# Europeiska unionens L 156/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 156 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången5 maj 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 156

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången5 maj 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och rådets förordning (EU) nr 390/2014 | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för rättsliga frågor och om upphävande av förordning (EU) nr 1382/2013 | 21 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och rådets förordning (EU) nr 390/2014

1

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för rättsliga frågor och om upphävande av förordning (EU) nr 1382/2013

21

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 5.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/692

av den 28 april 2021

om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och rådets förordning (EU) nr 390/2014

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 16.2, 19.2, 21.2, 24, 167 och 168,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3),

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. I artikel 3 i EU-fördraget anges vidare att unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd och att den ska respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas. Dessa värden bekräftas och uttrycks i de rättigheter och de principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. I artikel 3 i EU-fördraget anges vidare att unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd och att den ska respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas. Dessa värden bekräftas och uttrycks i de rättigheter och de principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan).

| (2) | Det är av avgörande betydelse att dessa rättigheter och värden fortsätter att aktivt odlas, skyddas, främjas, upprätthållas och spridas bland medborgare och folk och de fortsätter att stå i centrum för unionsprojektet, eftersom en urholkning av skyddet av dessa rättigheter och värden i en medlemsstat kan få skadliga effekter för unionen som helhet. Därför bör det i unionens allmänna budget anslås medel till en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden, som omfattar programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden samt programmet för rättsliga frågor som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 (4). I en tid då samhällena i Europa konfronteras med extremism, radikalisering och splittring och utrymmet för ett oberoende civilt samhälle krymper, är det viktigare än någonsin att främja, stärka och försvara rättvisa, rättigheter och unionens värden när det gäller respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta kommer att få djupgående och direkta följder för politiken, samhället, kulturen och ekonomin i unionen. Som en del av den nya fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden kommer programmet för rättsliga frågor, i enlighet med programmet Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1382/2013 (5), att fortsätta att stödja en fortsatt utveckling av unionens rättsliga område som bygger på rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende och opartiskhet, ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende, tillgång till rättslig prövning samt gränsöverskridande samarbete.
  Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden (nedan kallat programmet) kommer att samla programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (6), och programmet Ett Europa för medborgarna som inrättats genom rådets förordning (EU) nr 390/2014 (7) (nedan kallade de föregående programmen). |
| --- | --- |

(2)

Det är av avgörande betydelse att dessa rättigheter och värden fortsätter att aktivt odlas, skyddas, främjas, upprätthållas och spridas bland medborgare och folk och de fortsätter att stå i centrum för unionsprojektet, eftersom en urholkning av skyddet av dessa rättigheter och värden i en medlemsstat kan få skadliga effekter för unionen som helhet. Därför bör det i unionens allmänna budget anslås medel till en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden, som omfattar programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden samt programmet för rättsliga frågor som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 (4). I en tid då samhällena i Europa konfronteras med extremism, radikalisering och splittring och utrymmet för ett oberoende civilt samhälle krymper, är det viktigare än någonsin att främja, stärka och försvara rättvisa, rättigheter och unionens värden när det gäller respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta kommer att få djupgående och direkta följder för politiken, samhället, kulturen och ekonomin i unionen. Som en del av den nya fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden kommer programmet för rättsliga frågor, i enlighet med programmet Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1382/2013 (5), att fortsätta att stödja en fortsatt utveckling av unionens rättsliga område som bygger på rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende och opartiskhet, ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende, tillgång till rättslig prövning samt gränsöverskridande samarbete.

Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden (nedan kallat programmet) kommer att samla programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (6), och programmet Ett Europa för medborgarna som inrättats genom rådets förordning (EU) nr 390/2014 (7) (nedan kallade de föregående programmen).

| (3) | Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramens löptid, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8). |
| --- | --- |

(3)

Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramens löptid, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8).

| (4) | Fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden och dess två underliggande finansieringsprogram kommer att inriktas på personer och enheter som bidrar till att göra våra gemensamma värden och vår rika mångfald samt rättigheter och jämlikhet levande och dynamiska. Det slutliga målet är att främja och stödja ett rättighetsbaserat, jämlikt, öppet, pluralistiskt, inkluderande och demokratiskt samhälle. Det innefattar ett dynamiskt och livskraftigt civilsamhälle som en nyckelaktör som uppmuntrar människors demokratiska, samhälleliga och medborgerliga delaktighet och som odlar den rika mångfalden i det europeiska samhället, på grundval av våra gemensamma värden, vår gemensamma historia och våra gemensamma minnen. Enligt artikel 11 i EU-fördraget ska unionens institutioner föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med det civila samhället samt på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden. |
| --- | --- |

(4)

Fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden och dess två underliggande finansieringsprogram kommer att inriktas på personer och enheter som bidrar till att göra våra gemensamma värden och vår rika mångfald samt rättigheter och jämlikhet levande och dynamiska. Det slutliga målet är att främja och stödja ett rättighetsbaserat, jämlikt, öppet, pluralistiskt, inkluderande och demokratiskt samhälle. Det innefattar ett dynamiskt och livskraftigt civilsamhälle som en nyckelaktör som uppmuntrar människors demokratiska, samhälleliga och medborgerliga delaktighet och som odlar den rika mångfalden i det europeiska samhället, på grundval av våra gemensamma värden, vår gemensamma historia och våra gemensamma minnen. Enligt artikel 11 i EU-fördraget ska unionens institutioner föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med det civila samhället samt på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden.

| (5) | En öppen, tydlig och regelbunden dialog med programmets stödmottagare och andra berörda parter bör etableras genom att inrätta en grupp för civil dialog. Gruppen för civil dialog bör vara ett öppet och informellt diskussionsforum och bidra till utbytet av erfarenheter och god praxis och till diskussionen om den politiska utvecklingen inom de områden och mål som omfattas av programmet och relaterade områden. Gruppen för civil dialog bör inte få något ansvar för förvaltningen av programmet. |
| --- | --- |

(5)

En öppen, tydlig och regelbunden dialog med programmets stödmottagare och andra berörda parter bör etableras genom att inrätta en grupp för civil dialog. Gruppen för civil dialog bör vara ett öppet och informellt diskussionsforum och bidra till utbytet av erfarenheter och god praxis och till diskussionen om den politiska utvecklingen inom de områden och mål som omfattas av programmet och relaterade områden. Gruppen för civil dialog bör inte få något ansvar för förvaltningen av programmet.

| (6) | Genom att man bygger vidare på och vidareutvecklar de positiva erfarenheterna från de föregående programmen bör programmet göra det möjligt att utveckla synergier för att möta gemensamma utmaningar när det gäller att främja och skydda unionens värden och för att nå den kritiska massa som krävs för att få konkreta resultat på fältet. Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergipotentialen fullt ut för att på ett mer effektivt sätt stödja de politikområden som omfattas och stärka förmågan inom relaterade politikområden att nå ut till människor och det civila samhället, med målet att nå en jämn geografisk fördelning. För att fungera effektivt bör programmet använda skräddarsydda och riktade strategier för att beakta de olika sektorernas specifika natur, deras olika målgrupper och dessas särskilda behov. |
| --- | --- |

(6)

Genom att man bygger vidare på och vidareutvecklar de positiva erfarenheterna från de föregående programmen bör programmet göra det möjligt att utveckla synergier för att möta gemensamma utmaningar när det gäller att främja och skydda unionens värden och för att nå den kritiska massa som krävs för att få konkreta resultat på fältet. Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergipotentialen fullt ut för att på ett mer effektivt sätt stödja de politikområden som omfattas och stärka förmågan inom relaterade politikområden att nå ut till människor och det civila samhället, med målet att nå en jämn geografisk fördelning. För att fungera effektivt bör programmet använda skräddarsydda och riktade strategier för att beakta de olika sektorernas specifika natur, deras olika målgrupper och dessas särskilda behov.

| (7) | Fullständig respekt för och främjande av rättsstatsprincipen och demokratin är grundförutsättningar för att man ska kunna bygga upp medborgarnas förtroende för unionen och säkerställa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Genom att främja rättigheter och värden kommer programmet att bidra till uppbyggnaden av en mer demokratisk union, respekten för rättsstatsprincipen och demokratisk dialog, öppenhet och god förvaltning, även när utrymmet för det civila samhället krymper. |
| --- | --- |

(7)

Fullständig respekt för och främjande av rättsstatsprincipen och demokratin är grundförutsättningar för att man ska kunna bygga upp medborgarnas förtroende för unionen och säkerställa ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Genom att främja rättigheter och värden kommer programmet att bidra till uppbyggnaden av en mer demokratisk union, respekten för rättsstatsprincipen och demokratisk dialog, öppenhet och god förvaltning, även när utrymmet för det civila samhället krymper.

