan till beslut 2005/834/EG, utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätten på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland, i enlighet med artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland till utträdesavtalet jämförd med bilaga 2 till det protokollet. |
| --- | --- |

(12)

Förenade kungariket bör därför tas upp i bilaga I till beslut 2003/17/EG och i bilagan till beslut 2005/834/EG, utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätten på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland, i enlighet med artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland till utträdesavtalet jämförd med bilaga 2 till det protokollet.

| (13) | Besluten 2003/17/EG och 2005/834/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Besluten 2003/17/EG och 2005/834/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | Mot bakgrund av att den övergångsperiod som föreskrivs i utträdesavtalet löpte ut den 31 december 2020 bör detta beslut, för att säkerställa kontinuiteten, träda i kraft så snart som möjligt och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(14)

Mot bakgrund av att den övergångsperiod som föreskrivs i utträdesavtalet löpte ut den 31 december 2020 bör detta beslut, för att säkerställa kontinuiteten, träda i kraft så snart som möjligt och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av besluten 2003/17/EG och 2005/834/EG

1.   Bilaga I till beslut 2003/17/EG ska ändras i enlighet med punkt 1 i bilagan till det här beslutet.

2.   Bilagan till beslut 2005/834/EG ska ändras i enlighet med punkt 2 i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Det ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Utfärdat i Bryssel den 24 mars 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 27 januari 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 mars 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 17 mars 2021.

2

(3)  Rådets beslut 2003/17/EG av den 16 december 2002 om likvärdighet av fältbesiktningar av utsädesodlingar i tredje land och om likvärdighet av utsäde producerat i tredje land (EGT L 8, 14.1.2003, s. 10).

3

(4)  Rådets beslut 2005/834/EG av den 8 november 2005 om likvärdighet av kontroller i vissa tredjeländer av förfaranden för upprätthållande av sorter och om ändring av beslut 2003/17/EG (EUT L 312, 29.11.2005, s. 51).

4

(5)  Rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av foderväxter (EGT L 125, 11.7.1966, s. 2298).

5

(6)  Rådets direktiv 66/402/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av stråsäd (EGT L 125, 11.7.1966, s. 2309).

6

(7)  Rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002 om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 1).

7

(8)  Rådets direktiv 2002/54/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av betutsäde (EGT L 193, 20.7.2002, s. 12).

8

(9)  Rådets direktiv 2002/55/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av köksväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 33).

9

(10)  Rådets direktiv 2002/57/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av olje- och spånadsväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 74).

10

(11)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

11

---

BILAGA

1.

| 1) | Följande rad ska införas mellan raderna ”CL” och ”IL”:







  ”GB (**) | Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA) |
| --- | --- | --- |
| Eastbrook |
| Shaftesbury Road |
| Cambridge |
| CB2 8DU |

1)

Följande rad ska införas mellan raderna ”CL” och ”IL”:

”GB (**)

Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA)

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

CB2 8DU

66/401/EEG66/402/EEG2002/54/EG

2002/57/EG

| 2) | I fotnoten (*) ska följande införas mellan ”CL – Chile,” och ”IL – Israel,”:

  ”GB – Förenade kungariket,”. |
| --- | --- |

2)

I fotnoten (*) ska följande införas mellan ”CL – Chile,” och ”IL – Israel,”:

”GB – Förenade kungariket,”.

2.

| 1) | Följande rad ska införas mellan raderna ”CS” och ”IL”:







  ”GB (**) | Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA) |
| --- | --- | --- |
| Eastbrook |
| Shaftesbury Road |
| Cambridge |
| CB2 8DU |

1)

Följande rad ska införas mellan raderna ”CS” och ”IL”:

”GB (**)

Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA)

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

CB2 8DU

66/401/EEG66/402/EEG2002/54/EG

2002/55/EG

2002/57/EG

| 2. | I fotnoten (*) ska följande införas mellan ”CS – Serbien och Montenegro,” och ”IL – Israel,”:

  ”GB – Förenade kungariket,”. |
| --- | --- |

2.

I fotnoten (*) ska följande införas mellan ”CS – Serbien och Montenegro,” och ”IL – Israel,”:

”GB – Förenade kungariket,”.

---

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 29.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/8

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/538

av den 26 mars 2021

om genomförande av artikel 21.2 i förordning (EU) 2016/44 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2016/44 av den 18 januari 2016 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen och om upphävande av förordning (EU) nr 204/2011 (1), särskilt artikel 21.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 januari 2016 antog rådet förordning (EU) 2016/44. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 januari 2016 antog rådet förordning (EU) 2016/44.

| (2) | På grundval av en översyn gjord av rådet bör uppgifterna avseende en person strykas. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn gjord av rådet bör uppgifterna avseende en person strykas.

| (3) | Bilaga III till förordning (EU) 2016/44 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga III till förordning (EU) 2016/44 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till förordning (EU) 2016/44 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 3 april 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2021.

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 12, 19.1.2016, s. 1.

1

---

BILAGA

I förordning (EU) 2016/44, bilaga III (Förteckning över de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som avses i artikel 6.2), del A (Personer), ska post 18 (om GHWELL, Khalifa) strykas.

---

| 29.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/10

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2021/539

av den 11 februari 2021

om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1222/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för specificering av metoden för att identifiera globala systemviktiga institut och för att fastställa underkategorier av globala systemviktiga institut

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (1), särskilt artikel 131.18, och

av följande skäl:

| (1) | Baselkommittén för banktillsyn offentliggjorde en reviderad metod för att bedöma globala systemviktiga banker i juli 2018. I och med den reviderade metoden infördes en ny indikator för att mäta systembetydelse, som avser handelsvolymen och som ingår i kategorin som avser möjligheten att ersätta de tjänster eller den finansiella infrastruktur som en bankgrupp tillhandahåller. Den nya indikatorn påverkar dock inte kategorins vikt, eftersom den relativa vikt som tilldelats den nya handelsvolymindikatorn kompenseras av en minskning, från 6,67 % till 3,33 %, av den relativa vikten för indikatorn för garanterade transaktioner på skuldinstrument- och aktiemarknader. Kategorin som avser möjligheten att ersätta de tjänster eller den finansiella infrastruktur som en bankgrupp tillhandahåller behåller således sin relativa vikt på 20 % i respektive enhets totala poängtal. Den reviderade metoden omfattar även försäkringsverksamhet i den indikatorbaserade mätmetoden som används för att bedöma bankgruppernas systembetydelse. Dessa ändringar av metoden för att bedöma globala systemviktiga banker bör återspeglas i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1222/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Baselkommittén för banktillsyn offentliggjorde en reviderad metod för att bedöma globala systemviktiga banker i juli 2018. I och med den reviderade metoden infördes en ny indikator för att mäta systembetydelse, som avser handelsvolymen och som ingår i kategorin som avser möjligheten att ersätta de tjänster eller den finansiella infrastruktur som en bankgrupp tillhandahåller. Den nya indikatorn påverkar dock inte kategorins vikt, eftersom den relativa vikt som tilldelats den nya handelsvolymindikatorn kompenseras av en minskning, från 6,67 % till 3,33 %, av den relativa vikten för indikatorn för garanterade transaktioner på skuldinstrument- och aktiemarknader. Kategorin som avser möjligheten att ersätta de tjänster eller den finansiella infrastruktur som en bankgrupp tillhandahåller behåller således sin relativa vikt på 20 % i respektive enhets totala poängtal. Den reviderade metoden omfattar även försäkringsverksamhet i den indikatorbaserade mätmetoden som används för att bedöma bankgruppernas systembetydelse. Dessa ändringar av metoden för att bedöma globala systemviktiga banker bör återspeglas i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1222/2014 (2).

| (2) | De relevanta myndigheterna bör senast den 1 september varje år beräkna poängtalen för de relevanta enheter som ska ingå i det stickprov som meddelats av EBA för godkännande på unionsnivå. |
| --- | --- |

(2)

De relevanta myndigheterna bör senast den 1 september varje år beräkna poängtalen för de relevanta enheter som ska ingå i det stickprov som meddelats av EBA för godkännande på unionsnivå.

| (3) | Insamlingen av uppgifter som inrättats i enlighet med den reviderade metoden, som inkluderar handelsvolymindikatorn, kommer att inledas under första kvartalet 2022. Globala systemviktiga institut kommer därför att identifieras utifrån den reviderade ramen för första gången under det sista kvartalet 2022. För att anpassa tillämpningen av bestämmelserna i den reviderade metoden till tillämpningsdatumen för den reviderade metoden bör bestämmelserna i den här förordningen som återspeglar ändringarna i den reviderade metoden tillämpas från och med den 1 december 2021. |
| --- | --- |

(3)

Insamlingen av uppgifter som inrättats i enlighet med den reviderade metoden, som inkluderar handelsvolymindikatorn, kommer att inledas under första kvartalet 2022. Globala systemviktiga institut kommer därför att identifieras utifrån den reviderade ramen för första gången under det sista kvartalet 2022. För att anpassa tillämpningen av bestämmelserna i den reviderade metoden till tillämpningsdatumen för den reviderade metoden bör bestämmelserna i den här förordningen som återspeglar ändringarna i den reviderade metoden tillämpas från och med den 1 december 2021.

| (4) | Artikel 131 i direktiv 2013/36/EU ändrades genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 (3) för att i direktiv 2013/36/EU införa kompletterande totala poängtal för globala systemviktiga institut där indikatorn för gränsöverskridande verksamhet inte omfattar gränsöverskridande verksamhet i de medlemsstater som deltar i den gemensamma resolutionsmekanismen. Det kompletterande totala poängtalet infördes för att återspegla förmågan till välordnad resolution av gränsöverskridande grupper inom den europeiska bankunionen. Räckvidden för indikatorn för gränsöverskridande verksamhet bör därför ändras för att återspegla denna ändring. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 131 i direktiv 2013/36/EU ändrades genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 (3) för att i direktiv 2013/36/EU införa kompletterande totala poängtal för globala systemviktiga institut där indikatorn för gränsöverskridande verksamhet inte omfattar gränsöverskridande verksamhet i de medlemsstater som deltar i den gemensamma resolutionsmekanismen. Det kompletterande totala poängtalet infördes för att återspegla förmågan till välordnad resolution av gränsöverskridande grupper inom den europeiska bankunionen. Räckvidden för indikatorn för gränsöverskridande verksamhet bör därför ändras för att återspegla denna ändring.

| (5) | Genom direktiv (EU) 2019/878 fick de behöriga och utsedda myndigheterna ytterligare möjligheter att använda sunda tillsynsbedömningar för att flytta ett globalt systemviktigt institut från en högre underkategori till en lägre underkategori på grundval av det kompletterande totala poängtalet som beaktar den europeiska bankunionens och den gemensamma resolutionsmekanismens särdrag inom indikatorer för gränsöverskridande verksamhet. För att minimera de potentiella negativa effekterna av en kraftig minskning av ett globalt systemviktigt instituts tilldelade systembetydelse, och i linje med den reviderade metoden, bör dock de relevanta behöriga och utsedda myndigheternas möjlighet att flytta ett globalt systemviktigt institut från en högre underkategori till en lägre underkategori begränsas till som mest en lägre underkategorinivå från den ursprungligen tilldelade underkategorin baserat på det globala systemviktiga institutets ursprungliga totala poängtal. För att säkerställa överensstämmelse med Baselkommittén för banktillsyns synpunkter bör dessa synpunkter dessutom beaktas vid tillsynsbedömningar som leder till att ett globalt systemviktigt institut flyttas till en lägre underkategori. |
| --- | --- |

(5)

Genom direktiv (EU) 2019/878 fick de behöriga och utsedda myndigheterna ytterligare möjligheter att använda sunda tillsynsbedömningar för att flytta ett globalt systemviktigt institut från en högre underkategori till en lägre underkategori på grundval av det kompletterande totala poängtalet som beaktar den europeiska bankunionens och den gemensamma resolutionsmekanismens särdrag inom indikatorer för gränsöverskridande verksamhet. För att minimera de potentiella negativa effekterna av en kraftig minskning av ett globalt systemviktigt instituts tilldelade systembetydelse, och i linje med den reviderade metoden, bör dock de relevanta behöriga och utsedda myndigheternas möjlighet att flytta ett globalt systemviktigt institut från en högre underkategori till en lägre underkategori begränsas till som mest en lägre underkategorinivå från den ursprungligen tilldelade underkategorin baserat på det globala systemviktiga institutets ursprungliga totala poängtal. För att säkerställa överensstämmelse med Baselkommittén för banktillsyns synpunkter bör dessa synpunkter dessutom beaktas vid tillsynsbedömningar som leder till att ett globalt systemviktigt institut flyttas till en lägre underkategori.

| (6) | Delegerad förordning (EU) nr 1222/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Delegerad förordning (EU) nr 1222/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska bankmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (8) | EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4). |
| --- | --- |

(8)

EBA har genomfört öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna och begärt råd från den bankintressentgrupp som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerad förordning (EU) nr 1222/2014

Delegerad förordning (EU) nr 1222/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | relevant enhet: en grupp som leds av ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU, eller ett institut som inte utgör ett dotterföretag till ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

relevant enhet: en grupp som leds av ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU, eller ett institut som inte utgör ett dotterföretag till ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt moderholdingföretag inom EU eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EU.”

relevant enhet

| 2. | I artikel 3 ska punkt 2 ersättas med följande:

  ”2.   Den relevanta myndigheten ska senast den 31 juli varje år rapportera till EBA indikatorvärdena för alla relevanta enheter med en total exponering, beräknat enligt artikel 429.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (*1), på över 200 miljarder euro som auktoriserats inom dess jurisdiktion. Indikatorvärden ska samlas in av relevant myndighet med beaktande av ytterligare specificering av dataunderlag enligt riktlinjer som EBA tagit fram i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (*2). Den relevanta myndigheten ska se till att indikatorvärdena är identiska med dem som lämnas till Baselkommittén för banktillsyn.


  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1)."


  (*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).”
  " |
| --- | --- |

2.

I artikel 3 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Den relevanta myndigheten ska senast den 31 juli varje år rapportera till EBA indikatorvärdena för alla relevanta enheter med en total exponering, beräknat enligt artikel 429.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (*1), på över 200 miljarder euro som auktoriserats inom dess jurisdiktion. Indikatorvärden ska samlas in av relevant myndighet med beaktande av ytterligare specificering av dataunderlag enligt riktlinjer som EBA tagit fram i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (*2). Den relevanta myndigheten ska se till att indikatorvärdena är identiska med dem som lämnas till Baselkommittén för banktillsyn.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1)."

*1

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).”
  "

*2

| 3. | Artikel 4 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4
  Identifieringsförfarande

  1.   Den relevanta myndigheten ska senast den 1 september varje år beräkna poängtalen för de relevanta enheter som ingår i det stickprov som meddelats av EBA och som auktoriserats inom dess jurisdiktion.


  2.   När den relevanta myndigheten med utövande av en sund tillsynsbedömning flyttar ett globalt systemviktigt institut från en lägre underkategori till en högre underkategori eller utser en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut i enlighet med artikel 131.10 a respektive b i direktiv 2013/36/EU ska den lämna en skriftlig detaljerad redogörelse för skälen till bedömningen till EBA senast den 1 november varje år.


  3.   När den relevanta myndigheten med utövande av en sund tillsynsbedömning flyttar ett globalt systemviktigt institut från en högre underkategori till en lägre underkategori i enlighet med artikel 131.10 c i direktiv 2013/36/EU ska den lämna en skriftlig detaljerad redogörelse för skälen till bedömningen till EBA senast den 30 september varje år.


  4.   Flyttningen eller identifieringen som avses i punkt 2 ska få verkan den 1 januari det andra året efter det kalenderår då nämnarna har anmälts till de relevanta myndigheterna i enlighet med artikel 3.3. Om ett globalt systemviktigt institut flyttas till en lägre underkategori än föregående år ska det lägre buffertkravet för globala systemviktiga institut få verkan den 1 januari året efter flyttningen, såvida inte relevant myndighet med utövande av sin sunda tillsynsbedömning senarelägger tillämpningen av detta krav till den dag som anges i första meningen i denna punkt.


  5.   Identifieringen av en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut av relevant myndighet ska inbegripa identifieringskoden för alla de juridiska personer som ingår i det globala systemviktiga institutets konsolidering för tillsynsändamål. Den relevanta enhet som identifierats av relevant myndighet ska senast den 1 mars året efter att ha identifierats lämna upplysningar till den relevanta myndigheten om sin koncernstruktur genom att tillhandahålla identifieringskoder för juridiska personer, där sådana finns, för samtliga konsoliderade enheter i gruppen. Den relevanta enheten ska se till att dess koncernstruktur, enligt uppgifterna i den globala databasen över identifieringskoder för juridiska personer, uppdateras permanent.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Identifieringsförfarande

1.   Den relevanta myndigheten ska senast den 1 september varje år beräkna poängtalen för de relevanta enheter som ingår i det stickprov som meddelats av EBA och som auktoriserats inom dess jurisdiktion.

2.   När den relevanta myndigheten med utövande av en sund tillsynsbedömning flyttar ett globalt systemviktigt institut från en lägre underkategori till en högre underkategori eller utser en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut i enlighet med artikel 131.10 a respektive b i direktiv 2013/36/EU ska den lämna en skriftlig detaljerad redogörelse för skälen till bedömningen till EBA senast den 1 november varje år.

3.   När den relevanta myndigheten med utövande av en sund tillsynsbedömning flyttar ett globalt systemviktigt institut från en högre underkategori till en lägre underkategori i enlighet med artikel 131.10 c i direktiv 2013/36/EU ska den lämna en skriftlig detaljerad redogörelse för skälen till bedömningen till EBA senast den 30 september varje år.

4.   Flyttningen eller identifieringen som avses i punkt 2 ska få verkan den 1 januari det andra året efter det kalenderår då nämnarna har anmälts till de relevanta myndigheterna i enlighet med artikel 3.3. Om ett globalt systemviktigt institut flyttas till en lägre underkategori än föregående år ska det lägre buffertkravet för globala systemviktiga institut få verkan den 1 januari året efter flyttningen, såvida inte relevant myndighet med utövande av sin sunda tillsynsbedömning senarelägger tillämpningen av detta krav till den dag som anges i första meningen i denna punkt.

5.   Identifieringen av en relevant enhet som ett globalt systemviktigt institut av relevant myndighet ska inbegripa identifieringskoden för alla de juridiska personer som ingår i det globala systemviktiga institutets konsolidering för tillsynsändamål. Den relevanta enhet som identifierats av relevant myndighet ska senast den 1 mars året efter att ha identifierats lämna upplysningar till den relevanta myndigheten om sin koncernstruktur genom att tillhandahålla identifieringskoder för juridiska personer, där sådana finns, för samtliga konsoliderade enheter i gruppen. Den relevanta enheten ska se till att dess koncernstruktur, enligt uppgifterna i den globala databasen över identifieringskoder för juridiska personer, uppdateras permanent.”

| 4. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt 1a ska införas:

  ”1a.   Med avvikelse från punkt 1 ska de indikatorvärden som anges i artikel 6.1, 6.2 a, b och c samt 6.4 a och b även omfatta försäkringsdotterbolag.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt 1a ska införas:

”1a.   Med avvikelse från punkt 1 ska de indikatorvärden som anges i artikel 6.1, 6.2 a, b och c samt 6.4 a och b även omfatta försäkringsdotterbolag.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Den relevanta myndigheten ska fastställa poängtalet för varje relevant enhet i stickprovet som det aritmetiska medelvärdet av kategoripoängtalen, med förbehåll för att kategoripoängtalet för kategorin som avser möjligheten till ersättande inte får överskrida 500 baspunkter.
  Varje kategoripoängtal, förutom kategorin som avser möjligheten att ersätta tjänster och den finansiella infrastruktur som gruppen tillhandahåller, ska beräknas som det aritmetiska medelvärdet av de värden som följer av att man dividerar vart och ett av indikatorvärdena i den kategorin med den nämnare för indikatorn som meddelats av EBA.
  Poängtalet för kategorin som avser möjligheten att ersätta tjänster och den finansiella infrastruktur som gruppen tillhandahåller ska beräknas som det vägda medelvärdet av kategorins indikatorvärden. För detta ändamål ska indikatorerna för tillgångar under förvaring enligt artikel 6.3 a och för gjorda betalningar enligt artikel 6.3 b viktas i sin helhet, medan indikatorerna för garanterade transaktioner på skuldinstrument- och aktiemarknader enligt artikel 6.3 c och för handelsvolym enligt artikel 6.3 d ska viktas med 50 %.
  Poängtalen ska uttryckas som baspunkter och avrundas till närmaste heltal.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Den relevanta myndigheten ska fastställa poängtalet för varje relevant enhet i stickprovet som det aritmetiska medelvärdet av kategoripoängtalen, med förbehåll för att kategoripoängtalet för kategorin som avser möjligheten till ersättande inte får överskrida 500 baspunkter.

Varje kategoripoängtal, förutom kategorin som avser möjligheten att ersätta tjänster och den finansiella infrastruktur som gruppen tillhandahåller, ska beräknas som det aritmetiska medelvärdet av de värden som följer av att man dividerar vart och ett av indikatorvärdena i den kategorin med den nämnare för indikatorn som meddelats av EBA.

Poängtalet för kategorin som avser möjligheten att ersätta tjänster och den finansiella infrastruktur som gruppen tillhandahåller ska beräknas som det vägda medelvärdet av kategorins indikatorvärden. För detta ändamål ska indikatorerna för tillgångar under förvaring enligt artikel 6.3 a och för gjorda betalningar enligt artikel 6.3 b viktas i sin helhet, medan indikatorerna för garanterade transaktioner på skuldinstrument- och aktiemarknader enligt artikel 6.3 c och för handelsvolym enligt artikel 6.3 d ska viktas med 50 %.

Poängtalen ska uttryckas som baspunkter och avrundas till närmaste heltal.”

| c) | Följande punkter ska införas som punkterna 5a och 5b:

  ”5a.   Den relevanta myndigheten ska fastställa ett kompletterande totalt poängtal för varje relevant enhet med gränsöverskridande verksamhet i de deltagande medlemsstaterna enligt artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (*3) genom att följa förfarandet i punkt 2 i den här artikeln, men ska ersätta den relevanta enhetens indikatorvärden som anges i artikel 6.5 a och b med de värden som beräknats i enlighet med andra stycket i denna punkt, och ska ersätta motsvarande nämnare med de reviderade nämnare som EBA tillhandahållit.
  För tillämpningen av första stycket ska relevant myndighet betrakta alla fordringar och skulder gentemot motparter som är verksamma i de deltagande medlemsstaterna enligt artikel 4.1 i förordning (EU) nr 806/2014 som inhemska. För de kategorier som anges i artikel 131.2 a–d i direktiv 2013/36/EU ska den relevanta myndigheten beakta samma oförändrade indikatorvärden som rapporterats av den relevanta enheten och de nämnare som meddelats av EBA.