| (8) | För att föra unionen närmare dess medborgare och främja demokratiskt deltagande krävs en rad olika åtgärder och samordnade ansträngningar. Unionsmedborgarskapet och den europeiska identiteten bör utvecklas och främjas genom att medborgarna uppmuntras att förstå den politiska beslutsprocessen och genom att främja medborgerligt engagemang i unionens åtgärder. Åtgärder för att sammanföra medborgare genom vänortsprojekt och nätverk av städer och stödja det civila samhällets organisationer på lokal, regional, nationell och transnationell nivå på de områden som omfattas av programmet kommer dessutom att bidra till att stärka medborgarnas engagemang i samhället och i slutändan deras aktiva delaktighet i det demokratiska livet i unionen. Samtidigt kan stödverksamhet som främjar ömsesidig förståelse, interkulturell dialog, kulturell och språklig mångfald, social delaktighet och respekt för andra bidra till en känsla av tillhörighet till unionen och av ett gemensamt medborgarskap inom ramen för en europeisk identitet, baserad på en gemensam förståelse av våra gemensamma europeiska värden, vår gemensamma europeiska kultur och historia samt vårt gemensamma europeiska arv. Främjandet av en ökad känsla av samhörighet med unionen och unionens värden är särskilt viktigt bland medborgare i dess yttersta randområden på grund av deras avsides läge och avstånd från den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

(8)

För att föra unionen närmare dess medborgare och främja demokratiskt deltagande krävs en rad olika åtgärder och samordnade ansträngningar. Unionsmedborgarskapet och den europeiska identiteten bör utvecklas och främjas genom att medborgarna uppmuntras att förstå den politiska beslutsprocessen och genom att främja medborgerligt engagemang i unionens åtgärder. Åtgärder för att sammanföra medborgare genom vänortsprojekt och nätverk av städer och stödja det civila samhällets organisationer på lokal, regional, nationell och transnationell nivå på de områden som omfattas av programmet kommer dessutom att bidra till att stärka medborgarnas engagemang i samhället och i slutändan deras aktiva delaktighet i det demokratiska livet i unionen. Samtidigt kan stödverksamhet som främjar ömsesidig förståelse, interkulturell dialog, kulturell och språklig mångfald, social delaktighet och respekt för andra bidra till en känsla av tillhörighet till unionen och av ett gemensamt medborgarskap inom ramen för en europeisk identitet, baserad på en gemensam förståelse av våra gemensamma europeiska värden, vår gemensamma europeiska kultur och historia samt vårt gemensamma europeiska arv. Främjandet av en ökad känsla av samhörighet med unionen och unionens värden är särskilt viktigt bland medborgare i dess yttersta randområden på grund av deras avsides läge och avstånd från den europeiska kontinenten.

| (9) | Åminnelseverksamhet och kritisk eftertanke kring Europas historiska minnen är nödvändiga inslag för att göra medborgarna, särskilt unga, medvetna om sin gemensamma historia och sina gemensamma värden, som grundval för en gemensam framtid. Åminnelseverksamhet bör begrunda orsakerna till de totalitära regimerna i Europas nutidshistoria, särskilt nazismen, som ledde till förintelsen, fascismen, stalinismen och totalitära kommunistregimer, och bör hedra minnet av offren för deras brott. Den bör även omfatta verksamhet som gäller andra avgörande ögonblick och viktiga hållpunkter i Europas nutidshistoria. Relevansen av historiska, sociala, kulturella och interkulturella faktorer bör också beaktas för att skapa en europeisk identitet som bygger på gemensamma värden och en känsla av samhörighet. |
| --- | --- |

(9)

Åminnelseverksamhet och kritisk eftertanke kring Europas historiska minnen är nödvändiga inslag för att göra medborgarna, särskilt unga, medvetna om sin gemensamma historia och sina gemensamma värden, som grundval för en gemensam framtid. Åminnelseverksamhet bör begrunda orsakerna till de totalitära regimerna i Europas nutidshistoria, särskilt nazismen, som ledde till förintelsen, fascismen, stalinismen och totalitära kommunistregimer, och bör hedra minnet av offren för deras brott. Den bör även omfatta verksamhet som gäller andra avgörande ögonblick och viktiga hållpunkter i Europas nutidshistoria. Relevansen av historiska, sociala, kulturella och interkulturella faktorer bör också beaktas för att skapa en europeisk identitet som bygger på gemensamma värden och en känsla av samhörighet.

| (10) | Medborgarna bör bli mer medvetna om sina rättigheter på grundval av unionsmedborgarskapet, och de bör kunna känna sig bekväma med att bo, resa, studera, arbeta och utföra frivilligarbete i en annan medlemsstat. De bör känna att de kan åtnjuta och utöva alla sina medborgerliga rättigheter och förlita sig på att rättigheterna är tillgängliga på lika villkor, kan göras gällande utan inskränkningar och omfattas av skydd, utan någon diskriminering oavsett var i unionen de befinner sig. Det civila samhället behöver stödjas för att främja, skydda och öka medvetenheten om unionens värden och för att bidra till att de rättigheter som följer med unionsrätten faktiskt kan åtnjutas. |
| --- | --- |

(10)

Medborgarna bör bli mer medvetna om sina rättigheter på grundval av unionsmedborgarskapet, och de bör kunna känna sig bekväma med att bo, resa, studera, arbeta och utföra frivilligarbete i en annan medlemsstat. De bör känna att de kan åtnjuta och utöva alla sina medborgerliga rättigheter och förlita sig på att rättigheterna är tillgängliga på lika villkor, kan göras gällande utan inskränkningar och omfattas av skydd, utan någon diskriminering oavsett var i unionen de befinner sig. Det civila samhället behöver stödjas för att främja, skydda och öka medvetenheten om unionens värden och för att bidra till att de rättigheter som följer med unionsrätten faktiskt kan åtnjutas.

| (11) | Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett mål för unionen. På det hela taget har framstegen på jämställdhetsområdet dock stagnerat. Diskriminering och ojämlik behandling av kvinnor och flickor, liksom olika former av våld riktat mot dem, kränker deras grundläggande rättigheter och hindrar dem från att delta fullt ut i politiken, samhället och ekonomin. Dessutom utgör politiska, strukturella och kulturella barriärer ett hinder för att uppnå verklig jämställdhet. Att främja jämställdhet och jämställdhetsintegrering i all verksamhet som bedrivs av unionen är därför en viktig uppgift för unionen och en drivkraft för ekonomisk tillväxt och social utveckling som bör stödjas genom programmet. Att aktivt bekämpa stereotyper och ta itu med tyst diskriminering och diskriminering på flera grunder är särskilt viktigt. Lika tillgång till arbete, likvärdigt arbetsmarknadsdeltagande och undanröjande av hinder för karriärutveckling inom alla sektorer, till exempel rättsväsendet och sektorer med koppling till naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, är jämställdhetens stöttepelare. Fokus bör också ligga på balansen mellan arbetsliv och privatliv och på lika fördelning mellan män och kvinnor av obetalt hushållsarbete och omsorg om barn, äldre och andra personer i beroendeställning, eftersom dessa är frågor som är nära sammankopplade till uppnåendet av ett likvärdigt ekonomiskt oberoende och deltagande och till uppnåendet av jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(11)

Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett mål för unionen. På det hela taget har framstegen på jämställdhetsområdet dock stagnerat. Diskriminering och ojämlik behandling av kvinnor och flickor, liksom olika former av våld riktat mot dem, kränker deras grundläggande rättigheter och hindrar dem från att delta fullt ut i politiken, samhället och ekonomin. Dessutom utgör politiska, strukturella och kulturella barriärer ett hinder för att uppnå verklig jämställdhet. Att främja jämställdhet och jämställdhetsintegrering i all verksamhet som bedrivs av unionen är därför en viktig uppgift för unionen och en drivkraft för ekonomisk tillväxt och social utveckling som bör stödjas genom programmet. Att aktivt bekämpa stereotyper och ta itu med tyst diskriminering och diskriminering på flera grunder är särskilt viktigt. Lika tillgång till arbete, likvärdigt arbetsmarknadsdeltagande och undanröjande av hinder för karriärutveckling inom alla sektorer, till exempel rättsväsendet och sektorer med koppling till naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, är jämställdhetens stöttepelare. Fokus bör också ligga på balansen mellan arbetsliv och privatliv och på lika fördelning mellan män och kvinnor av obetalt hushållsarbete och omsorg om barn, äldre och andra personer i beroendeställning, eftersom dessa är frågor som är nära sammankopplade till uppnåendet av ett likvärdigt ekonomiskt oberoende och deltagande och till uppnåendet av jämställdhet mellan kvinnor och män.

| (12) | Könsrelaterat våld och våld mot riskutsatta grupper (barn, unga och andra riskutsatta grupper, såsom hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning) utgör en allvarlig kränkning av grundläggande rättigheter och fortgår i hela unionen, i alla sociala och ekonomiska sammanhang, och har allvarliga konsekvenser för offrens fysiska, mentala och psykiska hälsa och för samhället som helhet. Könsrelaterat våld och trakasserier i både hemmet och det offentliga rummet drabbar mest kvinnor. Att bekämpa sådant våld och sådana trakasserier är därför en nyckelåtgärd för att främja jämställdhet. I Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) definieras våld mot kvinnor som varje fall av könsrelaterat våld som leder till, eller troligen kommer att leda till, fysisk, sexuell, psykisk eller ekonomisk skada eller fysiskt, sexuellt, psykiskt eller ekonomiskt lidande för kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i ett offentligt eller privat sammanhang. Åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld kräver en flerdimensionell strategi och inbegriper att ta itu med dess rättsliga, ekonomiska, utbildningsrelaterade och hälsorelaterade aspekter. Man måste också aktivt bekämpa såväl könsstereotyper från tidig ålder som alla former av hatpropaganda och våld på nätet. I det sammanhanget är det av största vikt att stödja kvinnorättsorganisationer och andra aktörer som arbetar på detta område. Barn, unga och andra riskutsatta grupper, såsom hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning, riskerar också i större utsträckning att utsättas för våld, särskilt inom familjeförhållanden och i nära relationer.
  Åtgärder bör vidtas för att främja riskutsatta personers rättigheter – i synnerhet barns rättigheter, däribland de som är föräldralösa, oavsett om detta är till följd av brottsliga handlingar i hemmet eller något annat, och andra särskilt utsatta grupper av barn – och bidra till att skydda dem och säkerställa deras rätt till utveckling och värdighet. Åtgärder för att bekämpa alla former av våld, särskilt könsrelaterat våld, främja förebyggande av sådant våld och skydda och stödja dess offer är unionsprioriteringar som hjälper individer att tillvarata sina grundläggande rättigheter och främjar jämställdhet. Dessa prioriteringar bör stödjas genom programmet. Vikten av att bevilja finansiering inom ramen för programmet till organisationer i det civila samhället som främjar jämställdhet, bekämpar könsrelaterat våld och främjar kvinnors rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och hbtqi-personers rättigheter, i samtliga medlemsstater betonas. All sådan verksamhet strävar efter att främja Europeiska unionens centrala värden och bör därför stödjas i hela unionen, utan undantag. |
| --- | --- |

(12)

Könsrelaterat våld och våld mot riskutsatta grupper (barn, unga och andra riskutsatta grupper, såsom hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning) utgör en allvarlig kränkning av grundläggande rättigheter och fortgår i hela unionen, i alla sociala och ekonomiska sammanhang, och har allvarliga konsekvenser för offrens fysiska, mentala och psykiska hälsa och för samhället som helhet. Könsrelaterat våld och trakasserier i både hemmet och det offentliga rummet drabbar mest kvinnor. Att bekämpa sådant våld och sådana trakasserier är därför en nyckelåtgärd för att främja jämställdhet. I Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) definieras våld mot kvinnor som varje fall av könsrelaterat våld som leder till, eller troligen kommer att leda till, fysisk, sexuell, psykisk eller ekonomisk skada eller fysiskt, sexuellt, psykiskt eller ekonomiskt lidande för kvinnor, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i ett offentligt eller privat sammanhang. Åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld kräver en flerdimensionell strategi och inbegriper att ta itu med dess rättsliga, ekonomiska, utbildningsrelaterade och hälsorelaterade aspekter. Man måste också aktivt bekämpa såväl könsstereotyper från tidig ålder som alla former av hatpropaganda och våld på nätet. I det sammanhanget är det av största vikt att stödja kvinnorättsorganisationer och andra aktörer som arbetar på detta område. Barn, unga och andra riskutsatta grupper, såsom hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning, riskerar också i större utsträckning att utsättas för våld, särskilt inom familjeförhållanden och i nära relationer.

Åtgärder bör vidtas för att främja riskutsatta personers rättigheter – i synnerhet barns rättigheter, däribland de som är föräldralösa, oavsett om detta är till följd av brottsliga handlingar i hemmet eller något annat, och andra särskilt utsatta grupper av barn – och bidra till att skydda dem och säkerställa deras rätt till utveckling och värdighet. Åtgärder för att bekämpa alla former av våld, särskilt könsrelaterat våld, främja förebyggande av sådant våld och skydda och stödja dess offer är unionsprioriteringar som hjälper individer att tillvarata sina grundläggande rättigheter och främjar jämställdhet. Dessa prioriteringar bör stödjas genom programmet. Vikten av att bevilja finansiering inom ramen för programmet till organisationer i det civila samhället som främjar jämställdhet, bekämpar könsrelaterat våld och främjar kvinnors rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och hbtqi-personers rättigheter, i samtliga medlemsstater betonas. All sådan verksamhet strävar efter att främja Europeiska unionens centrala värden och bör därför stödjas i hela unionen, utan undantag.

| (13) | En stark politisk vilja och samordnade insatser som bygger på metoder och resultat från de föregående Daphne-programmen, programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap och programmet Rättsliga frågor är nödvändiga förutsättningar för att förebygga och bekämpa alla former av våld och för att skydda offren. Det bör särskilt framhållas att finansiering via Daphne för att förebygga och bekämpa våld mot barn, unga och kvinnor samt skydda offer har, sedan starten 1997, varit en verklig framgång, i fråga om såväl popularitet bland berörda aktörer (offentliga myndigheter, akademiska institutioner och icke-statliga organisationer) som hur effektiva de finansierade projekten har varit. Daphne-programmet har finansierat projekt för att öka medvetenheten, tillhandahålla stödtjänster för offer och stödja det civila samhällets organisationers verksamheter på fältet. Det har tagit upp alla former av våld, inklusive våld i hemmet, sexuellt våld, människohandel, stalkning och skadliga sedvänjor som kvinnlig könsstympning, liksom nya framväxande former av våld, exempelvis nätmobbning och nättrakasserier. Mot bakgrund av att antalet offer för könsrelaterat våld fortfarande är alarmerande är det viktigt att fortsätta med alla dessa åtgärder med ett oberoende budgetanslag för verksamheter som genomför det specifika målet att förebygga och bekämpa alla former av könsrelaterat våld inom ramen för Daphne och att vederbörligen beakta resultat och erfarenheter från dessa vid genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

(13)

En stark politisk vilja och samordnade insatser som bygger på metoder och resultat från de föregående Daphne-programmen, programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap och programmet Rättsliga frågor är nödvändiga förutsättningar för att förebygga och bekämpa alla former av våld och för att skydda offren. Det bör särskilt framhållas att finansiering via Daphne för att förebygga och bekämpa våld mot barn, unga och kvinnor samt skydda offer har, sedan starten 1997, varit en verklig framgång, i fråga om såväl popularitet bland berörda aktörer (offentliga myndigheter, akademiska institutioner och icke-statliga organisationer) som hur effektiva de finansierade projekten har varit. Daphne-programmet har finansierat projekt för att öka medvetenheten, tillhandahålla stödtjänster för offer och stödja det civila samhällets organisationers verksamheter på fältet. Det har tagit upp alla former av våld, inklusive våld i hemmet, sexuellt våld, människohandel, stalkning och skadliga sedvänjor som kvinnlig könsstympning, liksom nya framväxande former av våld, exempelvis nätmobbning och nättrakasserier. Mot bakgrund av att antalet offer för könsrelaterat våld fortfarande är alarmerande är det viktigt att fortsätta med alla dessa åtgärder med ett oberoende budgetanslag för verksamheter som genomför det specifika målet att förebygga och bekämpa alla former av könsrelaterat våld inom ramen för Daphne och att vederbörligen beakta resultat och erfarenheter från dessa vid genomförandet av programmet.

| (14) | Icke-diskriminering är en av unionens grundläggande principer. I artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Icke-diskriminering fastställs även i artikel 21 i stadgan. Särdragen hos olika former av diskriminering, däribland direkt, indirekt och strukturell diskriminering, bör beaktas, och lämpliga åtgärder för att förebygga och bekämpa diskriminering på en eller flera grunder bör utarbetas parallellt. Programmet bör stödja åtgärder för att förebygga och bekämpa alla former av diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, afrofobi, antisemitism, antiziganism och antimuslimskt hat samt alla andra former av intolerans, inklusive homofobi, bifobi, transfobi, intersexfobi och intolerans som gäller könsidentitet, såväl på nätet som i verkliga livet, samt intolerans mot personer som tillhör minoriteter, med hänsyn till diskriminering på flera grunder. Särskild uppmärksamhet bör i detta sammanhang också ägnas åt att förebygga och bekämpa alla former av våld, hat, segregering och stigmatisering, samt åt att bekämpa mobbning, trakasserier och intolerant behandling. Programmet bör genomföras på ett sådant sätt att programmet och annan verksamhet inom unionen med samma mål ömsesidigt stärker varandra, särskilt de verksamheter som avses i kommissionens meddelande av den 5 april 2011 med titeln En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 och i rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (9). |
| --- | --- |

(14)