  5b.   På grundval av det kompletterande totala poängtalet som nämns i punkt 5a ska ett beslut om att med utövande av sund tillsynsbedömning flytta ett globalt systemviktigt institut från en högre till en lägre underkategori i enlighet med artikel 131.10 c i direktiv 2013/36/EU baseras på en bedömning av huruvida det globala systemviktiga institutets fallissemang skulle få en mindre negativ effekt på den globala finansiella marknaden och den globala ekonomin. I denna bedömning ska, där så är lämpligt, hänsyn tas till eventuella synpunkter eller reservationer som antagits av Baselkommittén för banktillsyn i enlighet med dess allmänt tillgängliga metod för att bedöma de globala systemviktiga bankernas systembetydelse.
  Det kompletterande totala poängtalet som avses i punkt 5a kan avgöra om den relevanta myndigheten ska flytta det globala systemviktiga institutet till en lägre underkategori enligt punkt 3 i denna artikel. Det globala systemviktiga institutet får endast flyttas ett steg till nästa underkategorinivå.”


  (*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1)." |
| --- | --- |

c)

Följande punkter ska införas som punkterna 5a och 5b:

”5a.   Den relevanta myndigheten ska fastställa ett kompletterande totalt poängtal för varje relevant enhet med gränsöverskridande verksamhet i de deltagande medlemsstaterna enligt artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (*3) genom att följa förfarandet i punkt 2 i den här artikeln, men ska ersätta den relevanta enhetens indikatorvärden som anges i artikel 6.5 a och b med de värden som beräknats i enlighet med andra stycket i denna punkt, och ska ersätta motsvarande nämnare med de reviderade nämnare som EBA tillhandahållit.

För tillämpningen av första stycket ska relevant myndighet betrakta alla fordringar och skulder gentemot motparter som är verksamma i de deltagande medlemsstaterna enligt artikel 4.1 i förordning (EU) nr 806/2014 som inhemska. För de kategorier som anges i artikel 131.2 a–d i direktiv 2013/36/EU ska den relevanta myndigheten beakta samma oförändrade indikatorvärden som rapporterats av den relevanta enheten och de nämnare som meddelats av EBA.

5b.   På grundval av det kompletterande totala poängtalet som nämns i punkt 5a ska ett beslut om att med utövande av sund tillsynsbedömning flytta ett globalt systemviktigt institut från en högre till en lägre underkategori i enlighet med artikel 131.10 c i direktiv 2013/36/EU baseras på en bedömning av huruvida det globala systemviktiga institutets fallissemang skulle få en mindre negativ effekt på den globala finansiella marknaden och den globala ekonomin. I denna bedömning ska, där så är lämpligt, hänsyn tas till eventuella synpunkter eller reservationer som antagits av Baselkommittén för banktillsyn i enlighet med dess allmänt tillgängliga metod för att bedöma de globala systemviktiga bankernas systembetydelse.

Det kompletterande totala poängtalet som avses i punkt 5a kan avgöra om den relevanta myndigheten ska flytta det globala systemviktiga institutet till en lägre underkategori enligt punkt 3 i denna artikel. Det globala systemviktiga institutet får endast flyttas ett steg till nästa underkategorinivå.”

(*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1)."

*3

| d) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   De beslut som avses i punkterna 4, 5 och 5b ska stödjas av hjälpindikatorer, som inte får utgöras av indikatorer för sannolikheten för fallissemang hos den relevanta enheten. Besluten ska baseras på väl dokumenterade och kontrollerbara kvantitativa och kvalitativa uppgifter.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   De beslut som avses i punkterna 4, 5 och 5b ska stödjas av hjälpindikatorer, som inte får utgöras av indikatorer för sannolikheten för fallissemang hos den relevanta enheten. Besluten ska baseras på väl dokumenterade och kontrollerbara kvantitativa och kvalitativa uppgifter.”

| 5. | I artikel 6.3 ska följande led läggas till som led d:






  ”d) | Handelsvolym.” |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 6.3 ska följande led läggas till som led d:

”d)

Handelsvolym.”

| 6. | Artikel 7 ska utgå. |
| --- | --- |

6.

Artikel 7 ska utgå.

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

1.   Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Punkterna 4 a, 4 b och 5 ska gälla från och med den 1 december 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 februari 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1222/2014 av den 8 oktober 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU vad gäller tekniska tillsynsstandarder för specificering av metoden för att identifiera globala systemviktiga institut och för att fastställa underkategorier av globala systemviktiga institut (EUT L 330, 15.11.2014, s. 27).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 av den 20 maj 2019 om ändring av direktiv 2013/36/EU vad gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder (EUT L 150, 7.6.2019, s. 253).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

---

| 29.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/540

av den 26 mars 2021

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 vad gäller vissa anmälningsskyldigheter, kontroller på plats avseende ansökningar om djurbidrag och stödanspråk inom ramen för djurrelaterat landsbygdsutvecklingsstöd och om inlämning av den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 62.2 första stycket a och b och artikel 78 första stycket b och c, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 9.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (2) ska medlemsstaterna varje år, senast den 15 juli, lämna in en rapport till kommissionen om de åtgärder som vidtagits avseende administration och kontroll av frivilligt kopplat stöd under det föregående kalenderåret. Erfarenheten har visat att det nuvarande kravet på en årlig anmälan av dessa åtgärder har blivit föråldrat i det nuvarande integrerade administrations- och kontrollsystemet. I förenklingssyfte bör detta krav utgå. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 9.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 (2) ska medlemsstaterna varje år, senast den 15 juli, lämna in en rapport till kommissionen om de åtgärder som vidtagits avseende administration och kontroll av frivilligt kopplat stöd under det föregående kalenderåret. Erfarenheten har visat att det nuvarande kravet på en årlig anmälan av dessa åtgärder har blivit föråldrat i det nuvarande integrerade administrations- och kontrollsystemet. I förenklingssyfte bör detta krav utgå.

| (2) | Vid utförande av kontroller genom övervakning i enlighet med artikel 40a i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna information som kan tyda på potentiell bristande efterlevnad även för de stödordningar och stödåtgärder som omfattas av vanliga kontroller på plats. Denna information bör användas för att främja efterlevnaden och förbättra noggrannheten hos uppgifterna i administrations- och kontrollsystemet. Stödmottagarna bör också ges möjlighet att ändra sina samlade ansökningar, stödansökningar eller stödanspråk för att rätta till felaktigheter och undvika sanktioner. I förenklingssyfte och för att öka säkerheten bör detta återspeglas i artikel 11.4 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014. |
| --- | --- |

(2)

Vid utförande av kontroller genom övervakning i enlighet med artikel 40a i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 får medlemsstaterna information som kan tyda på potentiell bristande efterlevnad även för de stödordningar och stödåtgärder som omfattas av vanliga kontroller på plats. Denna information bör användas för att främja efterlevnaden och förbättra noggrannheten hos uppgifterna i administrations- och kontrollsystemet. Stödmottagarna bör också ges möjlighet att ändra sina samlade ansökningar, stödansökningar eller stödanspråk för att rätta till felaktigheter och undvika sanktioner. I förenklingssyfte och för att öka säkerheten bör detta återspeglas i artikel 11.4 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014.

| (3) | Erfarenheten har visat att medlemsstaterna bör ges större flexibilitet när det gäller att fastställa sista datum för inlämning av den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk som avses i artikel 13.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 för att bättre beakta deras särskilda omständigheter och i synnerhet förändrade klimat- och väderförhållanden. Detta bör även gälla de datum för inlämning av ändringar som avses i artikel 15.2 i samma förordning. |
| --- | --- |

(3)

Erfarenheten har visat att medlemsstaterna bör ges större flexibilitet när det gäller att fastställa sista datum för inlämning av den samlade ansökan, stödansökningar eller stödanspråk som avses i artikel 13.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 för att bättre beakta deras särskilda omständigheter och i synnerhet förändrade klimat- och väderförhållanden. Detta bör även gälla de datum för inlämning av ändringar som avses i artikel 15.2 i samma förordning.

| (4) | Om en medlemsstat tillämpar systemet utan ansökningar bör stödmottagarna göras uppmärksamma på att bristande efterlevnad av systemet för identifiering och registrering av alla potentiellt stödberättigande nötkreatur, får och getter bör beaktas vid beräkningen av stödet och tillämpningen av administrativa sanktioner. Fall av bristande efterlevnad bör dock bedömas mot bakgrund av de särskilda regler som fastställs i artikel 30.4 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (3)och i enlighet med artikel 31 i samma förordning för påförande av administrativa sanktioner. |
| --- | --- |

(4)

Om en medlemsstat tillämpar systemet utan ansökningar bör stödmottagarna göras uppmärksamma på att bristande efterlevnad av systemet för identifiering och registrering av alla potentiellt stödberättigande nötkreatur, får och getter bör beaktas vid beräkningen av stödet och tillämpningen av administrativa sanktioner. Fall av bristande efterlevnad bör dock bedömas mot bakgrund av de särskilda regler som fastställs i artikel 30.4 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (3)och i enlighet med artikel 31 i samma förordning för påförande av administrativa sanktioner.

| (5) | Med tanke på att de uppföljande kontroller som krävs enligt artikel 33a.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 kan avse mycket små belopp och samtidigt orsaka en oproportionerlig administrativ börda, bör medlemsstaterna tillåtas att begränsa den population av jordbrukare som ska omfattas av dessa uppföljande kontroller. För detta ändamål bör det tröskelvärde för att inte fortsätta indrivning som föreskrivs i artikel 54.3 första stycket a i förordning (EU) nr 1306/2013 användas som ett transparent och icke-diskriminerande riktmärke. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på att de uppföljande kontroller som krävs enligt artikel 33a.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 kan avse mycket små belopp och samtidigt orsaka en oproportionerlig administrativ börda, bör medlemsstaterna tillåtas att begränsa den population av jordbrukare som ska omfattas av dessa uppföljande kontroller. För detta ändamål bör det tröskelvärde för att inte fortsätta indrivning som föreskrivs i artikel 54.3 första stycket a i förordning (EU) nr 1306/2013 användas som ett transparent och icke-diskriminerande riktmärke.

| (6) | Erfarenheten har visat att infasningen av kontroller genom övervakning som utförs enligt artikel 40a i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 kan ta längre tid än två år, beroende på den berörda arealens storlek eller komplexiteten i förfarandet. Medlemsstaterna bör därför ges längre tid att gradvis göra framsteg mot att genomföra dessa kontroller på hela sitt territorium. |
| --- | --- |

(6)

Erfarenheten har visat att infasningen av kontroller genom övervakning som utförs enligt artikel 40a i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 kan ta längre tid än två år, beroende på den berörda arealens storlek eller komplexiteten i förfarandet. Medlemsstaterna bör därför ges längre tid att gradvis göra framsteg mot att genomföra dessa kontroller på hela sitt territorium.

| (7) | För att hjälpa medlemsstaterna att bättre förbereda sina beslut om att tillämpa kontrollerna genom övervakning krävs ytterligare tid för att utarbeta de relevanta anmälningarna. Tidsfristen för att lämna in dessa anmälningar bör därför förlängas, både när det gäller kontroller av stödvillkoren och tvärvillkor. |
| --- | --- |

(7)

För att hjälpa medlemsstaterna att bättre förbereda sina beslut om att tillämpa kontrollerna genom övervakning krävs ytterligare tid för att utarbeta de relevanta anmälningarna. Tidsfristen för att lämna in dessa anmälningar bör därför förlängas, både när det gäller kontroller av stödvillkoren och tvärvillkor.

| (8) | För att kontrollerna på plats ska vara effektiva i fråga om djurrelaterade stödordningar är det nödvändigt att säkerställa att, i fall där en medlemsstat inte tillämpar en hållandeperiod, hållandeperioden inte kan fastställas i förväg eller hållandeperioden börjar innan en stödansökan eller ett stödanspråk lämnas in, dessa kontroller kommer att utföras under den period då djur kan komma i fråga för utbetalning eller stöd. Det bör dessutom klargöras i artikel 42.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 att denna skyldighet även gäller kontroller på plats som utförs till följd av en höjning av kontrollnivån i enlighet med artikel 35 i den förordningen, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

(8)

För att kontrollerna på plats ska vara effektiva i fråga om djurrelaterade stödordningar är det nödvändigt att säkerställa att, i fall där en medlemsstat inte tillämpar en hållandeperiod, hållandeperioden inte kan fastställas i förväg eller hållandeperioden börjar innan en stödansökan eller ett stödanspråk lämnas in, dessa kontroller kommer att utföras under den period då djur kan komma i fråga för utbetalning eller stöd. Det bör dessutom klargöras i artikel 42.1 i genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 att denna skyldighet även gäller kontroller på plats som utförs till följd av en höjning av kontrollnivån i enlighet med artikel 35 i den förordningen, i tillämpliga fall.

| (9) | Genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | För att säkerställa att reglerna i denna förordning ska bli så effektiva som möjligt bör den tillämpas i samband med bidragsansökningar, stödansökningar och stödanspråk som lämnats in för ansökningsår eller bidragsperioder som börjar den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa att reglerna i denna förordning ska bli så effektiva som möjligt bör den tillämpas i samband med bidragsansökningar, stödansökningar och stödanspråk som lämnats in för ansökningsår eller bidragsperioder som börjar den 1 januari 2021.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd och landsbygdsutvecklingskommittén. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd och landsbygdsutvecklingskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 9.3 ska utgå. |
| --- | --- |

1.

Artikel 9.3 ska utgå.

| 2. | I artikel 11.4 första stycket ska andra och tredje meningen ersättas med följande:

  ”Stödmottagarna ska underrättas om resultaten i tid för att stödja dem i att uppfylla stödvillkoren, åtagandena och andra skyldigheter. Medlemsstaterna får använda de preliminära resultat på skiftesnivå som avses i artikel 40a.1 första stycket d som information som är relevant för preliminära kontroller av stödordningar och stödåtgärder som inte omfattas av kontroller genom övervakning. Om en medlemsstat beslutar att göra detta ska artikel 40a.4 inte gälla i fråga om den information som meddelats stödmottagarna inom ramen för de preliminära kontrollerna.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 11.4 första stycket ska andra och tredje meningen ersättas med följande:

”Stödmottagarna ska underrättas om resultaten i tid för att stödja dem i att uppfylla stödvillkoren, åtagandena och andra skyldigheter. Medlemsstaterna får använda de preliminära resultat på skiftesnivå som avses i artikel 40a.1 första stycket d som information som är relevant för preliminära kontroller av stödordningar och stödåtgärder som inte omfattas av kontroller genom övervakning. Om en medlemsstat beslutar att göra detta ska artikel 40a.4 inte gälla i fråga om den information som meddelats stödmottagarna inom ramen för de preliminära kontrollerna.”

| 3. | I artikel 13.1 första stycket ska andra och tredje meningen utgå. |
| --- | --- |

3.

I artikel 13.1 första stycket ska andra och tredje meningen utgå.

| 4. | Artikel 15.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”Ändringar som görs i enlighet med punkt 1 ska anmälas till den behöriga myndigheten senast den dag som medlemsstaten fastställer.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 15.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Ändringar som görs i enlighet med punkt 1 ska anmälas till den behöriga myndigheten senast den dag som medlemsstaten fastställer.”

| b) | I andra stycket ska första meningen utgå. |
| --- | --- |

b)

I andra stycket ska första meningen utgå.

| 5. | I artikel 21.4 tredje stycket ska led b ersättas med följande:






  ”b) | stödmottagaren är medveten om att potentiellt stödberättigande djur som inte är korrekt identifierade och registrerade i systemet för identifiering och registrering av djur ska räknas som ej fastställda djur i enlighet med artikel 31 i delegerad förordning (EU) nr 640/2014, såvida de inte omfattas av särskilda regler som anges i artikel 30.4 i samma förordning.” |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 21.4 tredje stycket ska led b ersättas med följande:

”b)

stödmottagaren är medveten om att potentiellt stödberättigande djur som inte är korrekt identifierade och registrerade i systemet för identifiering och registrering av djur ska räknas som ej fastställda djur i enlighet med artikel 31 i delegerad förordning (EU) nr 640/2014, såvida de inte omfattas av särskilda regler som anges i artikel 30.4 i samma förordning.”

| 6. | I artikel 33a.1 ska följande stycke läggas till:

  ”Medlemsstaterna får besluta att från dessa uppföljande kontroller på plats utesluta stödmottagare vars minskade administrativa sanktion skulle motsvara de belopp för vilka medlemsstaterna får besluta att inte fortsätta indrivning i enlighet med artikel 54.3 första stycket a i förordning (EU) nr 1306/2013.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 33a.1 ska följande stycke läggas till:

”Medlemsstaterna får besluta att från dessa uppföljande kontroller på plats utesluta stödmottagare vars minskade administrativa sanktion skulle motsvara de belopp för vilka medlemsstaterna får besluta att inte fortsätta indrivning i enlighet med artikel 54.3 första stycket a i förordning (EU) nr 1306/2013.”

| 7. | I artikel 40a.3 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Den behöriga myndigheten får välja att tillämpa kontroller genom övervakning av stödmottagare inom en stödordning eller stödåtgärd på arealer som har valts ut på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Den behöriga myndigheten ska för varje år utvidga dessa arealer väsentligt.” |
| --- | --- |

7.

I artikel 40a.3 ska andra stycket ersättas med följande:

”Den behöriga myndigheten får välja att tillämpa kontroller genom övervakning av stödmottagare inom en stödordning eller stödåtgärd på arealer som har valts ut på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Den behöriga myndigheten ska för varje år utvidga dessa arealer väsentligt.”

| 8. | Artikel 40b ska ersättas med följande:

  ”Artikel 40b
  Anmälningar
  Medlemsstaterna ska senast den 1 februari varje kalenderår anmäla sitt beslut om att använda kontroller genom övervakning under det kalenderåret till kommissionen och ange samtliga ordningar, åtgärder eller typer av insatser och samtliga arealer som omfattas av kontroller genom övervakning.
  Kommissionen ska senast den 1 november varje kalenderår tillhandahålla en mall för inlämning av anmälningar med uppgifter om de delar som ska ingå i en sådan anmälan.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 40b ska ersättas med följande:

”Artikel 40b

Anmälningar

Medlemsstaterna ska senast den 1 februari varje kalenderår anmäla sitt beslut om att använda kontroller genom övervakning under det kalenderåret till kommissionen och ange samtliga ordningar, åtgärder eller typer av insatser och samtliga arealer som omfattas av kontroller genom övervakning.

Kommissionen ska senast den 1 november varje kalenderår tillhandahålla en mall för inlämning av anmälningar med uppgifter om de delar som ska ingå i en sådan anmälan.”

| 9. | I artikel 42.1 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Om medlemsstaten har fastställt en period i enlighet med artikel 21.1 d ska minst 50 % av den lägsta kontrollnivån för kontroller på plats enligt artikel 32, 33 respektive 35 fördelas på hela den perioden för respektive system för djurbidrag eller djurrelaterat landsbygdsutvecklingsstöd. Om ingen hållandeperiod tillämpas och om hållandeperioden inte kan fastställas i förväg eller om hållandeperioden börjar innan en stödansökan eller ett stödanspråk har lämnats in, ska dock alla kontroller på plats som avses i artiklarna 32, 33 och 35 spridas över den period under vilken ett djur kan komma i fråga för utbetalning eller stöd.” |
| --- | --- |

9.

I artikel 42.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Om medlemsstaten har fastställt en period i enlighet med artikel 21.1 d ska minst 50 % av den lägsta kontrollnivån för kontroller på plats enligt artikel 32, 33 respektive 35 fördelas på hela den perioden för respektive system för djurbidrag eller djurrelaterat landsbygdsutvecklingsstöd. Om ingen hållandeperiod tillämpas och om hållandeperioden inte kan fastställas i förväg eller om hållandeperioden börjar innan en stödansökan eller ett stödanspråk har lämnats in, ska dock alla kontroller på plats som avses i artiklarna 32, 33 och 35 spridas över den period under vilken ett djur kan komma i fråga för utbetalning eller stöd.”

| 10. | Artikel 70b ska ersättas med följande:

  ”Artikel 70b
  Anmälningar
  Medlemsstaterna ska senast den 1 februari det kalenderår då de börjar utföra kontroller genom övervakning anmäla sitt beslut till kommissionen om att använda kontroller genom övervakning i enlighet med artikel 70a.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 70b ska ersättas med följande:

”Artikel 70b

Anmälningar

Medlemsstaterna ska senast den 1 februari det kalenderår då de börjar utföra kontroller genom övervakning anmäla sitt beslut till kommissionen om att använda kontroller genom övervakning i enlighet med artikel 70a.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas i samband med bidragsansökningar, stödansökningar och stödanspråk som lämnats in för ansökningsår eller bidragsperioder som börjar den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 809/2014 av den 17 juli 2014 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet, landsbygdsutvecklingsåtgärder och tvärvillkor (EUT L 227, 31.7.2014, s. 69).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade för administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48).

3

---

| 29.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/541

av den 26 mars 2021

om ändring av förordning (EU) nr 1305/2014 vad gäller förenkling och förbättring av beräkning och utväxling av data samt uppdatering av förändringshanteringsprocessen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (1), särskilt artikel 5.11, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 19 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (2) ska Europeiska unionens järnvägsbyrå (nedan kallad byrån) lämna rekommendationer till kommissionen om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD:er) och översyner av dessa i enlighet med artikel 5 i direktiv (EU) 2016/797 och se till att TSD:er anpassas till den tekniska utvecklingen, marknadstendenserna och de sociala behoven. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 19 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (2) ska Europeiska unionens järnvägsbyrå (nedan kallad byrån) lämna rekommendationer till kommissionen om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD:er) och översyner av dessa i enlighet med artikel 5 i direktiv (EU) 2016/797 och se till att TSD:er anpassas till den tekniska utvecklingen, marknadstendenserna och de sociala behoven.

| (2) | Enligt artikel 13 i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (3) måste kommissionens förordning (EU) nr 1305/2014 (4) (TSD TAF) ses över för att bland annat förenkla förfarandet för uppdatering av dess grundläggande referensnivå i enlighet med förändringshanteringsprocessen för TSD TAF samt för att utarbeta, se över eller förenkla innehåll och struktur för de meddelanden som definieras i TSD TAF med avseende på informationsutbyte med andra system eller operatörer. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 13 i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (3) måste kommissionens förordning (EU) nr 1305/2014 (4) (TSD TAF) ses över för att bland annat förenkla förfarandet för uppdatering av dess grundläggande referensnivå i enlighet med förändringshanteringsprocessen för TSD TAF samt för att utarbeta, se över eller förenkla innehåll och struktur för de meddelanden som definieras i TSD TAF med avseende på informationsutbyte med andra system eller operatörer.

| (3) | Byrån lade därför den 9 september 2020 fram en rekommendation till kommissionen i syfte att införa nya eller ändrade specifikationer i TSD TAF avseende metoder och informationsflöden för beräknad ankomsttid, spårningsuppgifter för kunder och datautväxling med andra system, samt för att anpassa förändringshanteringsprocessen. |
| --- | --- |

(3)

Byrån lade därför den 9 september 2020 fram en rekommendation till kommissionen i syfte att införa nya eller ändrade specifikationer i TSD TAF avseende metoder och informationsflöden för beräknad ankomsttid, spårningsuppgifter för kunder och datautväxling med andra system, samt för att anpassa förändringshanteringsprocessen.

| (4) | Kommissionens förordning (EU) nr 1305/2014 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens förordning (EU) nr 1305/2014 bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EU) nr 1305/2014 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 av den 8 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 vad gäller särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (EUT L 210, 15.8.2017, s. 5).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 1305/2014 av den 11 december 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 62/2006 (EUT L 356, 12.12.2014, s. 438).

4

---

BILAGA

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | INLEDNING | 23 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Förkortningar | 23 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Referensdokument | 23 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tekniskt tillämpningsområde | 24 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Geografiskt tillämpningsområde | 24 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | DEFINITION AV DELSYSTEM OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE | 24 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Funktion som omfattas av denna TSD | 24 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Funktioner som inte omfattas av denna TSD | 25 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Översiktlig beskrivning av delsystemet | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Berörda processer | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 3. | VÄSENTLIGA KRAV | 26 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Överensstämmelse med de väsentliga kraven | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | De väsentliga kravens olika aspekter | 26 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Aspekter som rör allmänna krav | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Säkerhet | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Tillförlitlighet och tillgänglighet | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Hälsa | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Miljöskydd | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Teknisk kompatibilitet | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Tillgänglighet | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.6

| 4. | BESKRIVNING AV DELSYSTEMET | 27 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Inledning | 27 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet | 27 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Uppgifter på fraktsedeln | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Ansökan om tågläge och tilldelning av tågläge | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Iordningställande av tåg | 30 |
| --- | --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Tågföringsinformation och tågföringsprognos | 31 |
| --- | --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Information om trafikstörning | 32 |
| --- | --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | ETI/ETA för en försändelse | 32 |
| --- | --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Vagnrörelse | 34 |
| --- | --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Datautväxling för kvalitetsförbättring | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | Viktigaste referensdata | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.9

| 4.2.10 | Olika referensfiler och databaser | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Nätverk och kommunikation | 37 |
| --- | --- | --- |

4.2.11

| 4.3 | Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Gränssnitt till TSD Infrastruktur | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Gränssnitt till TSD Trafikstyrning och signalering | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Gränssnitt till delsystemet Rullande materiel | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Gränssnitt till TSD Drift och trafikledning | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Gränssnitt till delsystemet Telematikapplikationer för persontrafik | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.5

| 4.4 | Driftsregler | 40 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Uppgifternas kvalitet | 41 |
| --- | --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Driften av den centrala datakatalogen | 42 |
| --- | --- | --- |

4.4.2

| 4.5 | Underhållsregler | 42 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yrkeskvalifikationer | 42 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Hälso- och säkerhetskrav | 42 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 5. | DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Definition | 43 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Förteckning över komponenter | 43 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Prestanda och specifikationer för komponenterna | 43 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET OCH KONTROLL AV DELSYSTEMET | 43 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Driftskompatibilitetskomponenter | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Bedömningsförfaranden | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Modul | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.2

| 6.2 | Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik | 43 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Bedömning av IT-verktygs överensstämmelse | 43 |
| --- | --- | --- |

6.2.1

| 7. | GENOMFÖRANDE | 44 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Inledning | 44 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Förändringshantering | 45 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Förändringshanteringsprocess | 45 |
| --- | --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Särskild förändringshanteringsprocess för dokument som förtecknas i tillägg I till denna förordning | 45 |
| --- | --- | --- |

7.2.2

| Tillägg I – Förteckning över tekniska dokument | 47 |
| --- | --- |

| Tillägg II – Ordlista | 48 |
| --- | --- |

| Tillägg III – Uppgifter som ska utföras av den nationella kontaktpunkten för telematikapplikationer för godstrafik/persontrafik | 56 |
| --- | --- |

1.   INLEDNING

1.1   Förkortningar

Tabell 1

Förkortningar

| Förkortning | Definition |
| --- | --- |
| CI | Gemensamt gränssnitt |
| EC | Europeiska kommissionen |
| ERA | Europeiska unionens järnvägsbyrå, även kallad byrån |
| IM | Infrastrukturförvaltare |
| ISO | Internationella standardiseringsorganisationen |
| LCL | Mindre än en containerlast (Less than Container Loads) |
| LRU | Huvudansvarigt järnvägsföretag (Lead Railway Undertaking) |
| RISC | Kommittén för driftskompatibilitet och säkerhet |
| RU | Järnvägsföretag |
| TAF | Telematikapplikationer för godstrafik |
| TAP | Telematikapplikationer för persontrafik |
| TCP/IP | Transmission Control Protocol/Internet Protocol |
| TSD | Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet |
| WK | Fordonsinnehavare (Wagon Keepers) |

Förkortning

Definition

CI

Gemensamt gränssnitt

EC

Europeiska kommissionen

ERA

Europeiska unionens järnvägsbyrå, även kallad byrån

IM

Infrastrukturförvaltare

ISO

Internationella standardiseringsorganisationen

LCL

Mindre än en containerlast (Less than Container Loads)

LRU

Huvudansvarigt järnvägsföretag (Lead Railway Undertaking)

RISC

Kommittén för driftskompatibilitet och säkerhet

RU

Järnvägsföretag

TAF

Telematikapplikationer för godstrafik

TAP

Telematikapplikationer för persontrafik

TCP/IP

Transmission Control Protocol/Internet Protocol

TSD

Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet

WK

Fordonsinnehavare (Wagon Keepers)

1.2   Referensdokument

Tabell 2

Referensdokument

| Referensnummer | Dokumenthänvisning | Titel | Senaste versionen utfärdad: |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Direktiv (EU) 2016/797 | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44). | 27.5.2020 |
| 2. | Förordning (EU) nr 454/2011 om TSD TAP | Kommissionens förordning (EU) nr 454/2011 av den 5 maj 2011 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för persontrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet (EUT L 123, 12.5.2011, s. 11). | 27.5.2019 |
| 3. | Direktiv 2012/34/EU | Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32). | 14.11.2017 |
| 4. | ERA-TD-105 | TSD TAF – BILAGA D.2: TILLÄGG F – TSD TAF DATA OCH MEDDELANDEMODELL. | |
| 5. | Förordning (EU) nr 62/2006 om TSD TAF | Kommissionens förordning (EG) nr 62/2006 av den 23 december 2005 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för godstrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EUT L 13, 18.1.2006, s. 1). | 18.1.2006 |
| 6. | K(2010) 2576 slutlig | Kommissionens beslut av den 29 april 2010 avseende ett mandat till Europeiska järnvägsbyrån att vidareutveckla och se över de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet för att utöka deras tillämpningsområde till hela järnvägssystemet i unionen | 29.4.2010 |
| 7. | Direktiv (EU) 2016/798 | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 av den 11 maj 2016 om järnvägssäkerhet (EUT L 138, 26.5.2016, s. 102). | 26.5.2016 |
| 8. | Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 | Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 av den 8 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 vad gäller särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (EUT L 210, 15.8.2017, s. 5). | 15.8.2017 |

Referensnummer

Dokumenthänvisning

Titel

Senaste versionen utfärdad:

1.

Direktiv (EU) 2016/797

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).

27.5.2020

2.

Förordning (EU) nr 454/2011 om TSD TAP

Kommissionens förordning (EU) nr 454/2011 av den 5 maj 2011 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för persontrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet (EUT L 123, 12.5.2011, s. 11).

27.5.2019

3.

Direktiv 2012/34/EU

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).

14.11.2017

4.

ERA-TD-105

TSD TAF – BILAGA D.2: TILLÄGG F – TSD TAF DATA OCH MEDDELANDEMODELL.

5.

Förordning (EU) nr 62/2006 om TSD TAF

Kommissionens förordning (EG) nr 62/2006 av den 23 december 2005 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för godstrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EUT L 13, 18.1.2006, s. 1).

18.1.2006

6.

K(2010) 2576 slutlig

Kommissionens beslut av den 29 april 2010 avseende ett mandat till Europeiska järnvägsbyrån att vidareutveckla och se över de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet för att utöka deras tillämpningsområde till hela järnvägssystemet i unionen

29.4.2010

7.

Direktiv (EU) 2016/798

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 av den 11 maj 2016 om järnvägssäkerhet (EUT L 138, 26.5.2016, s. 102).

26.5.2016

8.

Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474

Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 av den 8 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 vad gäller särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (EUT L 210, 15.8.2017, s. 5).

15.8.2017

1.3   Tekniskt tillämpningsområde

Denna tekniska specifikation för driftskompatibilitet (nedan kallad TSD TAF) rör delen ”applikationer för godstrafik” i delsystemet Telematikapplikationer som inbegrips i det funktionellt definierade området i förteckningen i bilaga II till direktiv (EU) 2016/797 och beskrivs i avsnitt 2.6 b i samma bilaga.

Denna TSD TAF syftar till att säkerställa en effektiv informationsutväxling genom att de tekniska ramarna fastställs för att uppnå en transportprocess som är så ekonomiskt bärkraftig som möjligt. Den omfattar applikationer för godstrafik och anslutningssamordning med andra transportsätt, vilket innebär att den är inriktad på de transporttjänster ett järnvägsföretag utför, utöver den rena tågdriften. Säkerhetsaspekterna beaktas bara i den mån som det finns vissa uppgifter. Värdena kommer inte att påverka den säkra driften av ett tåg och överensstämmelse med kraven enligt TSD TAF kan inte betraktas som överensstämmelse med säkerhetskrav.

TSD TAF påverkar också villkoren för alla användare av järnvägstransporter. I detta sammanhang avses med begreppet användare inte bara infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag, utan även alla andra tjänsteleverantörer såsom vagnägare, operatörer för intermodala transporter och även kunder.

1.4   Geografiskt tillämpningsområde

TSD:n ska tillämpas på unionens järnvägsnät enligt definitionen i avsnitt 1 i bilaga I till direktiv (EU) 2016/797.

2.   DEFINITION AV DELSYSTEM OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

2.1   Funktion som omfattas av denna TSD

Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik definieras i avsnitt 2.6 b i bilaga II till direktiv (EU) 2016/797.

Det inbegriper bland annat följande:

| — | Applikationer för godstrafik, bl.a. informationssystem (övervakning i realtid av gods och tåg). |
| --- | --- |

—

Applikationer för godstrafik, bl.a. informationssystem (övervakning i realtid av gods och tåg).

| — | Ranger- och tilldelningssystem, där man med tilldelningssystem avser system för tågsammansättning. |
| --- | --- |

—

Ranger- och tilldelningssystem, där man med tilldelningssystem avser system för tågsammansättning.

| — | Reserveringssystem, vilket här avser system för reservering av tåglägen. |
| --- | --- |

—

Reserveringssystem, vilket här avser system för reservering av tåglägen.

| — | Anslutningssamordning med andra transportsätt samt utfärdande av elektroniska följedokument. |
| --- | --- |

—

Anslutningssamordning med andra transportsätt samt utfärdande av elektroniska följedokument.

2.2   Funktioner som inte omfattas av denna TSD

Denna TSD omfattar inte betalnings- och faktureringssystem för kunder, och inte heller betalnings- och faktureringssystem mellan olika tjänsteleverantörer såsom järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare. Genom den systemkonstruktion som ligger till grund för datautväxlingen i enlighet med kapitel 4.2 (Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet), kan man dock alltid få fram den information som krävs som underlag för betalning av transporttjänsterna.

Långsiktig tidtabellsplanering omfattas inte heller av tillämpningsområdet för denna TSD för telematikapplikationer. I vissa sammanhang kommer hänvisningar ändå att göras till den långsiktiga planeringen, i den mån det finns ett samband mellan långsiktig planering och en effektiv utväxling av sådan information som krävs för tågdriften.

2.3   Översiktlig beskrivning av delsystemet

2.3.1   Berörda processer

Med kundens behov i åtanke är en av tjänsterna att organisera och hantera transportkedjan i enlighet med avtalet mellan det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) och kunden.

LRU är kundens enda kontaktpunkt. Om mer än ett järnvägsföretag ingår i transportkedjan ansvarar LRU också för samordningen med övriga järnvägsföretag (RU). Denna tjänst kan också tillhandahållas av en speditör eller av någon annan fysisk eller juridisk person.

Denna TSD för industrin för godstransport med järnväg begränsas i enlighet med direktiv (EU) 2016/797 till datautväxling mellan infrastrukturförvaltare (IM) och RU/LRU. Denna TSD gör det möjligt för LRU att lämna information till kunden, särskilt följande:

| — | Tåglägesinformation. |
| --- | --- |

—

Tåglägesinformation.

| — | Tågföringsinformation vid avtalade rapporteringspunkter, inbegripet åtminstone den avtalade transportens utgångs-, utväxlings-/överlämnings- och ankomstpunkter. |
| --- | --- |

—

Tågföringsinformation vid avtalade rapporteringspunkter, inbegripet åtminstone den avtalade transportens utgångs-, utväxlings-/överlämnings- och ankomstpunkter.

| — | Beräknad ankomsttid (ETA) till slutdestinationen inbegripet bangårdar och intermodala terminaler. |
| --- | --- |

—

Beräknad ankomsttid (ETA) till slutdestinationen inbegripet bangårdar och intermodala terminaler.

| — | Trafikstörningar. Då LRU får kännedom om en trafikstörning, ska den informera kunden om detta i god tid. |
| --- | --- |

—

Trafikstörningar. Då LRU får kännedom om en trafikstörning, ska den informera kunden om detta i god tid.

För tillhandahållandet av denna information fastställs särskilda TAF-meddelanden i kapitel 4.

Alla RU/LRU måste i allmänhet, åtminstone, ha kapacitet att

| — | DEFINIERA tjänster i fråga om pris och transiteringstider, tillgång till vagnar (om tillämpligt), information om vagnar/intermodala enheter (position, status och beräknad ankomsttid ”ETA” för vagnar/intermodala enheter), var försändelser kan lastas på tomma vagnar, containrar etc., |
| --- | --- |

—

DEFINIERA tjänster i fråga om pris och transiteringstider, tillgång till vagnar (om tillämpligt), information om vagnar/intermodala enheter (position, status och beräknad ankomsttid ”ETA” för vagnar/intermodala enheter), var försändelser kan lastas på tomma vagnar, containrar etc.,

| — | TILLHANDAHÅLLA den tjänst som definierats, på ett tillförlitligt och sömlöst sätt med hjälp av gemensamma affärsprocesser och sammanlänkade system; RU, IM och andra tjänsteleverantörer och berörda parter såsom tullen måste ha möjlighet att utbyta information elektroniskt, |
| --- | --- |

—

TILLHANDAHÅLLA den tjänst som definierats, på ett tillförlitligt och sömlöst sätt med hjälp av gemensamma affärsprocesser och sammanlänkade system; RU, IM och andra tjänsteleverantörer och berörda parter såsom tullen måste ha möjlighet att utbyta information elektroniskt,

| — | MÄTA kvaliteten på den tillhandahållna tjänsten i förhållande till vad som definierats, dvs. överensstämmelsen mellan fakturerat belopp och offererat pris, mellan faktiska transiteringstider och åtaganden, mellan tillhandahållna vagnar och beställda vagnar samt mellan ETA och faktiska ankomsttider, |
| --- | --- |

—

MÄTA kvaliteten på den tillhandahållna tjänsten i förhållande till vad som definierats, dvs. överensstämmelsen mellan fakturerat belopp och offererat pris, mellan faktiska transiteringstider och åtaganden, mellan tillhandahållna vagnar och beställda vagnar samt mellan ETA och faktiska ankomsttider,

| — | VERKA på ett produktivt sätt för att på bästa sätt utnyttja tåg-, infrastruktur- och vagnkapacitet, genom användning av de affärsprocesser, de system och den datautväxling som krävs för att stödja tidtabellsplaneringen för vagnar/intermodala enheter och tåg. |
| --- | --- |

—

VERKA på ett produktivt sätt för att på bästa sätt utnyttja tåg-, infrastruktur- och vagnkapacitet, genom användning av de affärsprocesser, de system och den datautväxling som krävs för att stödja tidtabellsplaneringen för vagnar/intermodala enheter och tåg.

Hanteringen av tomma vagnar är av särskild betydelse när det gäller driftskompatibla vagnar. I princip är det ingen skillnad mellan hanteringen av lastade eller tomma vagnar. Transporten av tomma vagnar baseras också på fraktorder, varvid de tomma vagnarnas vagnparksförvaltare ses som en kund.

3.   VÄSENTLIGA KRAV

3.1   Överensstämmelse med de väsentliga kraven

I enlighet med direktiv (EU) 2016/797 måste unionens järnvägssystem, delsystem och dessas driftskompatibilitetskomponenter uppfylla de väsentliga krav som översiktligt anges i bilaga III till detta direktiv.

Inom tillämpningsområdet för denna TSD uppfylls de relevanta väsentliga kraven för detta delsystem, vilka anges i kapitel 3, genom att överensstämmelse med de specifikationer som beskrivs i kapitel 4: Beskrivning av delsystemet säkerställs.

3.2   De väsentliga kravens olika aspekter

De väsentliga kraven avser

| — | säkerhet, |
| --- | --- |

—

säkerhet,

| — | tillförlitlighet och tillgänglighet, |
| --- | --- |

—

tillförlitlighet och tillgänglighet,

| — | hälsa, |
| --- | --- |

—

hälsa,

| — | miljöskydd, |
| --- | --- |

—

miljöskydd,

| — | teknisk kompatibilitet, |
| --- | --- |

—

teknisk kompatibilitet,

| — | tillgänglighet. |
| --- | --- |

—

tillgänglighet.

De väsentliga kraven kan enligt direktiv (EU) 2016/797 vara generellt tillämpliga för hela det transeuropeiska järnvägssystemet eller specifika för varje delsystem och dess komponenter.

3.3   Aspekter som rör allmänna krav

De allmänna kravens relevans för delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik kan beskrivas som följer:

3.3.1   Säkerhet

De väsentliga kraven 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 1.1.4 och 1.1.5 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 är inte relevanta för delsystemet Telematikapplikationer.

3.3.2   Tillförlitlighet och tillgänglighet

”Övervakning och underhåll av fasta eller rörliga delar som ingår i tågtrafiken ska organiseras och utföras på ett sådant sätt och i sådan omfattning att komponenternas funktionsduglighet bibehålls under angivna förhållanden.”

Hur detta väsentliga krav uppfylls beskrivs i följande kapitel:

| — | Kapitel 4.2.9: viktigaste referensdata. |
| --- | --- |

—

Kapitel 4.2.9: viktigaste referensdata.

| — | Kapitel 4.2.10: olika referensfiler och databaser. |
| --- | --- |

—

Kapitel 4.2.10: olika referensfiler och databaser.

| — | Kapitel 4.2.11: nätverk och kommunikation. |
| --- | --- |

—

Kapitel 4.2.11: nätverk och kommunikation.

3.3.3   Hälsa

Hälsa

De väsentliga kraven 1.3.1 och 1.3.2 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 är inte relevanta för delsystemet Telematikapplikationer.

3.3.4   Miljöskydd

Miljöskydd

De väsentliga kraven 1.4.1, 1.4.2, 1.4.3, 1.4.4 och 1.4.5 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 är inte relevanta för delsystemet Telematikapplikationer.

3.3.5   Teknisk kompatibilitet

Teknisk kompatibilitet

Det väsentliga kravet 1.5 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 är inte relevant för delsystemet Telematikapplikationer.

3.3.6   Tillgänglighet

Tillgänglighet

Det väsentliga kravet 1.6 i bilaga III till direktiv 2016/797 är inte relevant för delsystemet Telematikapplikationer.

4.   BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

4.1   Inledning

Inledning

Järnvägssystemet, som omfattas av direktiv (EU) 2016/797 och där delsystemet Telematikapplikationer utgör en del, är ett integrerat system vars enhetlighet måste kontrolleras. Enhetligheten måste kontrolleras särskilt med avseende på specifikationerna för delsystemet, dess gränssnitt mot det system det ingår i och reglerna för drift och underhåll.

Med beaktande av alla tillämpliga väsentliga krav, kan delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik beskrivas enligt följande:

4.2   Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet

Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3 inbegriper de funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet följande parametrar:

| — | Uppgifter på fraktsedeln. |
| --- | --- |

—

Uppgifter på fraktsedeln.

| — | Ansökan om tågläge och tilldelning av tågläge. |
| --- | --- |

—

Ansökan om tågläge och tilldelning av tågläge.

| — | Iordningställande av tåg. |
| --- | --- |

—

Iordningställande av tåg.

| — | Tågföringsinformation och tågföringsprognos. |
| --- | --- |

—

Tågföringsinformation och tågföringsprognos.

| — | Information om trafikstörning. |
| --- | --- |

—

Information om trafikstörning.

| — | ETI/ETA för vagn/intermodal enhet. |
| --- | --- |

—

ETI/ETA för vagn/intermodal enhet.

| — | Vagnrörelse. |
| --- | --- |

—

Vagnrörelse.

| — | Datautväxling för kvalitetsförbättring. |
| --- | --- |

—

Datautväxling för kvalitetsförbättring.

| — | Viktigaste referensdata. |
| --- | --- |

—

Viktigaste referensdata.

| — | Olika referensfiler och databaser. |
| --- | --- |

—

Olika referensfiler och databaser.

| — | Nätverk och kommunikation. |
| --- | --- |

—

Nätverk och kommunikation.

Utöver vad som anges i bestämmelserna i kapitel 4 och dess underkapitel får varje berörd part utbyta meddelanden enligt kapitlen 4.2.2.3 (endast under drift eller förberedelse av tågdrift), 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.2, 4.2.6.3 och 4.2.6.4 med andra berörda parter som är inblandade i samma godstrafikförbindelse, förutsatt att de kan identifieras. Dessa utbyten av meddelanden får debiteras av avsändaren.

Det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) ansvarar för informationen till kunderna enligt avtalet.

De detaljerade dataspecifikationerna fastställs i den fullständiga datakatalogen. Obligatoriskt format för meddelanden och uppgifter i denna katalog fastställs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I. Därutöver får andra befintliga standarder användas för samma ändamål om de inblandade parterna har ett särskilt avtal om att tillåta användningen av dessa standarder, i synnerhet för kombinerade/intermodala transporter eller inom EU-medlemsstater som gränsar till tredje land.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

Allmänna anmärkningar om meddelandestrukturen

Allmänna anmärkningar om meddelandestrukturen

Meddelandena är till sin struktur uppdelade i två uppsättningar data:

| — | Kontrolldata: fastställs genom en obligatorisk meddelanderubrik för meddelanden i katalogen. |
| --- | --- |

—

Kontrolldata: fastställs genom en obligatorisk meddelanderubrik för meddelanden i katalogen.

| — | Informationsdata: fastställs genom det obligatoriska/frivilliga innehållet i varje meddelande och den obligatoriska/frivilliga datauppsättningen i katalogen. |
| --- | --- |

—

Informationsdata: fastställs genom det obligatoriska/frivilliga innehållet i varje meddelande och den obligatoriska/frivilliga datauppsättningen i katalogen.

Om ett meddelande eller ett dataelement fastställs som frivilligt enligt denna förordning, bestämmer de berörda parterna om det ska användas eller inte. Tillämpningen av dessa meddelanden och dataelement ska omfattas av ett avtal. Om det i datakatalogen finns frivilliga element som under särskilda förhållanden är obligatoriska måste detta anges i datakatalogen.

4.2.1   Uppgifter på fraktsedeln

Uppgifter på fraktsedeln

4.2.1.1   Kundens fraktsedel

Kundens fraktsedel

Kunden ska sända fraktsedeln till det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU). Fraktsedeln ska innehålla alla uppgifter som behövs för att frakta en försändelse från avsändaren till mottagaren enligt Enhetliga rättsregler för avtal om internationell järnvägsbefordran av gods (CIM) och Enhetliga rättsregler för användningsavtal för fordon i internationell järnvägstrafik (CUV). LRU ska tillhandahålla tilläggsinformation. En del av fraktsedeln, inklusive de extra uppgifter som anges i tillägg I, TSD TAF – Bilaga D. 2:
  Tillägg A (vagn/ILU färdplanering) och tillägg I, TSD TAF – Bilaga D. 2: Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell [4]) som anges i tabellen i bilaga I till denna förordning.