Icke-diskriminering är en av unionens grundläggande principer. I artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Icke-diskriminering fastställs även i artikel 21 i stadgan. Särdragen hos olika former av diskriminering, däribland direkt, indirekt och strukturell diskriminering, bör beaktas, och lämpliga åtgärder för att förebygga och bekämpa diskriminering på en eller flera grunder bör utarbetas parallellt. Programmet bör stödja åtgärder för att förebygga och bekämpa alla former av diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, afrofobi, antisemitism, antiziganism och antimuslimskt hat samt alla andra former av intolerans, inklusive homofobi, bifobi, transfobi, intersexfobi och intolerans som gäller könsidentitet, såväl på nätet som i verkliga livet, samt intolerans mot personer som tillhör minoriteter, med hänsyn till diskriminering på flera grunder. Särskild uppmärksamhet bör i detta sammanhang också ägnas åt att förebygga och bekämpa alla former av våld, hat, segregering och stigmatisering, samt åt att bekämpa mobbning, trakasserier och intolerant behandling. Programmet bör genomföras på ett sådant sätt att programmet och annan verksamhet inom unionen med samma mål ömsesidigt stärker varandra, särskilt de verksamheter som avses i kommissionens meddelande av den 5 april 2011 med titeln En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 och i rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna (9).

| (15) | Hinder i den sociala och fysiska miljön samt bristande tillgänglighet hindrar personer med funktionsnedsättning från att delta fullt ut och effektivt i samhället på lika villkor med andra. Personer med funktionsnedsättning stöter på hinder bland annat i förbindelse med att få tillgång till arbetsmarknaden, dra fördel av en inkluderande och kvalitativ utbildning, undvika fattigdom och social utestängning, beredas tillgång till kulturella initiativ och media samt att utöva politiska rättigheter. I egenskap av part i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, har unionen och alla dess medlemsstater åtagit sig att främja, skydda och säkerställa det fulla och lika åtnjutandet av alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionshinder. Den konventionen har blivit en integrerad del av unionens rättsordning. |
| --- | --- |

(15)

Hinder i den sociala och fysiska miljön samt bristande tillgänglighet hindrar personer med funktionsnedsättning från att delta fullt ut och effektivt i samhället på lika villkor med andra. Personer med funktionsnedsättning stöter på hinder bland annat i förbindelse med att få tillgång till arbetsmarknaden, dra fördel av en inkluderande och kvalitativ utbildning, undvika fattigdom och social utestängning, beredas tillgång till kulturella initiativ och media samt att utöva politiska rättigheter. I egenskap av part i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, har unionen och alla dess medlemsstater åtagit sig att främja, skydda och säkerställa det fulla och lika åtnjutandet av alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionshinder. Den konventionen har blivit en integrerad del av unionens rättsordning.

| (16) | Rätten till respekt för privatliv och familjeliv, bostad och kommunikationer är en grundläggande rättighet som fastställs i artikel 7 i stadgan. Skyddet av personuppgifter är en grundläggande rättighet som fastställs i artikel 16 i EUF-fördraget och i artikel 8 i stadgan. Efterlevnaden av reglerna om skydd av personuppgifter är föremål för kontroller av oberoende tillsynsmyndigheter. Unionens regelverk, framför allt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 (11), innehåller bestämmelser för att säkerställa att rätten till skydd av personuppgifter tillämpas på ett effektivt sätt. Dessa rättsliga instrument ger de nationella tillsynsmyndigheterna med ansvar för dataskydd i uppgift att främja allmänhetens medvetenhet om och förståelse av risker, regler, skyddsåtgärder och rättigheter som har samband med behandlingen av personuppgifter. Unionen bör kunna bedriva medvetandehöjande åtgärder, bland annat genom att stödja organisationer i det civila samhället som verkar för att skyddet av personuppgifter följer unionens standarder, och genomföra studier och annan relevant verksamhet med hänsyn till betydelsen av rätten till skydd av personuppgifter i en tid av snabb teknisk utveckling. |
| --- | --- |

(16)

Rätten till respekt för privatliv och familjeliv, bostad och kommunikationer är en grundläggande rättighet som fastställs i artikel 7 i stadgan. Skyddet av personuppgifter är en grundläggande rättighet som fastställs i artikel 16 i EUF-fördraget och i artikel 8 i stadgan. Efterlevnaden av reglerna om skydd av personuppgifter är föremål för kontroller av oberoende tillsynsmyndigheter. Unionens regelverk, framför allt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 (11), innehåller bestämmelser för att säkerställa att rätten till skydd av personuppgifter tillämpas på ett effektivt sätt. Dessa rättsliga instrument ger de nationella tillsynsmyndigheterna med ansvar för dataskydd i uppgift att främja allmänhetens medvetenhet om och förståelse av risker, regler, skyddsåtgärder och rättigheter som har samband med behandlingen av personuppgifter. Unionen bör kunna bedriva medvetandehöjande åtgärder, bland annat genom att stödja organisationer i det civila samhället som verkar för att skyddet av personuppgifter följer unionens standarder, och genomföra studier och annan relevant verksamhet med hänsyn till betydelsen av rätten till skydd av personuppgifter i en tid av snabb teknisk utveckling.

| (17) | Enligt artikel 24 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet anta bestämmelser om de förfaranden och villkor som krävs för framläggande av ett medborgarinitiativ enligt artikel 11 i EU-fördraget. Så har också skett genom antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 (12). Programmet bör stödja finansieringen av tekniskt och organisatoriskt stöd för genomförandet av den förordningen, vilket skulle stärka medborgarnas möjligheter att utöva rätten att föreslå och stödja europeiska medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

(17)

Enligt artikel 24 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet anta bestämmelser om de förfaranden och villkor som krävs för framläggande av ett medborgarinitiativ enligt artikel 11 i EU-fördraget. Så har också skett genom antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 (12). Programmet bör stödja finansieringen av tekniskt och organisatoriskt stöd för genomförandet av den förordningen, vilket skulle stärka medborgarnas möjligheter att utöva rätten att föreslå och stödja europeiska medborgarinitiativ.

| (18) | I enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör integreringen av jämställdhet och icke-diskriminering stödjas i all verksamhet inom programmet. En interimsutvärdering och en slutlig utvärdering av programmet bör innehålla en utvärdering av könsspecifika konsekvenser för att bedöma i vilken utsträckning det bidrar till jämställdhet och bedöma huruvida programmet har oavsiktliga negativa konsekvenser för jämställdheten. I det sammanhanget, och samtidigt som hänsyn tas till de olika verksamheternas natur inom programmets olika delar och deras storlek, är det viktigt att enskilda uppgifter som samlas in av de projektansvariga delas upp efter kön när så är möjligt. Det är också viktigt att ge de sökande information om hur man beaktar jämställdhet, bland annat information om användningen av verktyg för jämställdhetsintegrering, såsom jämställdhetsbudgetering och könsspecifik konsekvensbedömning vid behov. En jämn könsfördelning bör beaktas vid samråd med sakkunniga och berörda parter. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör integreringen av jämställdhet och icke-diskriminering stödjas i all verksamhet inom programmet. En interimsutvärdering och en slutlig utvärdering av programmet bör innehålla en utvärdering av könsspecifika konsekvenser för att bedöma i vilken utsträckning det bidrar till jämställdhet och bedöma huruvida programmet har oavsiktliga negativa konsekvenser för jämställdheten. I det sammanhanget, och samtidigt som hänsyn tas till de olika verksamheternas natur inom programmets olika delar och deras storlek, är det viktigt att enskilda uppgifter som samlas in av de projektansvariga delas upp efter kön när så är möjligt. Det är också viktigt att ge de sökande information om hur man beaktar jämställdhet, bland annat information om användningen av verktyg för jämställdhetsintegrering, såsom jämställdhetsbudgetering och könsspecifik konsekvensbedömning vid behov. En jämn könsfördelning bör beaktas vid samråd med sakkunniga och berörda parter.

| (19) | I artikel 3 i EUF-fördraget åläggs unionen att bland annat främjaskyddet av barns rättigheter i enlighet med artikel 24 i stadgan och FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

(19)

I artikel 3 i EUF-fördraget åläggs unionen att bland annat främjaskyddet av barns rättigheter i enlighet med artikel 24 i stadgan och FN:s konvention om barnets rättigheter.

| (20) | I enlighet med unionsrättsakter om likabehandling har medlemsstaterna inrättat oberoende organ för främjandet av likabehandling (nedan kallade jämlikhetsorgan) för att motverka diskriminering på grund av ras, etniskt ursprung och kön. Många medlemsstater har dock gått längre än kraven i dessa unionsrättsakter och säkerställt att jämlikhetsorgan också kan hantera frågor om diskriminering på andra grunder, t.ex. språk, ålder, könsegenskaper, könsidentitet och varierat könsuttryck, sexuell läggning, religion och övertygelse, samt funktionshinder. Jämlikhetsorganen spelar en viktig roll när det gäller att främja jämlikhet och säkerställa en effektiv tillämpning av lagstiftningen om likabehandling, särskilt genom att tillhandahålla ett oberoende stöd till personer som utsatts för diskriminering, genomföra oberoende undersökningar om diskriminering samt offentliggöra oberoende rapporter och lämna rekommendationer i alla frågor som rör diskriminering i sina respektive medlemsstater. Det är mycket viktigt att det arbete som utförs av jämlikhetsorganen är samordnat på unionsnivå i detta hänseende.
  Det europeiska nätverket för jämlikhetsorgan (Equinet) inrättades 2007 och utgörs av de jämlikhetsorgan, som föreskrivs i rådets direktiv 2000/43/EG (13) och 2004/113/EG (14) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (15) och 2010/41/EU (16). Den 22 juni 2018 antog kommissionen rekommendation (EU) 2018/951 (17) om standarder för jämlikhetsorgan som omfattar deras mandat, oberoende, effektivitet, samordning och samarbete. Equinet har en särskild ställning, eftersom det är den enda enheten som säkerställer samordning av verksamheter som bedrivs av jämlikhetsorgan. Den samordningen av Equinet är av central betydelse för ett effektivt genomförande av unionsrätten mot diskriminering i medlemsstaterna och bör stödjas genom programmet. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med unionsrättsakter om likabehandling har medlemsstaterna inrättat oberoende organ för främjandet av likabehandling (nedan kallade jämlikhetsorgan) för att motverka diskriminering på grund av ras, etniskt ursprung och kön. Många medlemsstater har dock gått längre än kraven i dessa unionsrättsakter och säkerställt att jämlikhetsorgan också kan hantera frågor om diskriminering på andra grunder, t.ex. språk, ålder, könsegenskaper, könsidentitet och varierat könsuttryck, sexuell läggning, religion och övertygelse, samt funktionshinder. Jämlikhetsorganen spelar en viktig roll när det gäller att främja jämlikhet och säkerställa en effektiv tillämpning av lagstiftningen om likabehandling, särskilt genom att tillhandahålla ett oberoende stöd till personer som utsatts för diskriminering, genomföra oberoende undersökningar om diskriminering samt offentliggöra oberoende rapporter och lämna rekommendationer i alla frågor som rör diskriminering i sina respektive medlemsstater. Det är mycket viktigt att det arbete som utförs av jämlikhetsorganen är samordnat på unionsnivå i detta hänseende.

Det europeiska nätverket för jämlikhetsorgan (Equinet) inrättades 2007 och utgörs av de jämlikhetsorgan, som föreskrivs i rådets direktiv 2000/43/EG (13) och 2004/113/EG (14) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (15) och 2010/41/EU (16). Den 22 juni 2018 antog kommissionen rekommendation (EU) 2018/951 (17) om standarder för jämlikhetsorgan som omfattar deras mandat, oberoende, effektivitet, samordning och samarbete. Equinet har en särskild ställning, eftersom det är den enda enheten som säkerställer samordning av verksamheter som bedrivs av jämlikhetsorgan. Den samordningen av Equinet är av central betydelse för ett effektivt genomförande av unionsrätten mot diskriminering i medlemsstaterna och bör stödjas genom programmet.

| (21) | För att göra tillgängligheten mer användarvänlig och ge opartisk vägledning och praktisk information och bistå sökande, berörda parter och stödmottagare med avseende på alla aspekter av programmet bör medlemsstaterna kunna inrätta kontaktpunkter för programmet. Kontaktpunkterna för programmet bör utföra sina uppgifter på ett oberoende sätt och utan att myndigheterna lägger sig i deras beslut. Det är viktigt att medlemsstaterna ges möjlighet att välja det mest lämpliga sättet att förvalta kontaktpunkterna för programmet, inklusive genom myndigheter, det civila samhällets organisationer eller konsortier av dessa. Kontaktpunkter för programmet bör inte ha något ansvar för förvaltningen av programmet. |
| --- | --- |

(21)

För att göra tillgängligheten mer användarvänlig och ge opartisk vägledning och praktisk information och bistå sökande, berörda parter och stödmottagare med avseende på alla aspekter av programmet bör medlemsstaterna kunna inrätta kontaktpunkter för programmet. Kontaktpunkterna för programmet bör utföra sina uppgifter på ett oberoende sätt och utan att myndigheterna lägger sig i deras beslut. Det är viktigt att medlemsstaterna ges möjlighet att välja det mest lämpliga sättet att förvalta kontaktpunkterna för programmet, inklusive genom myndigheter, det civila samhällets organisationer eller konsortier av dessa. Kontaktpunkter för programmet bör inte ha något ansvar för förvaltningen av programmet.

| (22) | Oberoende människorättsorganisationer och det civila samhällets organisationer spelar en väsentlig roll för att främja, skydda och öka medvetenheten om unionens gemensamma värden, och för att bidra till ett effektivt utövande av rättigheter enligt unionsrätten, inklusive stadgan. Som framgår av Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 (18) är ökade medel och ett tillräckligt finansiellt stöd avgörande för utvecklingen av gynnsamma och hållbara förutsättningar för att det civila samhällets organisationer ska kunna stärka sin roll och göra det möjligt för dem att utföra sina uppgifter på ett oberoende och effektivt sätt. Unionsfinansieringen bör komplettera insatserna på nationell nivå genom att bidra till att stödja, stärka och bygga upp kapaciteten hos det civila samhällets oberoende organisationer som verkar för att främja rättigheter och värden och vars verksamhet bidrar till det strategiska säkerställandet av rättigheter som fastställs i unionsrätten, inklusive stadgan, bland annat genom opinionsbildning såsom strategisk tvistlösning, kampanjande, kommunikation och annan övervakande verksamhet, samt till att främja, tillvarata och öka medvetenheten om unionens värderingar på lokal, regional, nationell och transnationell nivå. Programmet bör genomföras på ett användarvänligt sätt, t.ex. genom ett användarvänligt ansöknings- och rapporteringsförfarande. Särskild uppmärksamhet bör ägnas programmets tillgänglighet för det civila samhällets organisationer på lokal, regional, nationell och transnationell nivå, bland annat vad gäller lokala organisationer i det civila samhället på gräsrotsnivå samt stödmottagarnas kapacitet. Detta bör i tillämpliga fall inbegripa överväganden om tillhandahållande av finansiellt stöd till tredje parter. |
| --- | --- |

(22)

Oberoende människorättsorganisationer och det civila samhällets organisationer spelar en väsentlig roll för att främja, skydda och öka medvetenheten om unionens gemensamma värden, och för att bidra till ett effektivt utövande av rättigheter enligt unionsrätten, inklusive stadgan. Som framgår av Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 (18) är ökade medel och ett tillräckligt finansiellt stöd avgörande för utvecklingen av gynnsamma och hållbara förutsättningar för att det civila samhällets organisationer ska kunna stärka sin roll och göra det möjligt för dem att utföra sina uppgifter på ett oberoende och effektivt sätt. Unionsfinansieringen bör komplettera insatserna på nationell nivå genom att bidra till att stödja, stärka och bygga upp kapaciteten hos det civila samhällets oberoende organisationer som verkar för att främja rättigheter och värden och vars verksamhet bidrar till det strategiska säkerställandet av rättigheter som fastställs i unionsrätten, inklusive stadgan, bland annat genom opinionsbildning såsom strategisk tvistlösning, kampanjande, kommunikation och annan övervakande verksamhet, samt till att främja, tillvarata och öka medvetenheten om unionens värderingar på lokal, regional, nationell och transnationell nivå. Programmet bör genomföras på ett användarvänligt sätt, t.ex. genom ett användarvänligt ansöknings- och rapporteringsförfarande. Särskild uppmärksamhet bör ägnas programmets tillgänglighet för det civila samhällets organisationer på lokal, regional, nationell och transnationell nivå, bland annat vad gäller lokala organisationer i det civila samhället på gräsrotsnivå samt stödmottagarnas kapacitet. Detta bör i tillämpliga fall inbegripa överväganden om tillhandahållande av finansiellt stöd till tredje parter.

| (23) | Kommissionen bör säkerställa övergripande konsekvens, komplementaritet och synergier med det arbete som utförs av unionens organ och byråer, särskilt Europeiska jämställdhetsinstitutet och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, och bör ta hänsyn till det arbete som utförs av andra nationella och internationella aktörer på de områden som omfattas programmet. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen bör säkerställa övergripande konsekvens, komplementaritet och synergier med det arbete som utförs av unionens organ och byråer, särskilt Europeiska jämställdhetsinstitutet och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, och bör ta hänsyn till det arbete som utförs av andra nationella och internationella aktörer på de områden som omfattas programmet.

| (24) | På vissa villkor bör programmet vara öppet för deltagande av medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Anslutande länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi, länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken och andra tredjeländer bör också kunna delta i programmet. |
| --- | --- |

(24)

På vissa villkor bör programmet vara öppet för deltagande av medlemmar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Anslutande länder, kandidatländer, potentiella kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi, länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken och andra tredjeländer bör också kunna delta i programmet.