TSD TAF – Bilaga D. 2:

Tillägg A (vagn/ILU färdplanering)

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

Vid öppen tillgång har den LRU som har avtal med kunden all information efter att ha kompletterat de tillgängliga uppgifterna. Det krävs ingen utväxling av meddelanden med andra järnvägsföretag (RU). Dessa uppgifter utgör också grunden för en ansökan om tågläge i korttidstilldelningsprocessen, om så krävs för att expediera fraktsedeln.

Följande meddelanden används när öppen tillgång inte föreligger. Innehållet i dessa meddelanden kan också utgöra grunden för ansökan om tågläge i korttidstilldelningsprocessen, om så krävs för att expediera fraktsedeln.

4.2.1.2   Fraktorder

Fraktorder

Fraktordern är i huvudsak en delmängd av informationen på fraktsedeln. Den måste sändas vidare av LRU till de RU som ingår i transportkedjan. Av innehållet i fraktordern måste den relevanta information framgå som behövs för att ett RU ska kunna sköta transporten på den sträcka den ansvarar för, till dess att överlämnande sker till nästa RU.

Den obligatoriska uppgiftsstrukturen för fraktordern och de detaljerade formaten för detta meddelande förtecknas i ”fraktordermeddelande” i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

Huvudinnehållet i fraktorderna är följande:

| — | Uppgifter om avsändare och mottagare. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om avsändare och mottagare.

| — | Färdvägsinformation. |
| --- | --- |

—

Färdvägsinformation.

| — | Identifiering av försändelsen. |
| --- | --- |

—

Identifiering av försändelsen.

| — | Vagnsinformation. |
| --- | --- |

—

Vagnsinformation.

| — | Uppgift om tid och plats. |
| --- | --- |

—

Uppgift om tid och plats.

4.2.2   Ansökan om tågläge och tilldelning av tågläge

Ansökan om tågläge och tilldelning av tågläge

4.2.2.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

Tågläget definierar de begärda, godkända och faktiska uppgifter som ska lagras om ett tågläge och egenskaperna hos tåget för varje del av detta tågläge. I följande beskrivning anges vilka uppgifter som måste finnas tillgängliga för infrastrukturförvaltaren (IM) och/eller tilldelningsorganet (AB). Dessa uppgifter måste uppdateras så snart en ändring sker. Informationen i det årliga tågläget måste därför göra det möjligt att hämta uppgifter för kortfristiga ändringar. Framför allt måste kunden, om denne påverkas, informeras av det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU).

Ansökan om tågläge i korttidstilldelningsprocessen

Ansökan om tågläge i korttidstilldelningsprocessen

På grund av oförutsedda händelser under tågets färd eller på grund av transportbehov med kort varsel, ska ett järnvägsföretag (RU) eller en sökande ha möjlighet att tilldelas ett ad hoc-tågläge i järnvägsnätet.

Det RU eller den sökande som agerar ansvarig sökande måste tillhandahålla infrastrukturförvaltaren alla nödvändiga uppgifter om när och var tåguppdraget behöver utföras, tillsammans med uppgifter om tågets fysiska egenskaper i den mån de har betydelse för samverkan med infrastrukturen. Dessa krav gäller för alla ansökningar om tågläge och relaterade meddelanden i korttidstilldelningsprocessen. Ingen minsta tidsram anges för detta på europeisk nivå. Minsta tidsramar kan anges i beskrivningen av järnvägsnätet.

Ansökan om tågläge i korttidstilldelningsprocessen omfattar inte frågor angående trafikledning. Tidsfristen mellan ändringar av tåglägen i korttidstilldelningsprocessen och tåglägen anordnade av trafikledningen omfattas av lokala överenskommelser och kan anges i beskrivningen av järnvägsnätet.

Krav avseende ansvar som åläggs RU/sökande/IM under processerna för ansökan om tågläge och tilldelning av tågläge omfattas inte av denna förordning. Relevant information finns i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (1) (TSD Drift och trafikledning).

1

4.2.2.2   Meddelandet Ansökan om tågläge

Meddelandet Ansökan om tågläge

RU/sökande som åtar sig rollen ansvarig sökande ska sända meddelandet ”Ansökan om tågläge” till infrastrukturförvaltaren (IM) eller tilldelningsorganet (AB) för att ansöka om tågläge.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Ansökan om tågläge” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.2.3   Meddelandet Specifikation av tågläge

Meddelandet Specifikation av tågläge

Den infrastrukturförvaltare (IM) eller det tilldelningsorgan (AB) som fungerar som planeringsansvarig infrastrukturförvaltare (PIM) ska sända meddelandet ”Specifikation av tågläge” som svar på ansökan om tågläge från järnvägsföretaget (RU) eller sökanden.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Specifikation av tågläge” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.2.4   Meddelandet Bekräftat tågläge

Meddelandet Bekräftat tågläge

Det järnvägsföretag (RU) eller den sökande som ansöker om tågläge och som åtar sig rollen som ansvarig sökande ska sända meddelandet ”Bekräftat tågläge” för att bekräfta det tågläge som föreslagits av infrastrukturförvaltaren (IM) eller tilldelningsorganet (AB).

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Bekräftat tågläge” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.2.5   Meddelandet Avvisad specifikation av tågläge

Meddelandet Avvisad specifikation av tågläge

Det järnvägsföretag (RU) eller den sökande som åtar sig rollen som ansvarig sökande ska sända meddelandet ”Avvisad specifikation av tågläge” till den relevanta infrastrukturförvaltaren (IM) eller det relevanta tilldelningsorganet (AB) för att avvisa dennes föreslagna tågläge.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Avvisad specifikation av tågläge” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.2.6   Meddelandet Inställt tågläge

Meddelandet Inställt tågläge

Det järnvägsföretag (RU) eller den sökande som åtar sig rollen som ansvarig sökande (i planeringsfasen) eller åtar sig rollen som ansvarigt järnvägsföretag (RRU, i drift) ska sända meddelandet ”Inställt tågläge” till den relevanta infrastrukturförvaltaren (IM) eller det relevanta tilldelningsorganet (AB) för att ställa in hela eller delar av ett tågläge som har bekräftats.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Inställt tågläge” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.2.7   Meddelandet Tågläge inte tillgängligt

Meddelandet Tågläge inte tillgängligt

Den infrastrukturförvaltare (IM) eller det tilldelningsorgan (AB) som åtar sig rollen som planeringsansvarig infrastrukturförvaltare (PIM, i planeringsfasen) eller rollen som ansvarig infrastrukturförvaltare (RIM, i drift) ska sända meddelandet ”Tågläge inte tillgängligt” till det järnvägsföretag (RU) eller den sökande som har avtal om ett tågläge som bekräftats av järnvägsföretaget eller sökanden men som inte längre är tillgängligt.

IM ska informera RU så snart IM får vetskap om att ett tågläge inte är tillgängligt. Meddelandet ”Tågläge inte tillgängligt” kan sändas vid vilken tidpunkt som helst från det att tågläget avtalas och fram till tågets avgång. En anledning att sända detta meddelande kan t.ex. vara att ett avbrott uppstått längs tågläget.

Meddelandet ”Tågläge inte tillgängligt” innebär att tågläget eller en del av tågläget inte kan användas och inte längre existerar.

Om ett alternativt tågläge finns tillgängligt ska infrastrukturförvaltaren, tillsammans med detta meddelande eller så snart detta tågläge är känt, och utan ytterligare begäran från järnvägsföretaget, sända ett förslag med det alternativa tågläget. Detta görs med hjälp av meddelandet ”Specifikation av tågläge”, med referens till detta ”Tågläge inte tillgängligt”-meddelande. Om ett alternativt förslag inte kan tillhandahållas måste IM informera RU omedelbart.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Tågläge inte tillgängligt” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.2.8   Meddelandet Kvitto på mottagande

Meddelandet Kvitto på mottagande

För varje meddelande ska mottagaren sända meddelandet ”Kvitto på mottagande” till avsändaren av det berörda meddelandet för att bekräfta att det befintliga systemet har tagit emot meddelandet.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Kvitto på mottagande” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.3   Iordningställande av tåg

Iordningställande av tåg

4.2.3.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

Denna grundparameter specificerar de meddelanden som ska utväxlas vid iordningställande av tåget till dess start.

Iordningställande av ett tåg innefattar kontroll av kompatibiliteten mellan tåget och färdvägen. Kontrollen görs av järnvägsföretaget (RU) utifrån information från berörda infrastrukturförvaltare (IM) om infrastrukturbeskrivning och infrastrukturbegränsningar.

Om tåget tas över i sin helhet av nästa RU ska det ansvariga järnvägsföretaget (RRU) sända meddelandet ”Tågets sammansättning” till nästa RRU. I enlighet med avtal ska detta meddelande också sändas från det ansvariga järnvägsföretaget (RRU) till berörd(a) infrastrukturförvaltare (IM). Detta gäller även om tågläget har bokats av en annan ansvarig sökande (RA) som har gett RRU i uppdrag att köra tåget. RRU kvarstår dessutom som kontaktpunkt för utbytet av meddelanden med IM, om körningen av tåget genom avtal överlåts till ett annat RU.

Om tågets sammansättning ändras på någon plats, ska RRU sända detta meddelande ännu en gång med uppdaterad information.

4.2.3.2   Meddelandet Tågets sammansättning

Meddelandet Tågets sammansättning

Det ansvariga järnvägsföretaget (RRU) ska sända meddelandet ”Tågets sammansättning”, med information om tågets sammansättning, till nästa RRU som är inblandat i godstrafikförbindelsen, och till det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU). I enlighet med järnvägsnätsbeskrivningen ska meddelandet ”Tågets sammansättning” också sändas från det ansvariga järnvägsföretaget (RRU) till berörd(a) infrastrukturförvaltare (IM).

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Tågets sammansättning” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

Vad som minst ska ingå i utväxlingen av meddelanden mellan RU och IM i fråga om tågets sammansättning anges i avsnitt 4.2.2.7.2 i genomförandeförordning (EU) 2019/773 (TSD Drift och trafikledning).

4.2.3.3   Meddelandet Tåget klart

Meddelandet Tåget klart

Det ansvariga järnvägsföretaget (RRU) ska skicka meddelandet ”Tåget klart” till infrastrukturförvaltaren (IM) varje gång ett tåg är färdigt för tillträde till järnvägsnätet för första gången, såvida inte infrastrukturförvaltaren i enlighet med nationella regler godtar tidtabellen som ett sådant meddelande.

Vid kombinerad transport ska terminaloperatören sända meddelandet ”Tåget klart” till järnvägsföretaget (RU) varje gång ett vagnsätt är färdigt för tillträde till järnvägsnätet. Det RU som tillhandahåller dragning till IM:s tillträdespunkt ska sända meddelandet ”Tåget klart” till det RU som bedriver tågtrafiken på IM:s järnvägsnät.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Tåget klart” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.4   Tågföringsinformation och tågföringsprognos

Tågföringsinformation och tågföringsprognos

4.2.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

Denna grundparameter anger tågföringsinformation och tågföringsprognos. Den ska föreskriva hur dialogen mellan infrastrukturförvaltare (IM) och järnvägsföretag (RU) för utbyte av tågföringsinformation och tågföringsprognoser ska upprätthållas.

Denna grundparameter anger hur IM, i rätt tid, ska sända tågföringsinformation till RU och nästa angränsande IM som är inblandad i tågdriften.

Tågföringsinformationen syftar till att tillhandahålla detaljerade uppgifter om tågets aktuella status vid avtalade rapporteringspunkter.

Tågföringsprognosen används för att tillhandahålla information om den beräknade tiden vid avtalade prognospunkter. Detta meddelande ska sändas från IM till RU och angränsande IM som är inblandad i tågets framförande.

I avtalen ska det fastställas rapporteringspunkter för tågets framförande.

Denna informationsutväxling mellan RU och IM sker alltid mellan den ansvariga infrastrukturförvaltaren (RIM) och det ansvariga järnvägsföretag (RRU) som ansvarar för att framföra tåget. Detta gäller även om tågläget har bokats av en annan ansvarig sökande (RA) som har gett RRU i uppdrag att köra tåget. RRU kvarstår dessutom som kontaktpunkt för utbytet av meddelanden med IM, om körningen av tåget genom avtal överlåts till ett annat RU.

Enligt avtal ska det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) tillhandahålla kunden Tågföringsprognos och Tågföringsinformation. Rapporteringspunkterna kommer att bestämmas av parterna inom ramen för avtalet.

4.2.4.2   Meddelandet Tågföringsprognos

Meddelandet Tågföringsprognos

Detta meddelande ska utfärdas av IM till den RU som framför tåget, för överlämningspunkter, utväxlingspunkter och tågets destination såsom beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.

Vid kombinerad transport enligt avtal ska LRU eller RRU säkerställa att meddelandet ”Tågföringsprognos” lämnas till terminaloperatören.

Dessutom ska meddelandet utfärdas av IM till RU för andra rapporteringspunkter enligt avtal mellan RU och IM.

En tågföringsprognos kan också sändas innan tåget sätts i rörelse. För ytterligare förseningar som uppstår mellan två rapporteringspunkter ska ett tröskelvärde fastställas i ett avtal mellan RU och den IM till vilken en första eller en ny prognos ska sändas. Om förseningen inte är känd ska IM sända meddelandet ”Trafikstörning” (se kapitel 4.2.5: Information om trafikstörning).

Meddelandet Tågföringsprognos ska ange den prognostiserade tiden för avtalad prognospunkt.

IM ska sända detta meddelande till nästa angränsande IM som är inblandad i tågets framförande.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Tågföringsprognos” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.4.3   Meddelandet Tågföringsinformation och meddelandet Orsak till tågförsening.

Meddelandet Tågföringsinformation och meddelandet Orsak till tågförsening.

Meddelandet ”Tågföringsinformation” ska utfärdas av infrastrukturförvaltaren (IM) till det ansvariga järnvägsföretaget (RRU) i följande fall:

| — | Efter avgång från utgångspunkt, efter ankomst till destination. |
| --- | --- |

—

Efter avgång från utgångspunkt, efter ankomst till destination.

| — | Efter ankomst till och avgång från överlämningspunkter, utväxlingspunkter och avtalade rapporteringspunkter (t.ex. hanteringspunkter). |
| --- | --- |

—

Efter ankomst till och avgång från överlämningspunkter, utväxlingspunkter och avtalade rapporteringspunkter (t.ex. hanteringspunkter).

Så snart en orsak till en försening är känd (första antagande), och vid uppdatering av orsaken till en försening, ska IM underrätta RRU om orsaken genom meddelandet ”Orsak till tågförsening”, som sänds separat.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandena ”Tågföringsinformation” och ”Orsak till tågförsening” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.5   Information om trafikstörning

Information om trafikstörning

4.2.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

Denna grundparameter fastställer hur information om trafikstörningar hanteras mellan järnvägsföretaget (RU) och infrastrukturförvaltaren (IM).

Då RU får kännedom om en trafikstörning under tågföring för vilken den är driftsansvarig, måste den omedelbart underrätta berörd IM (detta kan ske muntligt). Om det sker ett avbrott i tågföringen ska IM sända meddelandet ”Avbrott i tågföringen” till det RU som har avtal om tågläget och till nästa angränsande IM som är inblandad i tågföringen.

Om förseningens storlek är känd ska IM i stället sända meddelande om tågföringsprognos.

4.2.5.2   Meddelandet Avbrott i tågföringen

Meddelandet Avbrott i tågföringen

Om tågföringen avbryts ska infrastrukturförvaltaren (IM) utfärda detta meddelande till nästa angränsande IM som är inblandad i tågets framförande och till det ansvariga järnvägsföretaget (RRU).

Vid kombinerad transport enligt avtal ska det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) eller järnvägsföretaget (RU) säkerställa att meddelandet ”Avbrott i tågföringen” lämnas till terminaloperatören.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Avbrott i tågföringen” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.6   ETI/ETA för en försändelse

ETI/ETA för en försändelse

4.2.6.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

I avsnitt 4.2.2 (Ansökan om tågläge) beskrivs främst kommunikationen mellan järnvägsföretaget (RU) och infrastrukturförvaltaren (IM). Övervakning av individuella vagnar och intermodala enheter omfattas inte av detta informationsutbyte. Detta görs på RU/LRU-nivå med utgångspunkt i de tågrelaterade meddelandena och beskrivs i avsnitten 4.2.6 (ETI/ETA för en försändelse) till 4.2.7 (Vagnrörelse).

Utbytet och uppdateringen av information angående vagnar och intermodala enheter stöds huvudsakligen av lagring av ”färdplaner” och ”vagnrörelser” (se avsnitt 4.2.10.2: Andra databaser).

För en kund är den viktigaste informationen alltid beräknad ankomsttid (ETA) för dennes försändelse och för tåget (TETA, Train Estimated Time of Arrival). ETA liksom ETI för vagnar är också den grundläggande informationen i kommunikationen mellan LRU och RU. Denna information är det viktigaste instrumentet för LRU när det gäller att övervaka den fysiska transporten av en försändelse och kontrollera den i förhållande till åtagandet gentemot kunden.

Train Estimated Time of Arrival

De prognostiserade tiderna i de tågrelaterade meddelandena hänför sig alla till ett tågs ankomst till en viss punkt, som kan vara en överlämningspunkt, utväxlingspunkt, tågets destination eller en annan rapporteringspunkt. Alla dessa tider är beräknade ankomsttider för tåget (TETA).

Enligt avtal ska LRU ge kunden ETA och ETI på försändelsenivå, och TETA på tågnivå. Detaljnivån kommer att bestämmas av parterna inom ramen för avtalet.

I fråga om kombinerade transporter kommer de datameddelanden som innehåller identifierare av lastenheter (t.ex. containrar, växelflak, påhängsvagnar) att antingen använda en BIC- eller en ILU-kod enligt ISO 6346 och EN 13044.

4.2.6.2   Beräkning av ETI/ETA

Beräkning av ETI/ETA

Beräkningen av ETI/ETA grundas på informationen från ansvarig IM som, inom ramen för meddelandet om tågföringsprognos, sänder TETA för angivna rapporteringspunkter (åtminstone för alla överlämningspunkter, utväxlingspunkter och destinationer inbegripet intermodala terminaler) längs det avtalade tågläget, t.ex. för överlämningspunkten från en IM till nästa IM (i detta fall är TETA lika med ETH).

För utväxlingspunkterna eller för andra angivna rapporteringspunkter på det avtalade tågläget, ska RU för nästa RU i transportkedjan ange ETI för vagnarna och/eller de intermodala enheterna.

Anmärkning om kombinerade transporter: För intermodala enheter på en vagn är vagnens ETI också ETI för de intermodala enheterna. När det gäller ETA för intermodala enheter bör det noteras att RU inte har möjlighet att beräkna ETA eller TETA annat än för IM:s allmänna järnvägsnät. Därför kan RU endast tillhandahålla beräknad tidpunkt för utväxling som berör det RU som trafikerar terminalen, vilket därefter underrättar den mottagande terminaloperatören om ETA eller TETA. Baserat på denna ETA och TETA kommer terminaloperatören att ge en ETP till operatören för kombinerade transporter, som förser slutkunden (t.ex. speditörer och logistikleverantörer) med samma ETP.

Anmärkning om kombinerade transporter

LRU har ansvaret för att jämföra ETA och TETA med åtagandet gentemot kunden.

Avvikelser i fråga om ETA och TETA från åtagandet gentemot kunden ska hanteras i enlighet med avtalet och kan leda till en avvikelsehanteringsprocess från LRU:s sida. För överförande av information om resultatet av denna process används ett underrättelsemeddelande.

Som grundval för avvikelsehanteringsprocessen ska LRU ha möjlighet att göra en förfrågan om avvikelser beträffande ett tåg eller en vagn. Även denna förfrågan från ett LRU och svaret från ett RU beskrivs nedan.

4.2.6.3   Meddelandet ETI/ETA för vagn

Meddelandet ETI/ETA för vagn

Syftet med detta meddelande är att sända ETI eller uppdaterad ETI från ett ansvarigt järnvägsföretag (RRU) till nästa RRU i transportkedjan.

Samtliga RRU i vagnarnas transportkedja ska underrätta det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) om beräknad tidpunkt för utväxling (ETI) eller beräknad ankomsttid (ETA), och om uppdateringar av sådan information. Enligt avtal ska LRU på grundval av insamlade ETI-uppgifter beräkna och tillhandahålla korrekt ETA eller TETA till sin kund och till terminaloperatören.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”ETI/ETA för vagn” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.6.4   Underrättelsemeddelande

Underrättelsemeddelande

Efter jämförelse mellan ETA och åtagandet gentemot kunden, kan LRU sända ett underrättelsemeddelande till berörda RU. Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för underrättelsemeddelandet och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

Anmärkning: Vid öppen tillgång är beräkningen av ETI och ETA en intern process hos RU. I detta fall är RU själv LRU.

Anmärkning

4.2.7   Vagnrörelse

Vagnrörelse

4.2.7.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

För rapportering av en vagns rörelse måste uppgifter i dessa meddelanden lagras och finnas elektroniskt tillgängliga. De ska även utbytas inom ramen för meddelanden på avtalsbasis till godkända parter.

| — | Meddelande om frisläppande av vagn |
| --- | --- |

—

Meddelande om frisläppande av vagn

| — | Meddelande om vagns avgång |
| --- | --- |

—

Meddelande om vagns avgång

| — | Vagns ankomst till bangård |
| --- | --- |

—

Vagns ankomst till bangård

| — | Vagns avgång från bangård |
| --- | --- |

—

Vagns avgång från bangård

| — | Meddelande om vagnsavvikelse |
| --- | --- |

—

Meddelande om vagnsavvikelse

| — | Meddelande om vagns ankomst |
| --- | --- |

—

Meddelande om vagns ankomst

| — | Meddelande om leverans av vagn |
| --- | --- |

—

Meddelande om leverans av vagn

Enligt avtal ska det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) ge kunden information om vagnrörelser med hjälp av de meddelanden som beskrivs nedan.

4.2.7.2   Meddelandet Meddelande om frisläppande av vagn

Meddelandet Meddelande om frisläppande av vagn

Det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) är inte nödvändigtvis det första järnvägsföretaget (RU) i transportkedjan. I detta fall ska LRU meddela ansvarig RU att vagnen är klar att dras från kundens sidospår (utgångspunkt enligt LRU: s åtagande) vid den angivna tiden för frisläppande (datum och tid för avgång).

Dessa händelser kan lagras i driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter. Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Meddelande om frisläppande av vagn” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.7.3   Meddelandet Meddelande om vagns avgång

Meddelandet Meddelande om vagns avgång

Järnvägsföretaget (RU) ska underrätta det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) om den faktiska tidpunkten då vagnen dragits från utgångspunkten.