| (25) | För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget är det nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder som vidtas inom ramen för programmet har ett unionsmervärde, fungerar som komplement till medlemsstaternas åtgärder och är konsekventa med andra unionsåtgärder. Konsekvens, komplementaritet och synergier bör eftersträvas med finansieringsprogram som stödjer politikområden som har en nära anknytning, särskilt med programmet rättsliga frågor, samt med programmet Kreativa Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX (19), samt Erasmus+, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX (20), för att förverkliga potentialen i samverkan på områdena kultur, media, konst, utbildning och kreativitet. Det är nödvändigt att skapa synergier med andra unionsfinansieringsprogram, särskilt på områdena sysselsättning och kampen mot social utestängning, särskilt med Europeiska socialfonden+, samt inom områdena den inre marknaden, företagande, ungdom, hälsa, medborgarskap och rättvisa, migration, säkerhet, forskning, innovation, teknik, näringsliv, sammanhållning, turism, yttre förbindelser, handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(25)

För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget är det nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder som vidtas inom ramen för programmet har ett unionsmervärde, fungerar som komplement till medlemsstaternas åtgärder och är konsekventa med andra unionsåtgärder. Konsekvens, komplementaritet och synergier bör eftersträvas med finansieringsprogram som stödjer politikområden som har en nära anknytning, särskilt med programmet rättsliga frågor, samt med programmet Kreativa Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX (19), samt Erasmus+, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX (20), för att förverkliga potentialen i samverkan på områdena kultur, media, konst, utbildning och kreativitet. Det är nödvändigt att skapa synergier med andra unionsfinansieringsprogram, särskilt på områdena sysselsättning och kampen mot social utestängning, särskilt med Europeiska socialfonden+, samt inom områdena den inre marknaden, företagande, ungdom, hälsa, medborgarskap och rättvisa, migration, säkerhet, forskning, innovation, teknik, näringsliv, sammanhållning, turism, yttre förbindelser, handel och hållbar utveckling.

| (26) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela programmets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (21), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(26)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela programmets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (21), för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (27) | I enlighet med artikel 193.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (22) (nedan kallad budgetförordningen) får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Sådana kostnader som uppkom före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att, för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, betrakta kostnader som uppkommit med avseende på åtgärder som stöds genom denna förordning och som redan har inletts som stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om de genomfördes och uppkom innan bidragsansökan lämnades in. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 193.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (22) (nedan kallad budgetförordningen) får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Sådana kostnader som uppkom före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att, för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, betrakta kostnader som uppkommit med avseende på åtgärder som stöds genom denna förordning och som redan har inletts som stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om de genomfördes och uppkom innan bidragsansökan lämnades in.

| (28) | Budgetförordningen är tillämplig på detta program. I budgetförordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(28)

Budgetförordningen är tillämplig på detta program. I budgetförordningen fastställs regler för genomförandet av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (29) | Finansieringstyperna och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av deras kapacitet att uppnå de specifika målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan, kapaciteten för berörda parter och berättigade stödmottagare samt den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Finansieringstyperna och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av deras kapacitet att uppnå de specifika målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan, kapaciteten för berörda parter och berättigade stödmottagare samt den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

| (30) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (23) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (24), (Euratom, EG) nr 2185/96 (25) och (EU) 2017/1939 (26) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (27).
  I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (23) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (24), (Euratom, EG) nr 2185/96 (25) och (EU) 2017/1939 (26) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (27).

I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (31) | Tredjeländer som är medlemmar i EES får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (28), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(31)

Tredjeländer som är medlemmar i EES får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (28), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (32) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(32)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och anger särskilt bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av ansvaret hos aktörer i budgetförvaltningen. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten.

| (33) | I enlighet med rådets beslut 2013/755/EU (29) är personer och relevanta offentliga och/eller privata organ och institutioner i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med rådets beslut 2013/755/EU (29) är personer och relevanta offentliga och/eller privata organ och institutioner i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering, med förbehåll för programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (34) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling är programmet avsett att bidra till integreringen av klimatåtgärder och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av unionens budget 2024 och 10 % 2026 och 2027 ska återspegla utgifterna för biologisk mångfald, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Programmet bör stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och principen i den europeiska gröna given om att inte vålla skada. Relevanta åtgärder bör identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |
| --- | --- |

(34)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling är programmet avsett att bidra till integreringen av klimatåtgärder och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av unionens budget 2024 och 10 % 2026 och 2027 ska återspegla utgifterna för biologisk mångfald, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Programmet bör stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och principen i den europeiska gröna given om att inte vålla skada. Relevanta åtgärder bör identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

| (35) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (30) bör detta program utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser. |
| --- | --- |

(35)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (30) bör detta program utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser.

| (36) | I syfte att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på indikatorer, i enlighet med vad som anges i artiklarna 14 och 16 samt i bilaga II. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(36)

I syfte att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på indikatorer, i enlighet med vad som anges i artiklarna 14 och 16 samt i bilaga II. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (37) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av den här förordningen, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (31). |
| --- | --- |

(37)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av den här förordningen, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (31).

| (38) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att skydda och främja de rättigheter och värden som är förankrade i fördragen, stadgan och tillämpliga internationella människorättskonventioner, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att skydda och främja de rättigheter och värden som är förankrade i fördragen, stadgan och tillämpliga internationella människorättskonventioner, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (39) | Förordningarna (EU) nr 1381/2013 och (EU) nr 390/2014 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(39)

Förordningarna (EU) nr 1381/2013 och (EU) nr 390/2014 bör därför upphävas.

| (40) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(40)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden (nedan kallat programmet) för den fleråriga budgetramens löptid 2021–2027, såsom fastställs i förordning (EU, Euratom) 2020/2093.

programmet

I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Programmets mål

1.   Programmets allmänna mål är att skydda och främja de rättigheter och värden som är förankrade i fördragen, stadgan och tillämpliga internationella människorättskonventioner, särskilt genom att stödja det civila samhällets organisationer och andra berörda parter som är verksamma på lokal, regional, nationell och transnationell nivå och genom att uppmuntra medborgarnas demokratiska och medborgerliga deltagande i syfte att upprätthålla och vidareutveckla öppna, rättighetsbaserade, demokratiska, jämlika och inkluderande samhällen som bygger på rättsstatsprincipen.

2.   Inom ramen för det allmänna mål som anges i punkt 1 ska programmet ha följande specifika mål, vilka motsvarar segment:

| a) | Att skydda och främja unionens värden (segmentet Unionens värden). |
| --- | --- |

a)

Att skydda och främja unionens värden (segmentet Unionens värden).

| b) | Att främja rättigheter, icke-diskriminering och jämlikhet, inbegripet jämställdhet, och att främja jämställdhetsintegrering och integrering av ett icke-diskrimineringsperspektiv (segmentet Jämlikhet, rättigheter och jämställdhet). |
| --- | --- |

b)

Att främja rättigheter, icke-diskriminering och jämlikhet, inbegripet jämställdhet, och att främja jämställdhetsintegrering och integrering av ett icke-diskrimineringsperspektiv (segmentet Jämlikhet, rättigheter och jämställdhet).

| c) | Att främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv och utbyten mellan medborgarna i olika medlemsstater samt öka deras medvetenhet om deras gemensamma europeiska historia (segmentet Medborgarnas engagemang och deltagande). |
| --- | --- |

c)

Att främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv och utbyten mellan medborgarna i olika medlemsstater samt öka deras medvetenhet om deras gemensamma europeiska historia (segmentet Medborgarnas engagemang och deltagande).

| d) | Att bekämpa våld, inbegripet könsrelaterat våld (segmentet Daphne). |
| --- | --- |

d)

Att bekämpa våld, inbegripet könsrelaterat våld (segmentet Daphne).

Artikel 3

Segmentet Unionens värden

Inom ramen för det allmänna mål som anges i artikel 2.1 och det specifika mål som anges i artikel 2.2 a ska programmet vara inriktat på att skydda, främja och öka medvetenheten om rättigheter genom att ge ekonomiskt stöd till det civila samhällets organisationer som är verksamma på lokal, regional, nationell och transnationell nivå så att de kan främja och vårda dessa rättigheter, vilket också stärker skyddet och främjandet av unionens värden och respekt för rättsstatsprincipen och bidrar till uppbyggnaden av en mer demokratisk union, demokratisk dialog, insyn och god samhällsstyrning.

Artikel 4

Segmentet Jämlikhet, rättigheter och jämställdhet

Inom ramen för det allmänna mål som anges i artikel 2.1 och det specifika mål som anges i artikel 2.2 b ska programmet vara inriktat på att

| 1. | främja jämlikhet och förebygga och bekämpa ojämlikhet och diskriminering baserat på kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning och iaktta principen om förbud mot diskriminering på de grunder som anges i artikel 21 i stadgan, |
| --- | --- |

1.

främja jämlikhet och förebygga och bekämpa ojämlikhet och diskriminering baserat på kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning och iaktta principen om förbud mot diskriminering på de grunder som anges i artikel 21 i stadgan,

| 2. | stödja, driva på och genomföra en övergripande politik som syftar till att






  a) | främja kvinnors möjlighet att till fullo utnyttja sina rättigheter; jämställdhet, inbegripet balans mellan arbetsliv och privatliv; kvinnors egenmakt; och jämställdhetsintegrering, |
| --- | --- | --- |

2.

stödja, driva på och genomföra en övergripande politik som syftar till att

a)

främja kvinnors möjlighet att till fullo utnyttja sina rättigheter; jämställdhet, inbegripet balans mellan arbetsliv och privatliv; kvinnors egenmakt; och jämställdhetsintegrering,

| b) | främja icke-diskriminering och integrering av ett icke-diskrimineringsperspektiv, |
| --- | --- |

b)

främja icke-diskriminering och integrering av ett icke-diskrimineringsperspektiv,

| c) | bekämpa rasism, främlingsfientlighet och alla former av intolerans, inbegripet homofobi, bifobi, transfobi, intersexfobi och intolerans på grundval av könsidentitet, såväl på nätet som i verkliga livet, |
| --- | --- |

c)

bekämpa rasism, främlingsfientlighet och alla former av intolerans, inbegripet homofobi, bifobi, transfobi, intersexfobi och intolerans på grundval av könsidentitet, såväl på nätet som i verkliga livet,

| d) | skydda och främja barnets rättigheter, |
| --- | --- |

d)

skydda och främja barnets rättigheter,

| e) | skydda och främja rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

e)

skydda och främja rättigheterna för personer med funktionsnedsättning,

| 3. | skydda och främja de rättigheter som är knutna till unionsmedborgarskapet och rätten till skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

3.

skydda och främja de rättigheter som är knutna till unionsmedborgarskapet och rätten till skydd av personuppgifter.

Artikel 5

Segmentet Medborgarnas engagemang och deltagande

Inom ramen för det allmänna mål som anges i artikel 2.1 och det specifika mål som anges i artikel 2.2 c ska programmet vara inriktat på att:

| 1. | stödja projekt som syftar till åminnelse av avgörande moment i Europas nutidshistoria, bland annat auktoritära och totalitära regimers maktövertagande, inklusive dess orsaker och följder, och projekt som syftar till att öka unionsmedborgarnas medvetenhet om Europas gemensamma historia, kultur, kulturarv och värden, och därigenom öka deras förståelse av unionen, dess ursprung, syfte, mångfald och resultat och av vikten av ömsesidig förståelse och tolerans, |
| --- | --- |

1.

stödja projekt som syftar till åminnelse av avgörande moment i Europas nutidshistoria, bland annat auktoritära och totalitära regimers maktövertagande, inklusive dess orsaker och följder, och projekt som syftar till att öka unionsmedborgarnas medvetenhet om Europas gemensamma historia, kultur, kulturarv och värden, och därigenom öka deras förståelse av unionen, dess ursprung, syfte, mångfald och resultat och av vikten av ömsesidig förståelse och tolerans,

| 2. | främja medborgarnas och representativa sammanslutningars deltagande i och bidrag till det demokratiska och medborgerliga livet i unionen genom att möjliggöra för dem att ge uttryck för och offentligt utbyta sina åsikter inom alla unionens åtgärdsområden, |
| --- | --- |

2.

främja medborgarnas och representativa sammanslutningars deltagande i och bidrag till det demokratiska och medborgerliga livet i unionen genom att möjliggöra för dem att ge uttryck för och offentligt utbyta sina åsikter inom alla unionens åtgärdsområden,

| 3. | främja utbyten mellan medborgare från olika länder, särskilt genom vänortssamverkan och nätverk av orter, så att de får praktisk erfarenhet av den rikedom och mångfald som finns i unionens gemensamma arv och för att göra dem medvetna om att sådan rikedom och mångfald utgör en solid grund för en gemensam framtid. |
| --- | --- |

3.

främja utbyten mellan medborgare från olika länder, särskilt genom vänortssamverkan och nätverk av orter, så att de får praktisk erfarenhet av den rikedom och mångfald som finns i unionens gemensamma arv och för att göra dem medvetna om att sådan rikedom och mångfald utgör en solid grund för en gemensam framtid.

Artikel 6

Segmentet Daphne

Inom ramen för det allmänna mål som anges i artikel 2.1 och det specifika mål som anges i artikel 2.2 d ska programmet vara inriktat på att

| 1. | på alla nivåer förebygga och bekämpa alla former av könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor och våld i hemmet, inklusive genom att främja de normer som fastställs i Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

1.

på alla nivåer förebygga och bekämpa alla former av könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor och våld i hemmet, inklusive genom att främja de normer som fastställs i Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| 2. | förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn, unga och andra riskutsatta grupper, såsom hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

2.

förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn, unga och andra riskutsatta grupper, såsom hbtqi-personer och personer med funktionsnedsättning,

| 3. | stödja och skydda alla direkta och indirekta offer för de former av våld som avses i leden 1 och 2, till exempel offer för våld i hemmet som begås i familjen eller i nära relationer, bland annat barn som blivit föräldralösa till följd av brott i hemmet, samt stödja och säkerställa samma skyddsnivå i hela unionen för offer för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

3.

stödja och skydda alla direkta och indirekta offer för de former av våld som avses i leden 1 och 2, till exempel offer för våld i hemmet som begås i familjen eller i nära relationer, bland annat barn som blivit föräldralösa till följd av brott i hemmet, samt stödja och säkerställa samma skyddsnivå i hela unionen för offer för könsrelaterat våld.

Artikel 7

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2027 ska vara 641 705 000 EUR i löpande priser.

2.   Till följd av den programspecifika justering som föreskrivs i artikel 5 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 ska det belopp som anges i punkt 1 i den här artikeln höjas med ett ytterligare anslag på 800 000 000 EUR i 2018 års priser såsom anges i bilaga II till den förordningen.

3.   Inom ramen för det belopp som anges i punkt 1 ska följande vägledande belopp anslås för följande mål:

| a) | 297 366 097 EUR i löpande priser, dvs. 46,34 % av den totala finansieringsramen, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 a. |
| --- | --- |

a)

297 366 097 EUR i löpande priser, dvs. 46,34 % av den totala finansieringsramen, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 a.

| b) | 169 410 120 EUR i löpande priser, dvs. 26,4 % av den totala finansieringsramen, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 b och d. |
| --- | --- |

b)

169 410 120 EUR i löpande priser, dvs. 26,4 % av den totala finansieringsramen, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 b och d.

| c) | 174 928 783 EUR i löpande priser, dvs. 27,26 % av den totala finansieringsramen, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 c. |
| --- | --- |

c)

174 928 783 EUR i löpande priser, dvs. 27,26 % av den totala finansieringsramen, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 c.

4.   Inom ramen för det belopp som anges i punkt 2 ska följande vägledande belopp anslås för följande mål:

| a) | 43 %, upp till 344 000 000 EUR i 2018 års priser, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 a. |
| --- | --- |

a)

43 %, upp till 344 000 000 EUR i 2018 års priser, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 a.

| b) | 23,07 %, upp till 184 560 000 EUR i 2018 års priser, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 b och d. |
| --- | --- |

b)

23,07 %, upp till 184 560 000 EUR i 2018 års priser, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 b och d.

| c) | 23,93 %, upp till 191 440 000 EUR i 2018 års priser, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 c. |
| --- | --- |

c)

23,93 %, upp till 191 440 000 EUR i 2018 års priser, för de specifika mål som anges i artikel 2.2 c.

| d) | 10 %, upp till 80 000 000 EUR i 2018 års priser, för något av de mål som anges i artikel 2.2. |
| --- | --- |

d)

10 %, upp till 80 000 000 EUR i 2018 års priser, för något av de mål som anges i artikel 2.2.

5.   Inom ramen för de belopp som anges i punkterna 3 a och b samt 4 a och b ska minst 50 % anslås till stödverksamhet som bedrivs av organisationer i det civila samhället, varav minst 40 % ska anslås till lokala och regionala organisationer i det civila samhället.

6.   Inom ramen för det belopp som anges i punkterna 3 b och 4 b ska minst 40 % anslås till stödverksamhet för att på alla nivåer förebygga och bekämpa alla former av könsrelaterat våld och minst 15 % till verksamhet som främjar kvinnors möjlighet att till fullo utnyttja sina rättigheter; jämställdhet, inbegripet balans mellan arbetsliv och privatliv; kvinnors egenmakt och jämställdhetsintegrering.

7.   Inom ramen för det belopp som anges i punkterna 3 c och 4 c ska minst 65 % anslås till demokratiskt deltagande och 15 % till åminnelseverksamhet.

8.   Kommissionen får inte avvika från de anslagna procentsatserna av programmets medel enligt punkterna 6 och 7 med mer än tio procentenheter.

9.   De belopp som anges i punkterna 1 och 2 får användas för tekniskt och administrativt bistånd för genomförandet av programmet, såsom förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive centrala informationstekniska system, studier, expertmöten och kommunikation om prioriteringar samt områden med anknytning till programmets allmänna mål.

10.   I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen, med beaktande av den här förordningens försenade ikraftträdande och för att säkerställa kontinuitet, får, för en begränsad period, kostnader som uppkommit med avseende på åtgärder som stöds inom ramen för den här förordningen, betraktas som stödberättigande från och med den 1 januari 2021 även om de uppkom innan bidragsansökan inlämnades.