Dessa händelser kan lagras i driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter. Genom denna utväxling av meddelanden överförs ansvaret för vagnen från kunden till RU. Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Meddelande om vagns avgång” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.7.4   Meddelandet Vagns ankomst till bangård

Meddelandet Vagns ankomst till bangård

Järnvägsföretaget (RU) ska underrätta det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) om att vagnen anlänt till dess bangård. Detta meddelande kan grunda sig på ett meddelande om ”Tågföringsinformation” enligt avsnitt 4.2.4 (Tågföringsprognos). Denna händelse kan lagras i driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter. Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Vagns ankomst till bangård” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.7.5   Meddelandet Vagns avgång från bangård

Meddelandet Vagns avgång från bangård

Järnvägsföretaget (RU) ska underrätta det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) om att vagnen avgått från dess bangård. Detta meddelande kan grunda sig på ett meddelande om ”Tågföringsinformation” enligt avsnitt 4.2.4 (Tågföringsprognos). Denna händelse kan lagras i driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter. Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Vagns avgång från bangård” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.7.6   Meddelande om vagnsavvikelse

Meddelande om vagnsavvikelse

Järnvägsföretaget (RU) ska underrätta det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) om något oförutsett händer med vagnen som kan påverka ETI/ETA eller kräver någon ytterligare åtgärd. För detta meddelande krävs i de flesta fall också en ny beräkning av ETI/ETA. Om LRU beslutar att det krävs en ny ETI/ETA, sänder det ett meddelande tillbaka till det RU som sänt detta meddelande, med angivelsen ”ETI/ETA efterfrågas” (meddelande: Förfrågan om ny ETI/ETA till följd av Meddelande om vagnavvikelse.). Den nya beräkningen av ETI/ETA ska följa det förfarande som beskrivs i avsnitt 4.2.6 (ETI/ETA för en försändelse).

Denna information kan lagras i driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter. Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Meddelande om vagnsavvikelse” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.7.7   Meddelandet Meddelande om vagns ankomst

Meddelandet Meddelande om vagns ankomst

Det sista järnvägsföretaget (RU) i en transportkedja för vagnar eller intermodala enheter ska underrätta det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) om att vagnen har anlänt till dess bangård (RU-position). Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för meddelandet ”Meddelande om vagns ankomst” och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.7.8   Meddelandet Meddelande om leverans av vagn

Meddelandet Meddelande om leverans av vagn

Det sista järnvägsföretaget (RU) i en vagntransportkedja ska underrätta det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) om att vagnen har placerats på mottagarens sidospår.

Anmärkning: Vid öppen tillgång är den beskrivna vagnrörelsen en intern process hos RU (LRU). Trots det måste alla beräkningar och lagringen av data utföras, eftersom LRU har ett avtal med och ett åtagande gentemot kunden.

Sekvensdiagrammet för dessa meddelanden, på grundval av exempel 1 för beräkning av beräknad tidpunkt för utväxling (ETI) för vagnarna 1 och 2 (se kapitel 4.2.6.2: Beräkning av ETI/ETA) ingår i diagrammet för rapportering av utväxling i dokumentet ”TSD TAF – Bilaga A.5: Figurer och sekvensdiagram för TSD TAF-meddelanden”, kapitel 6, som förtecknas i tillägg I.

Beräkning av ETI/ETA

4.2.8   Datautväxling för kvalitetsförbättring

Datautväxling för kvalitetsförbättring

För att vara konkurrenskraftig måste den europeiska järnvägsindustrin kunna leverera högre tjänstekvalitet till sina kunder (se även artikel 2.7.1 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797). En utvärderingsprocess som genomförs efter färd är viktigt för att stödja kvalitetsförbättringar. Förutom att utvärdera den tjänstekvalitet som tillhandahållits kunden, ska huvudansvariga järnvägsföretag (LRU), järnvägsföretag (RU) och infrastrukturförvaltare (IM) utvärdera kvaliteten av de olika tjänstekomponenter som tillsammans bildar den produkt som levererats till kunden. Processen omfattar berörda IM och RU (särskilt om de är LRU). Man väljer ut en enskild kvalitetsparameter, en färdväg eller position samt en mätperiod under vilken faktiska resultat jämförs mot förutbestämda kriterier som normalt fastställts inom ramen för ett avtal. Resultaten av utvärderingsprocessen ska tydligt visa den uppnådda nivån i förhållande till det mål som överenskommits mellan de avtalsslutande parterna.

4.2.9   Viktigaste referensdata

Viktigaste referensdata

4.2.9.1   Förord

Förord

För att stödja iordningställande av tåg och drift av vagnar ska fordonsinnehavaren tillhandahålla data om rullande materiel i referensdatabasen för rullande materiel.

4.2.9.2   Referensdatabaserna för rullande materiel

Referensdatabaserna för rullande materiel

Innehavaren av rullande materiel ansvarar för lagringen av data om den rullande materielen i en referensdatabas för rullande materiel.

Den information som måste finnas med i de enskilda referensdatabaserna för rullande materiel beskrivs i detalj i tillägg I, tillägg C.

Referensdatabaserna för rullande materiel ska ge enkel tillgång till referensdata om rullande materiel för att minimera den mängd data som överförs för varje operation. Innehållet i databaserna måste vara tillgängligt för alla tjänsteleverantörer (särskilt infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag), på grundval av strukturerade åtkomsträttigheter beroende på behörighet.

Posterna i referensdatabasen för rullande materiel kan delas in enligt följande:

| — | Administrativa uppgifter, som rör certifierings- och registreringsfrågor. Fordonsinnehavare ska dessutom, i enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 (2), lagra ECM-certifieringens identifieringsnummer. |
| --- | --- |

—

Administrativa uppgifter, som rör certifierings- och registreringsfrågor. Fordonsinnehavare ska dessutom, i enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 (2), lagra ECM-certifieringens identifieringsnummer.

2

| — | Konstruktionsdata, som ska omfatta alla konstitutiva (fysiska) beståndsdelar av den rullande materielen, särskilt information som RU behöver för tågplanering och tågdrift. |
| --- | --- |

—

Konstruktionsdata, som ska omfatta alla konstitutiva (fysiska) beståndsdelar av den rullande materielen, särskilt information som RU behöver för tågplanering och tågdrift.

Innehavaren är skyldig att se till att dessa data finns tillgängliga och att bakomliggande förfaranden genomförts.

Definitionen av den obligatoriska uppgiftsstrukturen för referensdatabasen för rullande materiel och de instruktioner som ska följas beskrivs i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.10   Olika referensfiler och databaser

Olika referensfiler och databaser

4.2.10.1   Referensfiler

Referensfiler

För driften av godståg på det europeiska järnvägsnätet ska följande referensfiler finnas tillgängliga och vara åtkomliga för alla tjänsteleverantörer (infrastrukturförvaltare (IM), järnvägsföretag (RU), tillhandahållare av logistik och vagnparksförvaltare). Dessa data ska vid varje tillfälle motsvara den faktiska statusen. Om en referensfil används gemensamt med TSD TAP, måste utveckling och ändringar vara förenliga med TSD TAP för att optimera synergieffekterna.

Europeiska unionens järnvägsbyrå kommer att centralt lagra och upprätthålla unika koder för följande referensdata:

| — | Referensfil över koder för alla IM, RU och tjänstelevererande företag. |
| --- | --- |

—

Referensfil över koder för alla IM, RU och tjänstelevererande företag.

| — | Referensfil över koder för platser (huvud- och underplatser). |
| --- | --- |

—

Referensfil över koder för platser (huvud- och underplatser).

Byrån kommer att spara en kopia av referensfilen för koderna för huvudplatser och företagskoder. På individuell begäran och utan att det påverkar tillämpningen av immateriella rättigheter, ska dessa uppgifter vara tillgänglig för allmänheten.

Övriga förteckningar över koder definieras i dokumentet TSD TAF – Bilaga D.2:
  Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga D.2:

Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

4.2.10.2   Driftdatabas för godsvagnar och intermodala enheter (frivillig)

Driftdatabas för godsvagnar och intermodala enheter (frivillig)

För att göra det möjligt att lokalisera tågs och vagnars rörelser kan driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter installeras och uppdateras vid varje relevant händelse i realtid. Behöriga enheter såsom innehavare av rullande materiel och vagnparksförvaltare kan få tillgång till relevanta data för fullgörandet av sina uppgifter, i enlighet med villkoren i de bilaterala avtalen.

Kommunikationen mellan det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU) och RU vid samarbete baserar sig på vagnarnas och/eller de intermodala enheternas enhetsnummer. Därför ska en RU, som kommunicerar med IM på tågnivå, bryta ned denna information till element på nivån för vagnar och intermodala enheter. Denna information om vagnar och intermodala enheter kan lagras i driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter. Informationen om tågrörelser ger upphov till nya poster/uppdateringar i driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter som ger information till kunden. Informationen om rörelse för en vagn eller intermodal enhet i databasen införs senast då uppgift erhålls om tiden för frisläppande av vagnar och intermodala enheter från kunden. Tiden för frisläppande är den första rörelseposten för en vagn som införs i driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter med hänvisning till en faktisk transport. Meddelandena för vagnrörelser beskrivs i avsnitt 4.2.7 (Vagnrörelse). Denna databas är tillgänglig via det gemensamma gränssnittet (4.2.11.1: Allmän arkitektur och 4.2.11.6: Gemensamt gränssnitt).

Driftdatabasen för godsvagnar och intermodala enheter är avsedd för lokalisering av vagnar och därmed för kommunikationen mellan berörda RU och LRU. Denna databas visar vagnars och intermodala enheters rörelser från avgång och fram till slutlig leverans till kundens sidospår med ETI och faktiska tider vid olika platser fram till den slutliga ETA vid leverans. I databasen visas också olika status för den rullande materielen, enligt följande:

| — | Status: lastning av rullande materiel
  Denna status behövs för informationsutväxlingen mellan järnvägsföretaget (RU) och infrastrukturförvaltarna (IM) och övriga järnvägsföretag som är inblandade i transporten. |
| --- | --- |

—

Status: lastning av rullande materiel

Denna status behövs för informationsutväxlingen mellan järnvägsföretaget (RU) och infrastrukturförvaltarna (IM) och övriga järnvägsföretag som är inblandade i transporten.

| — | Status: lastad vagn i trafik
  Denna status behövs för informationsutväxlingen mellan infrastrukturförvaltaren (IM) och järnvägsföretaget (RU), samt med övriga infrastrukturförvaltare och övriga järnvägsföretag som är inblandade i transporten. |
| --- | --- |

—

Status: lastad vagn i trafik

Denna status behövs för informationsutväxlingen mellan infrastrukturförvaltaren (IM) och järnvägsföretaget (RU), samt med övriga infrastrukturförvaltare och övriga järnvägsföretag som är inblandade i transporten.

| — | Status: tom vagn i trafik
  Denna status behövs för informationsutväxlingen mellan infrastrukturförvaltaren (IM) och järnvägsföretaget (RU), samt med övriga infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag som är inblandade i transporten. |
| --- | --- |

—

Status: tom vagn i trafik

Denna status behövs för informationsutväxlingen mellan infrastrukturförvaltaren (IM) och järnvägsföretaget (RU), samt med övriga infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag som är inblandade i transporten.

| — | Status: lossning av rullande materiel
  Denna status behövs för informationsutväxlingen mellan järnvägsföretaget vid slutdestinationen och det huvudansvariga järnvägsföretaget för transporten. |
| --- | --- |

—

Status: lossning av rullande materiel

Denna status behövs för informationsutväxlingen mellan järnvägsföretaget vid slutdestinationen och det huvudansvariga järnvägsföretaget för transporten.

| — | Status: tom vagn under vagnparksförvaltares kontroll
  Denna status behövs för att få information om tillgång till fordon med angivna egenskaper. |
| --- | --- |

—

Status: tom vagn under vagnparksförvaltares kontroll

Denna status behövs för att få information om tillgång till fordon med angivna egenskaper.

4.2.10.3   Ytterligare krav på databaserna

Ytterligare krav på databaserna

Varje system (databas) måste vara tydligt definierat och dess datakonsistens ska stödjas av regler om dataåtkomst och datatillgänglighet.

4.2.11   Nätverk och kommunikation

Nätverk och kommunikation

4.2.11.1   Allmän arkitektur

Allmän arkitektur

Syftet med IT-strukturen är att utbyta information i en säker och tillförlitlig miljö mellan alla järnvägsaktörer i det gemensamma europeiska järnvägsområdet (SERA).

Med tiden kommer detta delsystem att växa och bilda ett stort och komplext samverkande telematiksystem inom ramen för ett gemensamt driftskompatibelt järnvägsnät, med hundratals deltagande aktörer (RU, IM m.fl.) som konkurrerar och/eller samarbetar om att tillgodose marknadens behov.

Infrastrukturen för nätverk och kommunikation inom ett sådant gemensamt driftskompatibelt järnvägsnät ska bygga på en gemensam arkitektur för informationsutbyte, som är känd av och har anammats av alla deltagande aktörer.

Den föreslagna arkitekturen för informationsutväxling

| — | är utformad för att göra heterogena informationsmodeller förenliga genom att semantiskt transformera de data som utbyts mellan systemen samt överbrygga skillnaderna i affärsprocesser och protokoll på applikationsnivå, |
| --- | --- |

—

är utformad för att göra heterogena informationsmodeller förenliga genom att semantiskt transformera de data som utbyts mellan systemen samt överbrygga skillnaderna i affärsprocesser och protokoll på applikationsnivå,

| — | har minimal inverkan på de olika aktörernas befintliga IT-arkitekturer, |
| --- | --- |

—

har minimal inverkan på de olika aktörernas befintliga IT-arkitekturer,

| — | säkrar redan gjorda IT-investeringar. |
| --- | --- |

—

säkrar redan gjorda IT-investeringar.

Arkitekturen för informationsutbyte bygger på allmänt erkända och kontinuerligt tillämpliga standarder inom it-branschen som säkerställer en relevant cybersäkerhetsnivå i enlighet med de identifierade riskerna. Den övergripande integriteten och enhetligheten i järnvägens driftskompatibilitet måste garanteras genom att alla aktörer i samverkan tillhandahåller en uppsättning centraliserade tjänster.

Genomförandet av arkitekturkonceptet, t.ex. peer-to-peer-kommunikation, bygger på tekniska standarder för det gemensamma gränssnitt som beskrivs i det tekniska dokumentet ERA-TD-104, Bilaga D.2: Tillägg E – Gemensamt gränssnitt som förtecknas i tillägg I.

Tillägg E – Gemensamt gränssnitt

En grafisk framställning av den allmänna arkitekturen finns i kapitel 1.5 i dokumentet TSD TAF – Bilaga A. 5: Siffror och sekvensdiagram i TSD TAF-meddelanden, som förtecknas i tillägg I.

TSD TAF – Bilaga A. 5: Siffror och sekvensdiagram i TSD TAF-meddelanden

4.2.11.2   Nätverk och säkerhet

Nätverk och säkerhet

Med nätverk avses här kommunikationsmetoden och -idén, inte det fysiska nätet.

Nätverket ska säkerställa en nödvändig nivå av cybersäkerhet.

Driftskompatibilitet inom järnvägssystemet bygger på en gemensam arkitektur för informationsutväxling som är känd av och har anammats av alla deltagare, vilket uppmuntrar och minskar hindren för nya deltagare, särskilt kunder.

Säkerheten kan införas på olika lager i protokollstacken för kommunikation mellan två parter.

För att uppnå en hög säkerhetsnivå ska alla meddelanden vara självständiga (self contained), vilket betyder att informationen i meddelandet är skyddad och att mottagaren kan verifiera meddelandets äkthet. Detta kan göras genom en metod för kryptering och signering liknande den som används för kryptering av e-post.

self contained

4.2.11.3   Kryptering

Kryptering

Antingen kan asymmetrisk eller symmetrisk kryptering användas för överföring och lagring av data, beroende på verksamhetens krav. För detta ändamål ska en infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (PKI) införas.

Krypteringen bygger på tekniska standarder för det gemensamma gränssnitt som beskrivs i det tekniska dokumentet ERA-TD-104, Bilaga D.2: Tillägg E – Gemensamt gränssnitt som förtecknas i tillägg I.

Tillägg E – Gemensamt gränssnitt

4.2.11.4   Den centrala datakatalogen

Den centrala datakatalogen

Den centrala datakatalogen ska kunna hantera

| — | metadata – strukturerade data som beskriver meddelandenas innehåll, |
| --- | --- |

—

metadata – strukturerade data som beskriver meddelandenas innehåll,

| — | infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (PKI – Public Key Infrastructure), |
| --- | --- |

—

infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (PKI – Public Key Infrastructure),

Public Key Infrastructure

| — | certifieringsinstans (CA). |
| --- | --- |

—

certifieringsinstans (CA).

Förvaltningen av den centrala datakatalogen bör skötas av en icke-kommersiell sameuropeisk organisation. Om centrala datakatalogen används i samband med TSD-TAP ska utveckling och ändringar ske så nära den införda TSD-TAP:en som möjligt så att optimala synergieffekter kan åstadkommas.

4.2.11.5   Gemensamt gränssnitt

Gemensamt gränssnitt

Överensstämmelse med TSD, med avseende på datautbyte, innebär utbyte av obligatoriska TAF-element (XSD) i datakatalogen, i enlighet med bestämmelserna i TSD TAF, kapitel 4.2.

Detta kan ske med hjälp av specifikationerna för det gemensamma gränssnittet, vilket även omfattar användning av XSD utan något särskilt avtal mellan de berörda parterna. CI-specifikationerna bör anpassas regelbundet för att ta hänsyn till ny kommunikationsteknik.

Varje kombination av kommunikationsteknik är möjlig om det finns ett särskilt avtal mellan de berörda parterna, förutsatt att den är anpassad till CI-specifikationerna.

Ett gemensamt gränssnitt ska kunna hantera

| — | formatering av utgående meddelanden enligt metadata, |
| --- | --- |

—

formatering av utgående meddelanden enligt metadata,

| — | signering och kryptering av utgående meddelanden, |
| --- | --- |

—

signering och kryptering av utgående meddelanden,

| — | adressering av utgående meddelanden, |
| --- | --- |

—

adressering av utgående meddelanden,

| — | verifiering av inkommande meddelandens äkthet, |
| --- | --- |

—

verifiering av inkommande meddelandens äkthet,

| — | dekryptering av inkommande meddelanden, |
| --- | --- |

—

dekryptering av inkommande meddelanden,

| — | kontroll av att inkommande meddelanden överensstämmer med metadata, |
| --- | --- |

—

kontroll av att inkommande meddelanden överensstämmer med metadata,

| — | åtkomsten till olika databaser via en enda gemensam ingång. |
| --- | --- |

—

åtkomsten till olika databaser via en enda gemensam ingång.

Varje instans av det gemensamma gränssnittet ska ha tillgång till alla de data som krävs enligt TSD inom varje fordonsinnehavare, LRU, RU, IM etc., oavsett om de relevanta databaserna är centrala eller individuella (se även dokumentet TSD TAF – Bilaga A. 5:
  siffror och sekvensdiagram i TSD TAF-meddelanden, kapitel 1.6, som förtecknas i tillägg I).

TSD TAF – Bilaga A. 5:

siffror och sekvensdiagram i TSD TAF-meddelanden

Om ett gemensamt gränssnitt används gemensamt med TSD TAP ska utveckling och ändringar utföras så nära den genomförda TSD TAP som möjligt så att optimala synergieffekter kan åstadkommas. På grundval av resultaten av äkthetsverifieringen av inkommande meddelanden kan en miniminivå för meddelandekvittens genomföras:

| i) | positiv sänd ACK, |
| --- | --- |

i)

positiv sänd ACK,

| ii) | negativ sänd NACK. |
| --- | --- |

ii)

negativ sänd NACK.

Det gemensamma gränssnittet använder informationen i den centrala datakatalogen för att sköta ovan nämnda uppgifter.

Om en aktör inför en lokal ”spegling” av centrala datakatalogen ska den aktören, med egna medel, se till att den lokala ”speglingen” är en korrekt och uppdaterad kopia av centrala datakatalogen.

4.2.11.6   Protokoll

Protokoll

Endast Internetprotokoll (TCP/IP, UDP/IP etc.) får användas för utvecklingsarbete.

4.3   Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, gäller följande funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten:

4.3.1   Gränssnitt till TSD Infrastruktur

Gränssnitt till TSD Infrastruktur

Delsystemet infrastruktur omfattar system för trafikledning, lokalisering och navigering: tekniska installationer för databehandling och telekommunikation för långväga persontransporter och godstransporter på järnvägsnätet för att garantera säker och samstämd drift av nätet och effektiv trafikledning.

Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik använder nödvändiga data i driftsyfte, med utgångspunkt från vad som anges i avtalet om tågläge, och kompletteras eventuellt av data med information om infrastrukturbegränsningar som tillhandahålls av IM. Därmed finns inget direkt gränssnitt mellan denna TSD och TSD Infrastruktur.

4.3.2   Gränssnitt till TSD Trafikstyrning och signalering

Gränssnitt till TSD Trafikstyrning och signalering

Den enda kopplingen till trafikstyrningen och signaleringen är via

| — | avtalet om tågläge, där relevant information om användbar trafikstyrnings- och signaleringsutrustning anges i beskrivningen av linjeavsnittet, |
| --- | --- |

—

avtalet om tågläge, där relevant information om användbar trafikstyrnings- och signaleringsutrustning anges i beskrivningen av linjeavsnittet,

| — | de olika referensdatabaserna för rullande materiel, där uppgifter om den rullande materielens trafikstyrnings- och signaleringsutrustning ska lagras. |
| --- | --- |

—

de olika referensdatabaserna för rullande materiel, där uppgifter om den rullande materielens trafikstyrnings- och signaleringsutrustning ska lagras.

4.3.3   Gränssnitt till delsystemet Rullande materiel

Gränssnitt till delsystemet Rullande materiel

Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik identifierar de tekniska data och driftdata om den rullande materielen som ska vara tillgängliga.

I TSD Rullande materiel specificeras en vagns egenskaper. Om en vagns egenskaper ändras, måste motsvarande uppdatering göras i referensdatabaserna för rullande materiel inom ramen för det normala underhållet av databaserna. Därmed finns inget direkt gränssnitt mellan denna TSD och TSD Rullande materiel.

4.3.4   Gränssnitt till TSD Drift och trafikledning

Gränssnitt till TSD Drift och trafikledning

Delsystemet Drift och trafikledning specificerar de förfaranden och utrustning som krävs för en sammanhängande drift av de olika strukturella delsystemen, både under normala förhållanden och vid störd drift, inbegripet framförande av tåg, trafikplanering och trafikledning.

Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik specificerar i huvudsak applikationer för godstrafik vilket omfattar realtidsövervakning av försändelser och tåg och hantering av anslutningar till andra transportsätt. För att garantera samstämmighet mellan dessa båda TSD ska följande förfarande tillämpas:

När de specifikationer i TSD Drift och trafikledning som rör kraven i denna TSD ska formuleras och/eller ändras, måste det ansvariga organet för denna TSD rådfrågas.

I det fall de specifikationer i denna TSD som rör driftskraven i TSD Drift och trafikledning skulle bli föremål för ändringar, måste det ansvariga organet för TSD Drift och trafikledning rådfrågas.

4.3.5   Gränssnitt till delsystemet Telematikapplikationer för persontrafik

Gränssnitt till delsystemet Telematikapplikationer för persontrafik

| Gränssnitt | Hänvisning till TSD Telematikapplikationer för godstrafik | Hänvisning till TSD Telematikapplikationer för persontrafik |
| --- | --- | --- |
| Tåget klart | 4.2.3.3 | Meddelandet Tåget klart |

Gränssnitt

Hänvisning till TSD Telematikapplikationer för godstrafik

Hänvisning till TSD Telematikapplikationer för persontrafik

Tåget klart

4.2.3.3

Meddelandet Tåget klart

| 4.2.14.1 | Meddelandet ”Tåget klart” för alla tåg |
| --- | --- |

4.2.14.1

Meddelandet ”Tåget klart” för alla tåg

Tågföringsprognos

| 4.2.4.2 | Meddelandet Tågföringsprognos |
| --- | --- |

4.2.4.2

Meddelandet Tågföringsprognos

| 4.2.15.2 | Meddelandet ”Tågföringsprognos” för alla tåg |
| --- | --- |

4.2.15.2

Meddelandet ”Tågföringsprognos” för alla tåg

Tågföringsinformation

| 4.2.4.3 | Tågföringsinformation |
| --- | --- |

4.2.4.3

Tågföringsinformation

| 4.2.15.1 | Meddelandet ”Tågföringsinformation” för alla tåg |
| --- | --- |

4.2.15.1

Meddelandet ”Tågföringsinformation” för alla tåg

Avbrott i tågföringen till RU

| 4.2.5.2 | Avbrott i tågföringen |
| --- | --- |

4.2.5.2

Avbrott i tågföringen

| 4.2.16.2 | Meddelandet ”Avbrott i tågföringen” för alla tåg |
| --- | --- |

4.2.16.2

Meddelandet ”Avbrott i tågföringen” för alla tåg

Hantering av tidtabellsdata för tåglägen i korttidstilldelningsprocessen

| 4.2.2 | Ansökan om tågläge |
| --- | --- |

4.2.2

Ansökan om tågläge

| 4.2.17 | Hantering av tidtabellsdata för tåglägen i korttidstilldelningsprocessen |
| --- | --- |

4.2.17

Hantering av tidtabellsdata för tåglägen i korttidstilldelningsprocessen

Gemensamt gränssnitt

| 4.2.11.6 | Gemensamt gränssnitt |
| --- | --- |

4.2.11.6

Gemensamt gränssnitt

| 4.2.21.7 | Gemensamt gränssnitt för RU/IM-kommunikation |
| --- | --- |

4.2.21.7

Gemensamt gränssnitt för RU/IM-kommunikation

Den centrala datakatalogen

| 4.2.11.5 | Den centrala datakatalogen |
| --- | --- |

4.2.11.5

Den centrala datakatalogen

| 4.2.21.6 | Den centrala datakatalogen |
| --- | --- |

4.2.21.6

Den centrala datakatalogen

Referensfiler

| 4.2.10.1 | Referensfiler |
| --- | --- |

4.2.10.1

Referensfiler

| 4.2.19.1 | Referensfiler |
| --- | --- |

4.2.19.1

Referensfiler

4.4   Driftsregler

Driftsregler

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, gäller följande särskilda driftsregler för det delsystem som omfattas av denna TSD:

4.4.1   Uppgifternas kvalitet

Uppgifternas kvalitet

I syfte att kvalitetssäkra uppgifterna, ska varje avsändare av TDS-meddelande vara ansvarig för att uppgiftsinnehållet i meddelandet är korrekt då det meddelandet sänds. Om källdata för kvalitetssäkring av uppgifterna är tillgängliga via de databaser som inrättats i enlighet med denna TSD, ska uppgifterna i de databaserna användas för kvalitetssäkring av uppgifterna.

Om källdata för kvalitetssäkring av uppgifterna inte är tillgängliga via de databaser som inrättats i enlighet med denna TSD, ska meddelandets avsändare göra en kvalitetssäkringskontroll med hjälp av egna resurser.

Kvalitetssäkring av uppgifter omfattar jämförelser med uppgifter i databaser som inrättats i enlighet med denna TSD såsom beskrivits ovan, plus, där så är tillämpligt, logikkontroller för att säkra uppgifternas och meddelandenas aktualitet och kontinuitet.

Uppgifterna håller hög kvalitet om de passar för sina avsedda syften, vilket innebär att de

| — | är felfria: tillgängliga, korrekta, aktuella, fullständiga, samstämmiga med andra källor etc., |
| --- | --- |

—

är felfria: tillgängliga, korrekta, aktuella, fullständiga, samstämmiga med andra källor etc.,

| — | har önskade egenskaper: relevans, utförlighet, lämplig detaljnivå, är lättlästa och lättolkade etc. |
| --- | --- |

—

har önskade egenskaper: relevans, utförlighet, lämplig detaljnivå, är lättlästa och lättolkade etc.

Uppgifternas kvalitet bestäms i huvudsak av följande faktorer:

| — | Korrekthet. |
| --- | --- |

—

Korrekthet.

| — | Fullständighet. |
| --- | --- |

—

Fullständighet.

| — | Samstämmighet. |
| --- | --- |

—

Samstämmighet.

| — | Aktualitet. |
| --- | --- |

—

Aktualitet.

Korrekthet

Korrekthet

Den information (data) som krävs måste samlas in på ett så ekonomiskt sätt som möjligt. Detta är möjligt endast om primärdata endast registreras vid ett enda tillfälle för hela transporten. Därför bör primärdata införas i systemet så nära källan som möjligt så att alla dessa data kan användas i all behandling längre fram.

Fullständighet

Fullständighet

Innan meddelanden sänds ut ska fullständigheten och syntaxen kontrolleras med hjälp av metadata. På så sätt undviks också onödig informationstrafik på nätet.

Alla inkommande meddelanden ska också kontrolleras med avseende på fullständighet med hjälp av metadata.

Samstämmighet

Samstämmighet

Affärsregler måste införas för att garantera samstämmighet. Dubbel inmatning bör undvikas och uppgifternas ägare ska vara tydligt identifierad.

På vilket sätt dessa regler ska genomföras beror på komplexiteten i respektive regel. För enkla regler är databasrestriktioner och triggrar tillräckliga. När det gäller mer komplexa regler som kräver data från flera olika tabeller, måste valideringsförfaranden införas som kontrollerar samstämmigheten i dataversionen innan gränssnittsdata genereras och den nya dataversionen kommer i drift. Det måste garanteras att överförda data valideras enligt de fastställda affärsreglerna.

Aktualitet

Aktualitet

Tillhandahållandet av information i rätt tid är en viktig aspekt. I den mån som datalagring eller sändning av meddelanden triggas direkt av händelser i IT-systemen är aktualiteten hos uppgifterna inget problem, förutsatt att systemet är välutformat i enlighet med affärsprocessernas krav. Men i de flesta fall sker sändningen av ett meddelande på initiativ av en operatör, eller åtminstone baserat på att en operatör tillför information. För att tillgodose kraven på aktualitet måste uppdateringen av data ske så snart som möjligt, också för att garantera att de meddelanden som sänds ut automatiskt av systemet innehåller aktuella uppgifter.

De detaljerade IT-specifikationerna måste behandla svarstiden för förfrågningar för de olika applikationerna och användartyperna. All uppdatering och allt utbyte av data ska göras så snart som möjligt.

Mätkriterier för uppgifternas kvalitet

Mätkriterier för uppgifternas kvalitet

De detaljerade IT-specifikationerna ska fastställa lämpliga procentsatser för

| — | fullständighet (procent av datafälten som fyllts i med värden) och samstämmighet för relevanta data (procent överensstämmande värden i olika tabeller/filer/dokument), |
| --- | --- |

—

fullständighet (procent av datafälten som fyllts i med värden) och samstämmighet för relevanta data (procent överensstämmande värden i olika tabeller/filer/dokument),

| — | aktualitet för relevanta data (procent av data som är tillgängliga inom angivna tidsramar), |
| --- | --- |

—

aktualitet för relevanta data (procent av data som är tillgängliga inom angivna tidsramar),

| — | den korrekthet som krävs (procent av lagrade värden som är korrekta när de jämförs med faktiska värden). |
| --- | --- |

—

den korrekthet som krävs (procent av lagrade värden som är korrekta när de jämförs med faktiska värden).

4.4.2   Driften av den centrala datakatalogen

Driften av den centrala datakatalogen

Den centrala datakatalogens funktioner beskrivs i kapitel 4.2.11.5 (Den centrala datakatalogen). I syfte att kvalitetssäkra uppgifterna ska det organ som driver den centrala datakatalogen vara ansvarigt för uppdateringen av och kvaliteten på metadata samt för administrationen av accesskontrollen. Kvaliteten på metadata med avseende på fullständighet, samstämmighet, aktualitet och korrekthet ska möjliggöra att denna TSD fungerar på lämpligt sätt.

4.5   Underhållsregler

Underhållsregler

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, gäller följande särskilda underhållsregler för det delsystem som omfattas av denna TSD:

Kvaliteten på transporttjänsterna måste garanteras även om det skulle uppstå driftstopp på hela eller delar av databehandlingsutrustningen. Det är därför tillrådligt att installera duplexsystem eller datorer med mycket hög tillförlitlighetsnivå, som garanterat kan fungera utan avbrott även i samband med underhåll.

Underhållsaspekterna när det gäller de olika databaserna tas upp i kapitel 4.2.10.3 (Ytterligare krav på databaserna).

4.6   Yrkeskvalifikationer

Yrkeskvalifikationer

För den personal som ska svara för driften och underhållet av delsystemet och för genomförandet av TSD krävs följande yrkeskvalifikationer:

Genomförandet av denna TSD kräver inte något helt nytt hårdvaru- och mjukvarusystem som sköts av ny personal. Uppfyllandet av kraven i TSD medför endast förändringar, uppgraderingar eller utökad funktionalitet med avseende på den drift som redan sköts av befintlig personal. Därför tillkommer inga ytterligare krav utöver de nationella och europeiska bestämmelserna angående yrkeskvalifikationer.

Om vidareutbildning anses nödvändig, ska denna inte endast bestå i att man visar personalen hur de ska använda utrustningen. Alla i personalen måste också känna till och förstå den specifika roll de spelar i den övergripande transportprocessen. Personalen måste framför allt vara medveten om kravet att en hög nivå på yrkesskicklighet upprätthålls, eftersom detta är en avgörande faktor för tillförlitligheten hos den information som ska behandlas i senare led.

De yrkeskvalifikationer som krävs för sammansättning och drift av tåg anges i TSD Drift och trafikledning.

4.7   Hälso- och säkerhetskrav

Hälso- och säkerhetskrav

Följande hälso- och säkerhetskrav gäller för den personal som ska svara för driften och underhållet av det berörda delsystemet (eller det tekniska tillämpningsområdet så som det definieras i avsnitt 1.1) och för genomförandet av TSD:

Det tillkommer inga ytterligare krav utöver de nationella och europeiska bestämmelserna angående hälsa och säkerhet.

5.   DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1   Definition

Definition

Enligt artikel 2.7 i direktiv (EU) 2016/797:

Driftskompatibilitetskomponenter är ”alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter, underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i ett delsystem och som driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet är direkt eller indirekt beroende av”. Begreppet ”komponent” omfattar såväl materiella föremål som immateriella föremål, t.ex. programvara.

5.2   Förteckning över komponenter

Förteckning över komponenter

Driftskompatibilitetskomponenterna behandlas i de tillämpliga bestämmelserna i direktiv (EU) 2016/797.

Det finns inga fastställda driftskompatibilitetskomponenter när det gäller delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik.

För uppfyllandet av kraven i denna TSD krävs endast standard-IT-utrustning, utan några särskilda driftskompatibilitetsaspekter med avseende på järnvägsmiljön. Detta gäller för hårdvarukomponenter och för den standardmjukvara som används, som operativsystem och databaser. Applikationsprogrammet kan vara olika hos olika användare och kan anpassas och förbättras i enlighet med individuella faktiska funktioner och behov. Den föreslagna ”arkitekturen för programintegrering” utgår ifrån att programmen inte nödvändigtvis bygger på samma interna informationsmodell. Programintegrering definieras som processen att få individuellt utformade applikationssystem att fungera ihop.

5.3   Prestanda och specifikationer för komponenterna

Prestanda och specifikationer för komponenterna

Se avsnitt 5.2, ej relevant för TSD Telematikapplikationer för godstrafik.

6.   BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET OCH KONTROLL AV DELSYSTEMET

BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET OCH KONTROLL AV DELSYSTEMET

6.1   Driftskompatibilitetskomponenter

Driftskompatibilitetskomponenter

6.1.1   Bedömningsförfaranden

Bedömningsförfaranden

Ej relevant för TSD Telematikapplikationer för godstrafik.

6.1.2   Modul

Modul

Ej relevant för TSD Telematikapplikationer för godstrafik.

6.2   Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik

Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik

Enligt bilaga II till direktiv (EU) 2016/797 indelas delsystemen i strukturellt definierade och funktionellt definierade områden.

Bedömning av överensstämmelse är obligatorisk för TSD:er inom det strukturellt definierade området. Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik hör till det funktionellt definierade området och i denna TSD fastställs inga moduler för bedömning av överensstämmelse.

6.2.1   Bedömning av IT-verktygs överensstämmelse

Bedömning av IT-verktygs överensstämmelse

Projekt som ansvarar för it-verktyg som används av den europeiska järnvägssektorn kan begära att byrån bedömer om dessa överensstämmer med TSD-kraven.

En begäran om bedömning ska åtföljas av:

| — | Dokument om användningsfall som innehåller följande: |
| --- | --- |

—

Dokument om användningsfall som innehåller följande:

| — | TSD TAF-funktionen som omfattas. |
| --- | --- |

—

TSD TAF-funktionen som omfattas.

| — | Hänvisning till kapitel i TSD TAF. |
| --- | --- |

—

Hänvisning till kapitel i TSD TAF.

| — | Förteckning över och dokumentation av meddelanden som ska testas (inbegripet deras ordningsföljd). |
| --- | --- |

—

Förteckning över och dokumentation av meddelanden som ska testas (inbegripet deras ordningsföljd).

| — | Beskrivning av IT-systemet som använder TAF-meddelanden. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av IT-systemet som använder TAF-meddelanden.

| — | Beskrivning av IT-systemets kommunikationsgränssnitt (CI, annat osv.). |
| --- | --- |

—

Beskrivning av IT-systemets kommunikationsgränssnitt (CI, annat osv.).

| — | Information om begäran avser en milstolpe i ett EU-finansierat projekt. |
| --- | --- |

—

Information om begäran avser en milstolpe i ett EU-finansierat projekt.

| — | Den version av tekniska dokument för TSD TAF som är relevant för bedömningens räckvidd. |
| --- | --- |

—

Den version av tekniska dokument för TSD TAF som är relevant för bedömningens räckvidd.

| — | IT-systemets XML-fil(er) och deras motsvarande XSD-fil(er). |
| --- | --- |

—

IT-systemets XML-fil(er) och deras motsvarande XSD-fil(er).

Byrån utför en provning avseende överensstämmelse med TSD TAF och utfärdar en rapport om bedömning av överensstämmelse till den sökande inom tre månader efter att testet har bekräftats som slutfört. Rapporten om överensstämmelse undersöker om

| — | meddelandet/meddelandena innehåller alla obligatoriska delar enligt TSD TAF, |
| --- | --- |

—

meddelandet/meddelandena innehåller alla obligatoriska delar enligt TSD TAF,

| — | meddelandet/meddelandena överensstämmer med tekniska dokument i TSD TAF, |
| --- | --- |

—

meddelandet/meddelandena överensstämmer med tekniska dokument i TSD TAF,

| — | meddelandesekvensen överensstämmer med TSD TAF. |
| --- | --- |

—

meddelandesekvensen överensstämmer med TSD TAF.

Andra meddelanden än XML-meddelanden kan också inlämnas för provning för att avgöra om de innehåller obligatoriska delar av TSD TAF. I stället för IT-systemets XSD-fil(er) ska i sådana fall en beskrivning av meddelandestrukturen inlämnas med en beskrivning av dataelementen/datafälten med uppgift om tillämpade standarder och respektive version.

7.   GENOMFÖRANDE

GENOMFÖRANDE

7.1   Inledning

Inledning

Denna TSD avser delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik. Detta delsystem är funktionellt enligt bilaga II till direktiv (EU) 2016/797. Tillämpningen av denna TSD utgår därför inte från begreppet nytt, moderniserat eller ombyggt delsystem, vilket är brukligt för TSD:er i samband med strukturella delsystem, förutom där det är angivet i TSD:n.

| a) | Projektstyrning | Utveckling och införande ska ledas av styrkommittén. |
| --- | --- | --- |

a)

Projektstyrning

Utveckling och införande ska ledas av styrkommittén.

| | Styrkommittén ska fastställa strukturen för strategisk förvaltning för att på ett effektivt sätt kunna förvalta och samordna arbetet med genomförandet av TSD TAF. Det ska inbegripa utformning av politiken och den strategiska inriktningen samt fastställande av prioriteringar. |
| --- | --- |

Styrkommittén ska fastställa strukturen för strategisk förvaltning för att på ett effektivt sätt kunna förvalta och samordna arbetet med genomförandet av TSD TAF. Det ska inbegripa utformning av politiken och den strategiska inriktningen samt fastställande av prioriteringar.

| | Styrkommittén, som leds gemensamt av kommissionen och en person som har utsetts av de organ som företräder järnvägssektorn, ska bestå av följande:






  — | De organ som företräder järnvägssektorn på europeisk nivå, enligt definitionen i artikel 5.3 i förordning (EU) 2016/796 (de organ som företräder järnvägssektorn). |
| --- | --- | --- |

Styrkommittén, som leds gemensamt av kommissionen och en person som har utsetts av de organ som företräder järnvägssektorn, ska bestå av följande:

—

De organ som företräder järnvägssektorn på europeisk nivå, enligt definitionen i artikel 5.3 i förordning (EU) 2016/796 (de organ som företräder järnvägssektorn).

de organ som företräder järnvägssektorn

| — | Byrån. |
| --- | --- |

—

Byrån.

| — | Kommissionen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen.

| — | Andra organisationer som enligt förslag till styrkommittén ska få delta som observatörer, om det finns välgrundade tekniska och organisatoriska skäl för detta. |
| --- | --- |

—

Andra organisationer som enligt förslag till styrkommittén ska få delta som observatörer, om det finns välgrundade tekniska och organisatoriska skäl för detta.

| b) | Utveckling av systemet | Alla berörda aktörer ska införa systemet i enlighet med sin individuella översiktsplan. Om en aktör inte har lämnat in en individuell översiktsplan är aktörens anmälda individuella plan bindande. |
| --- | --- | --- |

b)

Utveckling av systemet

Alla berörda aktörer ska införa systemet i enlighet med sin individuella översiktsplan. Om en aktör inte har lämnat in en individuell översiktsplan är aktörens anmälda individuella plan bindande.

| c) | Process för övervakning av införande och användning | Övervakningen av harmoniserat införande och användning i Europa sköts av samarbetsgruppen för genomförande av TAF. |
| --- | --- | --- |

c)

Process för övervakning av införande och användning

Övervakningen av harmoniserat införande och användning i Europa sköts av samarbetsgruppen för genomförande av TAF.

| | Samarbetsgruppen för genomförande av TAF (ICG, Implementation Cooperation Group), som inrättats och förvaltas av byrån, består av följande:






  — | Byrån. |
| --- | --- | --- |

Samarbetsgruppen för genomförande av TAF (ICG, Implementation Cooperation Group), som inrättats och förvaltas av byrån, består av följande:

Implementation Cooperation Group

—

Byrån.

| — | Nationella kontaktpunkter (se tillägg III). |
| --- | --- |

—

Nationella kontaktpunkter (se tillägg III).

| — | Organ som företräder järnvägssektorn. |
| --- | --- |

—

Organ som företräder järnvägssektorn.

| — | Andra organisationer som utses av byrån och som har relevant teknisk och organisatorisk erfarenhet. |
| --- | --- |

—

Andra organisationer som utses av byrån och som har relevant teknisk och organisatorisk erfarenhet.

| | Samarbetsgruppen för genomförande av TAF (ICG) ansvarar för följande:






  — | Bedöma framstegen i genomförandet och användningen, analysera avvikelserna från översiktsplanen och föreslå förbättringsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

Samarbetsgruppen för genomförande av TAF (ICG) ansvarar för följande:

—

Bedöma framstegen i genomförandet och användningen, analysera avvikelserna från översiktsplanen och föreslå förbättringsåtgärder.

| — | Hjälpa de nationella kontaktpunkterna att följa upp genomförandet och användningen av TSD TAF på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

Hjälpa de nationella kontaktpunkterna att följa upp genomförandet och användningen av TSD TAF på nationell nivå.

| — | Godkänna rapporterna om genomförandet och användningen av TSD TAF. |
| --- | --- |

—

Godkänna rapporterna om genomförandet och användningen av TSD TAF.

| — | Rapportera till Europeiska kommissionen via byrån. |
| --- | --- |

—

Rapportera till Europeiska kommissionen via byrån.

7.2   Förändringshantering

Förändringshantering

7.2.1   Förändringshanteringsprocess

Förändringshanteringsprocess

Förändringshanteringsprocesserna ska utformas så att kostnaderna för och nyttan med ändringarna analyseras ordentligt och så att ändringarna genomförs på ett kontrollerat sätt. Dessa processer ska definieras, inrättas, stödjas och göras under ledning av byrån och ska omfatta följande:

| — | Identifiering av de tekniska begränsningar som ligger till grund för ändringen. |
| --- | --- |

—

Identifiering av de tekniska begränsningar som ligger till grund för ändringen.

| — | Redogörelse för vem som ansvarar för förändringshanteringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Redogörelse för vem som ansvarar för förändringshanteringsprocessen.

| — | Valideringsprocess för de ändringar som ska genomföras. |
| --- | --- |

—

Valideringsprocess för de ändringar som ska genomföras.

| — | Policy för förändringshantering, frisläppande, övergång och spridning. |
| --- | --- |

—

Policy för förändringshantering, frisläppande, övergång och spridning.

| — | Ansvarsfördelning för hanteringen av de detaljerade specifikationerna och för både kvalitetssäkring och konfigurationsstyrning av dem. |
| --- | --- |

—

Ansvarsfördelning för hanteringen av de detaljerade specifikationerna och för både kvalitetssäkring och konfigurationsstyrning av dem.

Förändringshanteringsgruppen (CCB) ska bestå av byrån, organ som företräder järnvägssektorn och medlemsstaterna. Ett sådant deltagande från parterna ska ge perspektiv på de ändringar som behöver göras och en övergripande bedömning av ändringarnas effekter. CCB kommer slutligen att ställas under byråns kontroll.

7.2.2   Särskild förändringshanteringsprocess för dokument som förtecknas i tillägg I till denna förordning

Särskild förändringshanteringsprocess för dokument som förtecknas i tillägg I till denna förordning

Förändringshanteringsprocessen för de dokument som förtecknas i tillägg I till denna förordning ska fastställas av byrån i enlighet med följande kriterier:

| 1. | Ändringsbegäranden som påverkar dokumenten lämnas in antingen via medlemsstaterna eller via de organ som företräder järnvägssektorn på europeisk nivå enligt definitionen i artikel 38.4 i förordning (EU) 2016/796, eller genom styrkommittén för Telematikapplikationer för godstrafik. |
| --- | --- |

1.

Ändringsbegäranden som påverkar dokumenten lämnas in antingen via medlemsstaterna eller via de organ som företräder järnvägssektorn på europeisk nivå enligt definitionen i artikel 38.4 i förordning (EU) 2016/796, eller genom styrkommittén för Telematikapplikationer för godstrafik.

| 2. | Byrån ska samla in och lagra ändringsbegäranden. |
| --- | --- |

2.

Byrån ska samla in och lagra ändringsbegäranden.

| 3. | Byrån ska lägga fram ändringsbegäranden för byråns särskilda arbetsgrupp som gör en utvärdering, utarbetar ett förslag och gör en ekonomisk bedömning, där så är lämpligt. |
| --- | --- |

3.

Byrån ska lägga fram ändringsbegäranden för byråns särskilda arbetsgrupp som gör en utvärdering, utarbetar ett förslag och gör en ekonomisk bedömning, där så är lämpligt.

| 4. | Därefter ska byrån lägga fram varje ändringsbegäran och det tillhörande förslaget för förändringshanteringsgruppen som beslutar huruvida ändringsbegäran ska valideras eller skjutas upp. |
| --- | --- |

4.

Därefter ska byrån lägga fram varje ändringsbegäran och det tillhörande förslaget för förändringshanteringsgruppen som beslutar huruvida ändringsbegäran ska valideras eller skjutas upp.

| 5. | Om ändringsbegäran inte valideras, ska byrån till den sökande skicka antingen skälet för avslaget eller en begäran om ytterligare information om utkastet till ändringsbegäran. |
| --- | --- |

5.

Om ändringsbegäran inte valideras, ska byrån till den sökande skicka antingen skälet för avslaget eller en begäran om ytterligare information om utkastet till ändringsbegäran.

| 6. | Om ändringsbegäran valideras ska det tekniska dokumentet ändras. |
| --- | --- |

6.

Om ändringsbegäran valideras ska det tekniska dokumentet ändras.

| 7. | Om ingen enighet om validering av en ändringsbegäran kan nås, ska byrån översända en rekommendation om uppdatering av tillägg I till kommissionen med förslag till ny version av dokumentet, ändringsbegäran och deras ekonomiska utvärdering och ska göra dessa handlingar tillgängliga på sin webbplats. |
| --- | --- |

7.

Om ingen enighet om validering av en ändringsbegäran kan nås, ska byrån översända en rekommendation om uppdatering av tillägg I till kommissionen med förslag till ny version av dokumentet, ändringsbegäran och deras ekonomiska utvärdering och ska göra dessa handlingar tillgängliga på sin webbplats.

| 8. | Den nya versionen av det tekniska dokumentet med den validerade ändringsbegäran ska göras tillgänglig på byråns webbplats. Byrån ska hålla medlemsstaterna informerade genom den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

8.

Den nya versionen av det tekniska dokumentet med den validerade ändringsbegäran ska göras tillgänglig på byråns webbplats. Byrån ska hålla medlemsstaterna informerade genom den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797.

| 9. | Om en ändringsbegäran skulle kräva en ändring av den juridiska texten till TSD TAF ska byrån skicka en begäran till Europeiska kommissionen om att begära en översyn av TSD TAF och/eller begära ett tekniskt utlåtande från byrån. |
| --- | --- |

9.

Om en ändringsbegäran skulle kräva en ändring av den juridiska texten till TSD TAF ska byrån skicka en begäran till Europeiska kommissionen om att begära en översyn av TSD TAF och/eller begära ett tekniskt utlåtande från byrån.

| 10. | Om förändringshanteringsprocessen påverkar delar som används genomgående i TSD TAP ska ändringarna göras så att de i största möjliga utsträckning överensstämmer med den genomförda TSD TAP för att optimera synergieffekterna. |
| --- | --- |

10.

Om förändringshanteringsprocessen påverkar delar som används genomgående i TSD TAP ska ändringarna göras så att de i största möjliga utsträckning överensstämmer med den genomförda TSD TAP för att optimera synergieffekterna.

---

(1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 av den 10 maj 2011 om ett certifieringssystem för enheter som ansvarar för underhåll av godsvagnar och om ändring av förordning (EG) nr 653/2007 (EUT L 122, 11.5.2011, s. 22).

2

---

Tillägg I

Förteckning över tekniska dokument

Gällande version av dessa tekniska dokument offentliggörs på byråns webbplats.

| Nr | Referens | Titel |
| --- | --- | --- |
| 1 | ERA-TD-100 | TSD TAF – BILAGA A.5: SIFFROR OCH SEKVENSDIAGRAM I TSD TAF-MEDDELANDEN |
| 2 | ERA-TD-101 | TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg A (Vagn/ILU-färdplanering) |
| 3 | ERA-TD-102 | TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg B – Vagnar och driftsdatabas för intermodala enheter (WIMO) |
| 4 | ERA-TD-103 | TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg C – Referensfiler |
| 5 | ERA-TD-104 | TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg E – Gemensamt gränssnitt |
| 6 | ERA-TD-105 | TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell |

Nr

Referens

Titel

1

ERA-TD-100

TSD TAF – BILAGA A.5: SIFFROR OCH SEKVENSDIAGRAM I TSD TAF-MEDDELANDEN

2

ERA-TD-101

TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg A (Vagn/ILU-färdplanering)

3

ERA-TD-102

TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg B – Vagnar och driftsdatabas för intermodala enheter (WIMO)

4

ERA-TD-103

TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg C – Referensfiler

5

ERA-TD-104

TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg E – Gemensamt gränssnitt

6

ERA-TD-105

TSD TAF – Bilaga D.2: Tillägg F – TSD TAF data och meddelandemodell

---

Tillägg II

– Ordlista

| Begrepp | Beskrivning |
| --- | --- |
| AB | Se tilldelningsorgan (Allocation Body). |
| Tilldelningsorgan | Organ som ansvarar för tilldelning av tåglägen, och som till sin juridiska form och med avseende på organisation eller beslutsfattande är oberoende i förhållande till samtliga järnvägsföretag (Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU  (1)). |
| Sökande | ett järnvägsföretag eller en internationell sammanslutning av järnvägsföretag eller andra fysiska eller juridiska personer, såsom till exempel behöriga myndigheter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007  (2) och befraktare, speditörer samt operatörer för kombinerade transporter, som har ett allmännyttigt eller kommersiellt intresse av att ansöka om infrastrukturkapacitet (direktiv 2012/34/EU). Sökanden kan åta sig de roller och tilldelade uppgifter och ansvarsområden som gäller för huvudansvarigt järnvägsföretag (LRU) och/eller ansvarig sökande (RA) och/eller ansvarigt järnvägsföretag (RRU), beroende på den specifika beskrivningen av järnvägsnätet. |
| Heltåg | En särskild form av direkttåg med endast så många vagnar som krävs, som framförs mellan två omlastningspunkter utan mellanliggande rangering. |
| Bokning | Processen att reservera utrymme på ett transportmedel för förflyttning av gods. |
| CA | Certifieringsinstans. |
| KN-nummer | Åttasiffrig kod enligt en produktförteckning som används av kunder. |
| Kombinerad väg- och järnvägstransport
  eller kombinerad transport | Intermodal transport där större delen av färden inom Europa sker på järnväg, medan de initiala och/eller slutliga sträckorna på väg är så korta som möjligt. |
| Mottagare | Den part som ska ta emot godset.
  Synonym: godsmottagare. |
| Försändelse | Gods som skickas inom ramen för ett enda transportavtal. Vid kombinerad transport kan denna term användas för statistiska ändamål, för att mäta lastenheter eller vägfordon. |
| Fraktsedel | Ett dokument som bestyrker ett avtal om att ett transportföretag ska transportera en försändelse från en namngiven inlämningsplats till en namngiven leveransplats. Fraktsedeln innehåller uppgifter om den försändelse som ska transporteras. |
| Avsändare | Den part som, genom avtal med en transportsamordnare, skickar gods med ett transportföretag.
  Synonym: godsavsändare. |
| Samarbete | Tågdrift där flera järnvägsföretag (RU) samarbetar under ledning av ett RU (det huvudansvariga järnvägsföretaget, LRU). Varje berört RU avtalar själv om det tågläge som krävs för transporten. |
| KT | Kombinerad transport. |
| Kund | Den enhet som har utfärdat en fraktsedel till det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU). |
| Datum och tid för avgång, faktiskt | Datum (och tid) för avgång för ett transportmedel. |
| Direkttåg | Ett tåg med tillhörande vagnar som framförs mellan två omlastningspunkter (ursprunglig källa–slutdestination) utan mellanliggande rangering. |
| Ansvarig | En fysisk eller juridisk person som ansvarar för den risk som denne tillför på nätet, dvs. järnvägsföretaget (RU). |
| Kryptering | Kodning av meddelanden.
  Dekryptering: konvertering av krypterade data tillbaka till ursprunglig form. |
| Beräknad ankomsttid (ETA) | Beräknad ankomsttid (Estimated Time of Arrival) till destinationen. Den beräknade ankomsttiden (ETA) är den tidpunkt då tåget förväntas anlända till en viss plats. Uppskattningarna kan grunda sig på produktionsplaner(prognoser) och/eller stokastiska beräkningar. |
| ETH | Beräknad tidpunkt för överlämnande (Estimated Time of Handover) av ett tåg från en IM till en annan. |
| ETI | Beräknad tidpunkt för utväxling (Estimated Time of Interchange) av vagnar från en RU till en annan. |
| ETP | Beräknad tidpunkt för upphämtning (Estimated Time of Pick-Up) (vid intermodal ankomstterminal). |
| Prognostiserad tid | Bästa beräkning av ett tågs tid för avgång, ankomst eller passering. |
| Omlastningsplats | Station inom en färd för ett tåg med intermodala enheter, där lasten flyttas mellan vagnar. |
| Lastens bruttovikt | Bokad/faktisk totalvikt (massa) av gods, inklusive emballage men exklusive transportutrustning. |
| Hanteringspunkt | Station där järnvägsföretaget (RU) kan ändra tågets sammansättning, men där samma RU förblir ansvarig för vagnarna – ingen förändring av ansvarigheten. |
| Överlämningspunkt | Position under tågets färd eller mellan två tåglägen där ansvar för planering och/eller tilldelning och/eller drift övergår från en infrastrukturförvaltare (IM) till en annan. Den berörda infrastrukturförvaltaren åtar sig rollen som planeringsansvarig infrastrukturförvaltare (PIM). |
| Åkerinäring | Vägtransport. |
| Hyrestagare | Varje fysisk eller juridisk person som definieras som sådan av en fordonsinnehavare/-ägare. |
| HS-nummer | 6-siffrig kod enligt en produktförteckning som används av kunder, identisk med de första 6 siffrorna i KN-numret. |
| IM | Infrastrukturförvaltare (Infrastructure Manager): ett organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga, förvalta och underhålla järnvägsinfrastruktur, inklusive trafikledning, trafikstyrning och signalering. Infrastrukturförvaltarens uppgifter med avseende på järnvägsnät eller del av ett järnvägsnät får tilldelas olika organ eller företag. Om infrastrukturförvaltaren inte är oberoende i förhållande till samtliga järnvägsföretag, till sin juridiska form och med avseende på organisation eller beslutsfattande, ska de uppgifter som avses i avsnitt 2 och 3 i kapitel IV utföras av ett avgiftsorgan respektive av ett tilldelningsorgan som är oberoende i förhållande till samtliga järnvägsföretag till sin juridiska form och med avseende på organisation och beslutsfattande. (Direktiv 2012/34/EU [3])
  En infrastrukturförvaltare kan ta på sig rollen som ansvarig infrastrukturförvaltare (RIM) och/eller planeringsansvarig infrastrukturförvaltare (PIM). |
| Infrastrukturförvaltare (IM) | Se IM. |
| Tillträdespunkt IM | Sträcka där KT-tåget lämnar det intermodala terminalområdet och går över till det första allmänna IM-järnvägsnätet. |
| Utträdespunkt IM | Sträcka där KT-tåget lämnar det sista allmänna IM-järnvägsnätet och anländer till ankomstterminalen. |
| Överföring | Överföringen av kontrollen från ett järnvägsföretag till ett annat av praktiska driftsmässiga eller säkerhetsrelaterade skäl. Som exempel kan nämnas följande:






  — | Blandade tjänster. |

Begrepp

Beskrivning

AB

Se tilldelningsorgan (Allocation Body).

Tilldelningsorgan

Organ som ansvarar för tilldelning av tåglägen, och som till sin juridiska form och med avseende på organisation eller beslutsfattande är oberoende i förhållande till samtliga järnvägsföretag (Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU  (1)).

Sökande

ett järnvägsföretag eller en internationell sammanslutning av järnvägsföretag eller andra fysiska eller juridiska personer, såsom till exempel behöriga myndigheter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007  (2) och befraktare, speditörer samt operatörer för kombinerade transporter, som har ett allmännyttigt eller kommersiellt intresse av att ansöka om infrastrukturkapacitet (direktiv 2012/34/EU). Sökanden kan åta sig de roller och tilldelade uppgifter och ansvarsområden som gäller för huvudansvarigt järnvägsföretag (LRU) och/eller ansvarig sökande (RA) och/eller ansvarigt järnvägsföretag (RRU), beroende på den specifika beskrivningen av järnvägsnätet.

Heltåg

En särskild form av direkttåg med endast så många vagnar som krävs, som framförs mellan två omlastningspunkter utan mellanliggande rangering.

Bokning

Processen att reservera utrymme på ett transportmedel för förflyttning av gods.

CA

Certifieringsinstans.

KN-nummer

Åttasiffrig kod enligt en produktförteckning som används av kunder.

Kombinerad väg- och järnvägstransport

eller kombinerad transport

Intermodal transport där större delen av färden inom Europa sker på järnväg, medan de initiala och/eller slutliga sträckorna på väg är så korta som möjligt.

Mottagare

Den part som ska ta emot godset.

Synonym: godsmottagare.

Försändelse

Gods som skickas inom ramen för ett enda transportavtal. Vid kombinerad transport kan denna term användas för statistiska ändamål, för att mäta lastenheter eller vägfordon.

Fraktsedel

Ett dokument som bestyrker ett avtal om att ett transportföretag ska transportera en försändelse från en namngiven inlämningsplats till en namngiven leveransplats. Fraktsedeln innehåller uppgifter om den försändelse som ska transporteras.

Avsändare

Den part som, genom avtal med en transportsamordnare, skickar gods med ett transportföretag.

Synonym: godsavsändare.

Samarbete

Tågdrift där flera järnvägsföretag (RU) samarbetar under ledning av ett RU (det huvudansvariga järnvägsföretaget, LRU). Varje berört RU avtalar själv om det tågläge som krävs för transporten.

KT

Kombinerad transport.

Kund

Den enhet som har utfärdat en fraktsedel till det huvudansvariga järnvägsföretaget (LRU).

Datum och tid för avgång, faktiskt

Datum (och tid) för avgång för ett transportmedel.

Direkttåg

Ett tåg med tillhörande vagnar som framförs mellan två omlastningspunkter (ursprunglig källa–slutdestination) utan mellanliggande rangering.

Ansvarig

En fysisk eller juridisk person som ansvarar för den risk som denne tillför på nätet, dvs. järnvägsföretaget (RU).

Kryptering

Kodning av meddelanden.

Dekryptering: konvertering av krypterade data tillbaka till ursprunglig form.

Beräknad ankomsttid (ETA)

Beräknad ankomsttid (Estimated Time of Arrival) till destinationen. Den beräknade ankomsttiden (ETA) är den tidpunkt då tåget förväntas anlända till en viss plats. Uppskattningarna kan grunda sig på produktionsplaner(prognoser) och/eller stokastiska beräkningar.

ETH

Beräknad tidpunkt för överlämnande (Estimated Time of Handover) av ett tåg från en IM till en annan.

ETI

Beräknad tidpunkt för utväxling (Estimated Time of Interchange) av vagnar från en RU till en annan.

ETP

Beräknad tidpunkt för upphämtning (Estimated Time of Pick-Up) (vid intermodal ankomstterminal).

Prognostiserad tid

Bästa beräkning av ett tågs tid för avgång, ankomst eller passering.

Omlastningsplats

Station inom en färd för ett tåg med intermodala enheter, där lasten flyttas mellan vagnar.

Lastens bruttovikt

Bokad/faktisk totalvikt (massa) av gods, inklusive emballage men exklusive transportutrustning.

Hanteringspunkt

Station där järnvägsföretaget (RU) kan ändra tågets sammansättning, men där samma RU förblir ansvarig för vagnarna – ingen förändring av ansvarigheten.

Överlämningspunkt

Position under tågets färd eller mellan två tåglägen där ansvar för planering och/eller tilldelning och/eller drift övergår från en infrastrukturförvaltare (IM) till en annan. Den berörda infrastrukturförvaltaren åtar sig rollen som planeringsansvarig infrastrukturförvaltare (PIM).

Åkerinäring

Vägtransport.

Hyrestagare

Varje fysisk eller juridisk person som definieras som sådan av en fordonsinnehavare/-ägare.

HS-nummer

6-siffrig kod enligt en produktförteckning som används av kunder, identisk med de första 6 siffrorna i KN-numret.

IM

Infrastrukturförvaltare (Infrastructure Manager): ett organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga, förvalta och underhålla järnvägsinfrastruktur, inklusive trafikledning, trafikstyrning och signalering. Infrastrukturförvaltarens uppgifter med avseende på järnvägsnät eller del av ett järnvägsnät får tilldelas olika organ eller företag. Om infrastrukturförvaltaren inte är oberoende i förhållande till samtliga järnvägsföretag, till sin juridiska form och med avseende på organisation eller beslutsfattande, ska de uppgifter som avses i avsnitt 2 och 3 i kapitel IV utföras av ett avgiftsorgan respektive av ett tilldelningsorgan som är oberoende i förhållande till samtliga järnvägsföretag till sin juridiska form och med avseende på organisation och beslutsfattande. (Direktiv 2012/34/EU [3])

En infrastrukturförvaltare kan ta på sig rollen som ansvarig infrastrukturförvaltare (RIM) och/eller planeringsansvarig infrastrukturförvaltare (PIM).

Infrastrukturförvaltare (IM)

Se IM.

Tillträdespunkt IM

Sträcka där KT-tåget lämnar det intermodala terminalområdet och går över till det första allmänna IM-järnvägsnätet.

Utträdespunkt IM

Sträcka där KT-tåget lämnar det sista allmänna IM-järnvägsnätet och anländer till ankomstterminalen.

Överföring

Överföringen av kontrollen från ett järnvägsföretag till ett annat av praktiska driftsmässiga eller säkerhetsrelaterade skäl. Som exempel kan nämnas följande:

—

Blandade tjänster.

| — | Transporter med delat ansvar för driften. |
| --- | --- |

—

Transporter med delat ansvar för driften.

| — | Överföring av information mellan olika järnvägsförvaltningar. |
| --- | --- |

—

Överföring av information mellan olika järnvägsförvaltningar.

| — | Överföring av information mellan fordonsägare/-innehavare och tågoperatörer. |
| --- | --- |

—

Överföring av information mellan fordonsägare/-innehavare och tågoperatörer.

Utväxlingspunkt

Position under tågets färd eller i ett tågläge där ansvaret för hela tåget överförs från ett ansvarigt järnvägsföretag till ett annat ansvarigt järnvägsföretag.

Mellanliggande punkt

Position som definierar en punkt under tågets färd eller i ett tågläge, mellan dess startpunkt (utgångsplats) och slutpunkt (destination).

Samordnare för intermodala transporter

Organ eller företag som har slutit avtal med kunder för transport av intermodala enheter. Samordnaren upprättar speditörsfraktsedlar, hanterar kapaciteten i heltåg etc.

Intermodal terminal

Plats med avsett utrymme, utrustning och driftsmiljö för överföring av lastenheter (fraktcontainrar, växelflak, påhängsvagnar eller släpvagnar).

Intermodala transporter

Förflyttning av gods i en och samma lastenhet eller fordon som använder flera transportsätt i följd utan någon hantering av själva godset vid övergångarna mellan transportsätten.

Intermodal lastenhet

Containrar, växelflak och påhängsvagnar som lämpar sig för kombinerad transport.

Färd

Rumslig befordran av ett tåg eller en lastad eller tom vagn från avsändningsstation till destinationsstation.

Delsträcka

Del av en färd som äger rum på ett avsnitt av en infrastrukturförvaltares infrastruktur eller

del av en färd, från en överlämningspunkt där inträde på en infrastrukturförvaltares infrastruktur sker och till en överlämningspunkt där utträde från samma infrastruktur sker.

Innehavare

Den person som, i egenskap av ägare eller innehavare av nyttjanderätten till ett fordon, på permanent basis använder fordonet i ekonomisk verksamhet som ett transportmedel, och som är registrerad som sådan i Registret för rullande materiel.

Huvudansvarigt järnvägsföretag, LRU (Lead Railway Undertaking)

Sökande eller järnvägsföretag (RU) som ansvarar för organisation och hantering av transportkedjan i enlighet med åtagandet gentemot kunden. LRU är kundens enda kontaktpunkt. Om mer än ett RU ingår i transportkedjan, ansvarar det LRU för samordningen mellan de olika järnvägsföretagen vad gäller harmoniseringen av tågets färd, inklusive de olika ansökningarna om tågläge.

LRU

Se Huvudansvarigt järnvägsföretag, LRU (Lead Railway Undertaking)

KAN/FÅR

Dessa ord, eller adjektivet FRIVILLIG(T), innebär att ett moment verkligen är frivilligt. En leverantör kan välja att ta med momentet, eftersom en viss marknadsplats kräver detta, eller för att leverantören anser att det höjer värdet på produkten då andra leverantörer kan välja att utesluta samma moment.

En implementering som inte inbegriper ett visst alternativ MÅSTE kunna fungera ihop med en annan implementering som inbegriper alternativet, dock eventuellt med nedsatt funktionalitet. På samma sätt MÅSTE en implementering som inbegriper ett visst alternativ kunna fungera ihop med en annan implementering som inte inbegriper alternativet (förutom, naturligtvis, vad gäller den egenskap som alternativet tillför).

Metadata

Enkelt beskrivet data om data. Metadata beskriver data, mjukvarutjänster och andra komponenter som ingår i en verksamhets informationssystem. Exempel på typer av metadata är definitioner av standarddata, positions- och routing-information samt synkroniseringshantering för distribution av delade data.

MÅSTE

Detta ord eller termerna KRÄVS eller SKA innebär ett absolut krav enligt specifikationerna.

FÅR INTE

Denna fras eller frasen SKA INTE innebär ett absolut förbud enligt specifikationerna.

En enda kontaktpunkt (One Stop Shop)

Ett internationellt partnerskap mellan järnvägsinfrastrukturförvaltare som tillhandahåller en gemensam kontaktpunkt för järnvägskunder för följande syften:

| — | Bokning av specifika tåglägen för internationell godstrafik. |
| --- | --- |

—

Bokning av specifika tåglägen för internationell godstrafik.

| — | Övervakning av hela tågrörelsen. |
| --- | --- |

—

Övervakning av hela tågrörelsen.

| — | I allmänhet även fakturering av banavgifter på IM:s vägnar. |
| --- | --- |

—

I allmänhet även fakturering av banavgifter på IM:s vägnar.

Öppen tillgång

Typ av tågdrift som involverar endast ett järnvägsföretag (RU), vilket framför tåget på olika infrastrukturer. Detta RU avtalar om de tåglägen som krävs med alla berörda infrastrukturförvaltare (IM).

OSS

En enda kontaktpunkt (One Stop Shop).

Tågläge

Den infrastrukturkapacitet som krävs för att framföra ett tåg mellan två platser inom en viss tidsperiod (färdväg definierad i tid och rum).

Kombination av tåglägen

Sammanfogning av enskilda tåglägen för att utöka ett tågläge i fråga om tid och rum.

Peer-to-Peer

En typ av system och applikationer som använder distribuerade resurser för att utföra en kritisk funktion på ett decentraliserat sätt. Resurserna omfattar datorkraft, data (lagring och innehåll), nätverksbandbredd samt närvaro (datorer, människor och andra resurser). Den kritiska funktionen kan vara distribuerad databehandling, data-/innehållsdelning, kommunikation och samarbete eller plattformstjänster. Decentralisering kan gälla algoritmer, data och metadata, eller alla dessa. Detta utesluter inte att centralisering kan behållas för vissa delar av systemen och applikationerna om så krävs.

PKI

Infrastruktur för kryptering med öppen nyckel (Public Key Infrastructure).

Leveransplats

Plats där leverans sker (avgångsjärnvägsstation ska anges). En plats där ansvaret för vagnen ändras.

Utgångspunkt

Plats varifrån ett transportmedel ska avgå enligt tidtabell eller har avgått.

Destination

Plats till vilken ett transportmedel ska ankomma eller har ankommit.

Synonym: ankomstplats.

Planeringsansvarig infrastrukturförvaltare (PIM, Planning Infrastructure Manager)

Den planeringsansvariga infrastrukturförvaltaren är den infrastrukturförvaltare som ansvarar för att utarbeta och tilldela ett tågläge. Ansvarsområdet för en planeringsansvarig infrastrukturförvaltare definieras genom överlämningspunkter som t.ex. används som första/sista position för tågets färdväg i tåglägesinformationen i meddelandet ”Ansökan om tågläge”, eller i ett erbjudet/bokat tågläge.

I de flesta fall är ansvarig infrastrukturförvaltare (RIM) samma enhet som planeringsansvarig infrastrukturförvaltare, men för vissa platser och/eller vissa tåg kan utarbetande av tåglägen och trafikövervakning i drift även delegeras till en annan infrastrukturförvaltare (IM).

PIM

Se Planeringsansvarig infrastrukturförvaltare.

Period före avgång

Deltatiden före avgångstid enligt tidtabell. Perioden före avgång börjar vid avgångstiden enligt tidtabell minus deltatiden och slutar vid avgångstiden enligt tidtabell.

Primärdata

Grundläggande data som referensindata för meddelanden eller som grund för funktionalitet och beräkning av härledda data.

Idrifttagande

Ett förfarande som är beroende av ett tekniskt godkännande av en vagn samt ett avtal om användning med ett järnvägsföretag (RU), som tillåter att vagnen tas i kommersiell drift.

Järnvägsföretag, RU (Railway Undertaking)

Järnvägsföretag (direktiv (EU) 2016/798): järnvägsföretag enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2012/34/EU, samt andra offentliga eller privata företag vars verksamhet består i att tillhandahålla gods- och/eller persontrafik på järnväg med krav på att företaget ska sörja för traktion (dragkraft). Detta gäller även företag som endast tillhandahåller dragkraft.

Ett RU kan åta sig rollerna som huvudansvarigt järnvägsföretag (LRU) och/eller ansvarig sökande och/eller ansvarigt järnvägsföretag (RRU).

Ansvarig sökande (RA, Responsible Applicant)

Sökande/kund och underleverantör samt den gemensamma kontaktpunkten för respektive infrastrukturförvaltare (IM) under hela planeringsfasen. Ansvarig sökandes huvuduppgift är att begära bokning av kapacitet av en IM. Ansvarig sökande behöver inte vara ett järnvägsföretag utan kan även vara en annan enhet som kan och får boka kapacitet.

Ansvarig infrastrukturförvaltare (RIM, Responsible Infrastructure Manager)

Den ansvariga infrastrukturförvaltaren är den infrastrukturförvaltare (IM) som äger respektive järnvägsnät och som ansvarar för all operativ hantering av tåg och tåglägen på sitt järnvägsnät.

Ansvarigt järnvägsföretag (RRU)

Den enhet som ansvarar för tågets drift under hanteringsfasen, under hela eller en del av färden. Om mer än ett RRU är inblandat i driften av tåget överförs ansvaret från ett RRU till nästa RRU vid utväxlingspunkten.

RRU är den enhet som infrastrukturförvaltaren (IM) kontaktar under driftsfasen för all utväxling av meddelanden.

På grundval av en överenskommelse med en ansvarig sökande kan RRU också genom avtal överlåta uppdraget att köra tåget till en annan aktör, men det ansvariga järnvägsföretaget kommer ändå att förbli IM:s kontaktpunkt i driftsfasen.

Datum och tid för frisläppande

Datum och tid då godset väntas frisläppas eller frisläpptes av kunden.

Tid för frisläppande av vagnar

Datum och tid då vagnarna är klara att dras från en angiven plats på kundens sidospår.

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet, säkerhet

Tillförlitlighet (reliability) – Förmågan att starta och fortsätta att fungera under angivna driftsförhållanden under en angiven tidsperiod, matematiskt uttryckt.

Tillgänglighet (availability) – Tid i drift jämfört med tid ur drift, matematiskt uttryckt.

Underhållsmässighet (maintainability) – Förmågan hos ett system att återgå i drift efter ett avbrott, matematiskt uttryckt.

Säkerhet (safety) – Sannolikheten att en riskfylld händelse initieras av systemet, matematiskt uttryckt.

Rapporteringspunkt

Position längs tågets färd, där den ansvariga infrastrukturförvaltaren (RIM) ska utfärda meddelandet ”Tågföringsprognos” med TETA till det järnvägsföretag (RU) som avtalat om tågläget.

Datakatalog

En datakatalog (repository) liknar en databas och ett data dictionary, men inbegriper vanligtvis ett omfattande informationshanteringssystem. Den måste innehålla inte bara beskrivningar av datastrukturer (dvs. enheter och element), utan också metadata av intresse för företaget, skärmvyer, rapporter, program, och system. I typfallet innehåller den en intern uppsättning programverktyg, en DBMS, en metamodell, ifyllda metadata samt laddnings- och hämtningsprogram för tillgång till data i datakatalogen.

RIV

Föreskrifter om ömsesidigt utnyttjande av godsvagnar i internationell järnvägstrafik.

Föreskrifter om ömsesidigt utnyttjande av lastutrustning, containrar och lastpallar i internationell järnvägstrafik.

Färdväg

Den geografiska väg som ska tas från en utgångspunkt till en destination.

Färdvägsavsnitt

En del av en färdväg.

RU

Se Järnvägsföretag, RU (Railway Undertaking).

Avgångstid enligt tidtabell

Datum och tid för avgång som begäran om tågläge avser.

Tidtabell

Kronologiskt definierad beläggning av järnvägsinfrastrukturen för en tågrörelse på linjen eller inom stationer. Tidtabellsändringar ska tillhandahållas av IM minst två dagar före inledningen av den dag då tåget ska avgå från sin utgångsplats. Denna tidtabell gäller för en viss angiven dag. Kallas i vissa länder Operational Timetable.

Trafikstörning

Oplanerat stopp av ett tåg under drift utan någon information om fortsatt färd.

Tjänsteleverantör

Ansvarigt transportföretag för ett specifikt transportsteg. Part som tar emot och hanterar bokningen.

Försändelse

Vagnar eller intermodala lastenheter som transporteras inom ramen för en och samma sändning, oavsett antal containrar, paket eller stycken. Kallas även sändning.

Ansökan om tågläge i korttidstilldelningsprocessen

Ad hoc-ansökan om enskilt tågläge i enlighet med direktiv 2012/34/EU med anledning av ytterligare transportbehov eller driftsbehov.

BÖR

Detta ord, eller adjektivet REKOMMENDERAD, innebär att det kan finnas giltiga skäl under vissa omständigheter att ignorera ett visst moment, men de fullständiga följderna måste vara kända och noggrant övervägda innan en annan kurs väljs.

BÖR INTE

Denna fras, eller frasen INTE REKOMMENDERAD innebär att det kan finnas giltiga skäl under vissa omständigheter som gör att ett visst beteende är acceptabelt eller till och med lämpligt, men de fullständiga följderna måste vara kända och fallet noga övervägt innan något beteende som beskrivs under denna beteckning implementeras.

Berörda parter

Personer eller organisationer med skäliga intressen i tillhandahållandet av tågtjänster t.ex.

järnvägsföretag (RU),

tillhandahållare av övervakning av försändelser,

tillhandahållare av lok,

tillhandahållare av vagnar,

tillhandahållare av förare/tågpersonal,

tillhandahållare av rangerbangårdar,

tillhandahållare av växlingslok,

transportsamordnare,

tillhandahållare av tåglägen (IM),

tågledare (IM),

trafikledare,

vagnparksförvaltare,

tillhandahållare av färjor,

vagns- och lokinspektörer,

tillhandahållare av vagns- och lokreparationer,

godshanterare,

tillhandahållare av växling och vallväxling,

tillhandahållare av logistik,

godsmottagare,

avsändare.

För intermodala transporter tillkommer

tillhandahållare av containrar,

operatörer för intermodala terminaler,

tillhandahållare av lastbilssläp/åkeriföretag,

fartyg,

pråmar.

Terminaloperatör

Organisatorisk enhet som har fått ansvaret att förvalta en rangerbangård, en multimodal eller intermodal terminal, eller en hamnterminal.

TETA

Se Beräknad ankomsttid för tåg (Train Estimated Time of Arrival)

Spårning

Aktivitet som innebär att man på begäran letar upp och rekonstruerar transporthistorien för en viss försändelse, fordon, utrustning, kolli eller last.

Lokalisering

Aktivitet som innebär att man systematiskt övervakar och registrerar aktuell position och status för en viss försändelse, fordon, utrustning, kolli eller last.

Tåg

Definition enligt TSD Drift och trafikledning: Ett tåg definieras som ett eller flera dragfordon, med eller utan tillkopplade järnvägsfordon och med tillgängliga tågdata, som går i trafik mellan två eller flera angivna platser.

Tågets

beräknade ankomsttid

Beräknad tid för ett tågs ankomst till en viss punkt, t.ex. en överlämningspunkt, en utväxlingspunkt eller tågets destination.

Tågläge

Se tågläge (tidigare i ordlistan).

Omlastning

Momentet att flytta intermodala lastenheter från ett transportmedel till ett annat.

Färdplan

En referensplan som visar den planerade färden för en vagn eller intermodal enhet.

Använd kapacitet i enheten

Uttryck för i vilken utsträckning utrustningen är lastad eller tom (t.ex. full, tom, LCL).

Lastenhet

Ett antal enskilda paket som satts ihop, lastats på en pall eller bundits samman så att de formar en enda enhet för effektivare hantering med hjälp av mekanisk utrustning.

Systemtåg

Ett godståg som skickas i väg på grundval av en enda fraktsedel och med endast en typ av gods och som består av enhetliga vagnar som framförs från en avsändare till en mottagare utan mellanliggande rangering.

Vagnslast

En lastenhet där enheten är en vagn.

Fraktorder

En del av fraktsedeln som visar den information som en RU behöver för att utföra transporten under sitt ansvar fram till överlämning till nästa RU.

Instruktion för transporten av en vagnförsändelse.

Speditörsfraktsedel

Dokument som utfärdas av transportören eller för dennes räkning som bevis på avtalad transport av gods.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315 3.12.2007, s. 1).

---

Tillägg III

Uppgifter som ska utföras av den nationella kontaktpunkten för telematikapplikationer för godstrafik/persontrafik

1.

Fungera som kontaktpunkt mellan byrån och järnvägsaktörer (infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag, fordonsinnehavare, stationsförvaltare, biljettåterförsäljare, operatörer för intermodala transporter, godstransportkunder och relevanta sammanslutningar) i medlemsstaten, för att se till att järnvägsaktörerna görs delaktiga på området telematikapplikationer för godstrafik/persontrafik och hålls informerade om den allmänna utvecklingen och styrkommitténs beslut.

2.

Förmedla frågor och synpunkter gällande genomförande och användning av TSD TAF från järnvägsaktörerna i medlemsstaten till TAF/TAP-styrkommittén efter analys av samarbetsgruppen för genomförande.

3.

Hålla kontakten med medlemsstatens representant i RISC-kommittén (Railway Interoperability and Safety Committee) och se till att RISC-representanten hålls informerad om nationella frågor som rör telematikapplikationer för godstrafik/persontrafik inför varje möte i RISC-kommittén samt se till att information om RISC-kommitténs beslut på området telematikapplikationer för godstrafik/persontrafik förmedlas på lämpligt sätt till berörda järnvägsaktörer.

4.

Medlemsstaten ska se till att alla järnvägsföretag med tillstånd och andra järnvägsaktörer (infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag, fordonsinnehavare, stationsförvaltare, operatörer för intermodala transporter, godstransportkunder och relevanta sammanslutningar) kontaktas och informeras om den nationella kontaktpunkten samt uppmanas att ta kontakt med den nationella kontaktpunkten om inte kontakt redan etablerats.

5.

I den mån som järnvägsaktörer i medlemsstaten är kända, informera dem om de skyldigheter de har och som ska fullgöras enligt gällande förordningar om telematikapplikationer för godstrafik och persontrafik (avseende genomförande och användning av TSD TAF).

6.

Samarbeta med medlemsstaten för att se till att ett organ utses som ansvarigt för att föra in koder för huvudplatser i databasen Central Reference Files. Namnet på det utsedda organet ska rapporteras till GD Transport och rörlighet, för lämplig distribution.

7.

Underlätta informationsdelning mellan järnvägsaktörer (infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag, fordonsinnehavare, stationsförvaltare, biljettåterförsäljare, operatörer för intermodala transporter, godstransportkunder och relevanta sammanslutningar) i medlemsstaten.

---

BESLUT

| 29.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/57

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2021/542

av den 26 mars 2021

om ändring av beslut (Gusp) 2020/472 om Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 31 mars 2020 antog rådet beslut (Gusp) 2020/472 (1) om inrättande av Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini). |
| --- | --- |

(1)

Den 31 mars 2020 antog rådet beslut (Gusp) 2020/472 (1) om inrättande av Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini).

| (2) | Inom ramen för den strategiska översynen av insatsen enades kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik om att Eunavfor MED Irini bör förlängas till och med den 31 mars 2023. |
| --- | --- |

(2)

Inom ramen för den strategiska översynen av insatsen enades kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik om att Eunavfor MED Irini bör förlängas till och med den 31 mars 2023.

| (3) | Arrangemangen för bortskaffande av vapen och tillhörande materiel som beslagtagits i samband med genomförandet av FN:s vapenembargo mot Libyen, inbegripet lagring, förstöring eller överföring av beslagtagna artiklar till en medlemsstat eller en tredje part, i enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 2292 (2016), bör specificeras närmare. |
| --- | --- |

(3)

Arrangemangen för bortskaffande av vapen och tillhörande materiel som beslagtagits i samband med genomförandet av FN:s vapenembargo mot Libyen, inbegripet lagring, förstöring eller överföring av beslagtagna artiklar till en medlemsstat eller en tredje part, i enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 2292 (2016), bör specificeras närmare.

| (4) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark, och deltar inte i finansieringen av denna insats. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark, och deltar inte i finansieringen av denna insats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut (Gusp) 2020/472 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Med tanke på de exceptionella operativa kraven får Eunavfor MED Irini, efter inbjudan från en medlemsstat, omdirigera fartyg till hamnar i den medlemsstaten samt bortskaffa vapen och tillhörande materiel som beslagtagits i enlighet med punkt 3, inbegripet genom lagring, förstöring eller överföring till en medlemsstat eller en tredje part. De hamnar till vilka fartyg får omdirigeras ska utses i insatsplanen.
  Kommittén för den europeiska fredsfaciliteten ska på förslag av EU:s insatschef besluta om slutlig bestämmelseort för vapen och tillhörande materiel som beslagtagits, inbegripet om lagring, förstöring eller överföring inom unionen. Överföring av beslagtagna artiklar utanför unionen, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2292 (2016), ska emellertid beslutas, på förslag av EU:s insatschef, av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp), såvida inte en medlemsstat begär att frågan överförs till rådet. Sådan överföring av beslagtagna artiklar utanför unionen ska respektera de principer som fastställs i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (*1) och vara förenlig med tillämpliga nationella regler och förfaranden för vapenexportkontroll; den ska omfattas av de villkor och skyddsåtgärder som fastställts av Kusp respektive rådet, med vederbörlig hänsyn tagen till de förfaranden som fastställs i rådets beslut (Gusp) 2021/509 (*2), särskilt metoder för att bedöma och hantera risker; och den ska inte omfatta militär utrustning eller plattformar som utformats för att åstadkomma dödligt våld.
  En medlemsstat som bistår Eunavfor MED Irini med bortskaffande av beslagtagna vapen och tillhörande materiel ska inom ramen för landets nationella lagstiftning och förfaranden förbinda sig att så snart som möjligt slutföra de förfaranden som krävs för att möjliggöra bortskaffande av de beslagtagna artiklarna. Eunavfor MED Irini ska förse den medlemsstaten med ett certifikat för bortskaffande.
  Den europeiska fredsfaciliteten ska stå för kostnaderna för lagring och bortskaffande av vapen och tillhörande materiel som beslagtagits av Eunavfor MED Irini inom dess insatsområde, inbegripet kostnader för nödvändiga hamntjänster. Den europeiska fredsfaciliteten ska också stå för kostnaderna för det ekonomiska ansvar som följer av omdirigering av ett fartyg eller av efterföljande åtgärder rörande transport, lagring och bortskaffande av de beslagtagna artiklarna, utom i de fall då en medlemsstat eller något av dess ombud som bistår med bortskaffandet har gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse. Alla intäkter som tillfaller en medlemsstat genom bortskaffande av beslagtagna vapen och tillhörande materiel ska överföras till den europeiska fredsfaciliteten med vederbörlig hänsyn till de relevanta nationella administrativa eller rättsliga förfarandena i den medlemsstaten.
  Eunavfor MED Irini, som företräds av EU:s insatschef, får ingå en administrativ överenskommelse med de berörda myndigheterna i en medlemsstat som bistår vid omdirigering av ett fartyg eller bortskaffande av beslagtagna vapen och tillhörande materiel för genomförandet av denna punkt.
  Denna punkt ska tillämpas på pågående förfaranden för beslagtagande och bortskaffande.


  (*1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99)."


  (*2)  Rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/528 (EUT L 102, 24.3.2021, s. 14).”
  " |
| --- | --- |

1.

Artikel 2.5 ska ersättas med följande:

”5.   Med tanke på de exceptionella operativa kraven får Eunavfor MED Irini, efter inbjudan från en medlemsstat, omdirigera fartyg till hamnar i den medlemsstaten samt bortskaffa vapen och tillhörande materiel som beslagtagits i enlighet med punkt 3, inbegripet genom lagring, förstöring eller överföring till en medlemsstat eller en tredje part. De hamnar till vilka fartyg får omdirigeras ska utses i insatsplanen.

Kommittén för den europeiska fredsfaciliteten ska på förslag av EU:s insatschef besluta om slutlig bestämmelseort för vapen och tillhörande materiel som beslagtagits, inbegripet om lagring, förstöring eller överföring inom unionen. Överföring av beslagtagna artiklar utanför unionen, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2292 (2016), ska emellertid beslutas, på förslag av EU:s insatschef, av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp), såvida inte en medlemsstat begär att frågan överförs till rådet. Sådan överföring av beslagtagna artiklar utanför unionen ska respektera de principer som fastställs i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (*1) och vara förenlig med tillämpliga nationella regler och förfaranden för vapenexportkontroll; den ska omfattas av de villkor och skyddsåtgärder som fastställts av Kusp respektive rådet, med vederbörlig hänsyn tagen till de förfaranden som fastställs i rådets beslut (Gusp) 2021/509 (*2), särskilt metoder för att bedöma och hantera risker; och den ska inte omfatta militär utrustning eller plattformar som utformats för att åstadkomma dödligt våld.

En medlemsstat som bistår Eunavfor MED Irini med bortskaffande av beslagtagna vapen och tillhörande materiel ska inom ramen för landets nationella lagstiftning och förfaranden förbinda sig att så snart som möjligt slutföra de förfaranden som krävs för att möjliggöra bortskaffande av de beslagtagna artiklarna. Eunavfor MED Irini ska förse den medlemsstaten med ett certifikat för bortskaffande.

Den europeiska fredsfaciliteten ska stå för kostnaderna för lagring och bortskaffande av vapen och tillhörande materiel som beslagtagits av Eunavfor MED Irini inom dess insatsområde, inbegripet kostnader för nödvändiga hamntjänster. Den europeiska fredsfaciliteten ska också stå för kostnaderna för det ekonomiska ansvar som följer av omdirigering av ett fartyg eller av efterföljande åtgärder rörande transport, lagring och bortskaffande av de beslagtagna artiklarna, utom i de fall då en medlemsstat eller något av dess ombud som bistår med bortskaffandet har gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse. Alla intäkter som tillfaller en medlemsstat genom bortskaffande av beslagtagna vapen och tillhörande materiel ska överföras till den europeiska fredsfaciliteten med vederbörlig hänsyn till de relevanta nationella administrativa eller rättsliga förfarandena i den medlemsstaten.

Eunavfor MED Irini, som företräds av EU:s insatschef, får ingå en administrativ överenskommelse med de berörda myndigheterna i en medlemsstat som bistår vid omdirigering av ett fartyg eller bortskaffande av beslagtagna vapen och tillhörande materiel för genomförandet av denna punkt.

Denna punkt ska tillämpas på pågående förfaranden för beslagtagande och bortskaffande.

(*1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99)."

*1

(*2)  Rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/528 (EUT L 102, 24.3.2021, s. 14).”
  "

*2

| 2. | I artikel 13 ska följande punkt läggas till:

  ”3.   För perioden 1 april 2021–31 mars 2023 ska referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för Eunavfor MED Irini vara 16 900 000 EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 46.2 i beslut (Gusp) 2021/509 ska vara 10 % i åtaganden och 10 % för betalningar.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 13 ska följande punkt läggas till:

”3.   För perioden 1 april 2021–31 mars 2023 ska referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för Eunavfor MED Irini vara 16 900 000 EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 46.2 i beslut (Gusp) 2021/509 ska vara 10 % i åtaganden och 10 % för betalningar.”

| 3. | Artikel 15.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Eunavfor MED Irini ska avslutas den 31 mars 2023.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 15.2 ska ersättas med följande:

”2.   Eunavfor MED Irini ska avslutas den 31 mars 2023.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 26 mars 2021.

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2020/472 av den 31 mars 2020 om Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini) (EUT L 101, 1.4.2020, s. 4).

1

---

| 29.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 108/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 108/59

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2021/543

av den 26 mars 2021

om ändring av beslut 2011/173/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Bosnien och Hercegovina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 21 mars 2011 antog rådet beslut 2011/173/Gusp (1) om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(1)

Den 21 mars 2011 antog rådet beslut 2011/173/Gusp (1) om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Bosnien och Hercegovina.

| (2) | På grundval av en översyn av beslut 2011/173/Gusp bör de restriktiva åtgärderna förlängas till och med den 31 mars 2022. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en översyn av beslut 2011/173/Gusp bör de restriktiva åtgärderna förlängas till och med den 31 mars 2022.

| (3) | Beslut 2011/173/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2011/173/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 6 andra stycket i beslut 2011/173/Gusp ska ersättas med följande:

”Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 mars 2022.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 26 mars 2021.

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2011/173/Gusp av den 21 mars 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Bosnien och Hercegovina (EUT L 76, 22.3.2011, s. 68).

1

---