11.   Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på den berörda medlemsstatens begäran överföras till programmet med förbehåll för de villkor som fastställs i artikel 26 i en Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- fiskeri-och vattenbruksfonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt Instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2017). Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa resurser ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 8

Tredjeländer som är associerade till programmet

Programmet ska vara öppet för deltagande för följande tredjeländer:

| a) | Medlemmar av Efta som är medlemmar i EES, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Efta som är medlemmar i EES, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i enlighet med respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som finns i avtal mellan unionen och dessa länder.

| d) | Andra tredjeländer i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionens program, under förutsättning att avtalet






  i) | säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- | --- |

d)

Andra tredjeländer i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionens program, under förutsättning att avtalet

i)

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| ii) | föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader, |
| --- | --- |

ii)

föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader,

| iii) | inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet, |
| --- | --- |

iii)

inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet,

| iv) | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

iv)

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda unionens ekonomiska intressen.

De bidrag som avses i första stycket d ii ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

Artikel 9

Genomförande av och former för unionsfinansiering

1.   Programmet ska genomföras inom ramen för direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller inom ramen för indirekt förvaltning av de organ som avses i artikel 62.1 första stycket c i den förordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen.

3.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av medel från mottagare och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Bestämmelserna i artikel 37.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (32) ska tillämpas.

Artikel 10

Typer av åtgärder

Åtgärder som bidrar till att uppnå ett specifikt mål som anges i artikel 2 får beviljas finansiering enligt denna förordning. Särskilt verksamheter som förtecknas i bilaga I ska berättiga till finansiering.

Artikel 11

Gruppen för civil dialog

Kommissionen ska inrätta en grupp för civil dialog i syfte att säkerställa en regelbunden, öppen och transparent dialog med programmets stödmottagare och andra berörda parter i syfte att utbyta erfarenheter och god praxis och diskutera den politiska utvecklingen inom de områden och mål som omfattas av programmet och relaterade områden.

KAPITEL II

BIDRAG

Artikel 12

Bidrag

1.   Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

2.   Medlemmarna i utvärderingskommittén får vara externa experter.

Artikel 13

Kumulativ och alternativ finansiering

1.   En åtgärd som har fått ett bidrag genom programmet får också erhålla ett bidrag från något annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas på det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

2.   Åtgärder som tilldelats en spetskompetensstämpel enligt programmet får ta emot stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+, i enlighet med artikel 73.4 i förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027 förutsatt att de uppfyller följande kumulativa villkor:

| a) | De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

a)

De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet.

| b) | De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången. |
| --- | --- |

b)

De uppfyller minimikvalitetskraven i den ansökningsomgången.

| c) | De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

c)

De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar.

Artikel 14

Stödberättigade enheter

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen ska de kriterier för stödberättigande som fastställs i punkterna 2 och 3 i den här artikeln tillämpas:

2.   Följande enheter ska vara berättigade till stöd:

| a) | Varje rättslig enhet etablerad i:






  i) | En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den. |
| --- | --- | --- |

a)

Varje rättslig enhet etablerad i:

i)

En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den.

| ii) | Ett tredjeland som är associerat till programmet, utom gällande det specifika mål som avses i artikel 2.2 a. |
| --- | --- |

ii)

Ett tredjeland som är associerat till programmet, utom gällande det specifika mål som avses i artikel 2.2 a.

| b) | Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten, eller varje internationell organisation. |
| --- | --- |

b)

Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten, eller varje internationell organisation.

3.   Ett bidrag för administrationskostnader får också tilldelas utan ansökningsomgång till det europeiska nätverket för nationella jämlikhetsorgan (Equinet) enligt artikel 7.3 b och 7.4 b, för att täcka utgifter i samband med Equinets ständiga arbetsprogram.

KAPITEL III

PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLL

Artikel 15

Arbetsprogram

1.   Programmet ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.

2.   Arbetsprogrammet ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 22.

Artikel 16

Övervakning och rapportering

I bilaga II fastställs indikatorer för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de allmänna och specifika mål som fastställs i artikel 2.

För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 18 i syfte att ändra bilaga II med avseende på indikatorerna där det anses nödvändigt samt i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering.

Systemet för resultatrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in ändamålsenligt, resurseffektivt och rättidigt.

För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel, och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

Artikel 17

Utvärdering

1.   Utvärderingar av programmet ska utföras i god tid i syfte att kunna användas i beslutsprocessen.

2.   Kommissionen ska utföra en interimsutvärdering av programmet när tillräcklig information finns tillgänglig om genomförandet av programmet, dock senast fyra år efter det att programmet började genomföras. Interimsutvärderingen ska ta hänsyn till resultaten av utvärderingarna av de långsiktiga effekterna av de föregående programmen.

3.   Kommissionen ska genomföra en slututvärdering av programmet när det har genomförts, dock senast fyra år efter utgången av den period som anges i artikel 1.

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 18

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 16 ges till kommissionen till och med den 31 december 2027.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 16 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 16 ska träda i kraft om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 19

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

KAPITEL IV

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 20

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

2.   Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet, åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet och uppnådda resultat.

3.   Finansiella medel som tilldelas programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de mål som anges i artikel 2.

Artikel 21

Kontaktpunkter för programmet

Varje enskild medlemsstat får inrätta kontaktpunkter för programmet med ansvar för att tillhandahålla opartisk vägledning, praktisk information och hjälp till programmets sökande, berörda parter och stödmottagare när det gäller alla aspekter därav, inklusive i samband med ansökningsförfarandet, spridning av användarvänlig information och programresultat, förfrågningar till partner, utbildning och formaliteter.

Kontaktpunkterna för programmet ska utföra sina arbetsuppgifter på ett oberoende sätt.

Artikel 22

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   Kommittén får sammanträda i särskilda konstellationer för att behandla de enskilda elementen i programmet.

Artikel 23

Upphävande

Förordningarna (EU) nr 1381/2013 och (EU) nr 390/2014 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

Artikel 24

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts i enlighet med förordningarna (EU) nr 1381/2013 och (EU) nr 390/2014, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits i enlighet med förordningarna (EU) nr 1381/2013 och (EU) nr 390/2014.

3.   Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de utgifter som föreskrivs i artikel 7.9, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts senast den 31 december 2027.

Artikel 25

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 april 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 178.

1

(2)  
  EUT C 461, 21.12.2018, s. 196.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 april 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 19 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för rättsliga frågor och om upphävande av förordning (EU) nr 1382/2013 (se sidan 21 i detta nummer av EUT).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1382/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 73).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 62).

6

(7)  Rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (EUT L 115, 17.4.2014, s. 3).

7

(8)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433I, 22.12.2020, s. 11).

8

(9)  
  EUT C 378, 24.12.2013, s. 1.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (EUT L 119, 4.5.2016, s. 89).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 av den 17 april 2019 om det europeiska medborgarinitiativet (EUT L 130, 17.5.2019, s. 55).

12

(13)  Rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (EGT L 180, 19.7.2000, s. 22).

13

(14)  Rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (EUT L 373, 21.12.2004, s. 37).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1).

16

(17)  Kommissionens rekommendation (EU) 2018/951 av den 22 juni 2018 om standarder för jämlikhetsorgan (EUT L 167, 4.7.2018, s. 28).

17

(18)  
  EUT C 390, 18.11.2019, s. 117.

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX av den XXX om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (ännu inte offentliggjord i EUT).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX av den XXX om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott, och om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (ännu inte offentliggjord i EUT).

20

(21)  
  EUT L 433I, 22.12.2020, s. 28.

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

22

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

23

(24)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

24

(25)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

25

(26)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

27

(28)  
  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

28

(29)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

29

(30)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

32

---

BILAGA I

VERKSAMHETER SOM STÖDS AV PROGRAMMET

De allmänna och specifika mål för programmet som anges i artikel 2 ska i synnerhet eftersträvas genom stöd till följande verksamheter:

| 1. | Medvetandehöjande, främjande och spridning av information inom de områden och mål som omfattas av programmet för att förbättra kunskaperna om rättigheter och värden och relaterad policy. |
| --- | --- |

1.

Medvetandehöjande, främjande och spridning av information inom de områden och mål som omfattas av programmet för att förbättra kunskaperna om rättigheter och värden och relaterad policy.

| 2. | Ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis mellan berörda parter för att förbättra kunskaperna och den ömsesidiga förståelsen. |
| --- | --- |

2.

Ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis mellan berörda parter för att förbättra kunskaperna och den ömsesidiga förståelsen.

| 3. | Analys- och övervakningsverksamhet för att främja en bättre förståelse av situationen i medlemsstaterna och på unionsnivå inom de områden som omfattas av programmet och för att förbättra genomförandet av unionsrätten, unionens politik och unionens värden i medlemsstaterna, inbegripet insamling av data och statistik; utveckling av gemensamma metoder och vid behov indikatorer eller riktmärken; undersökningar, forskning, analyser och enkäter; utvärderingar; konsekvensbedömning; utarbetande och offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial. |
| --- | --- |

3.

Analys- och övervakningsverksamhet för att främja en bättre förståelse av situationen i medlemsstaterna och på unionsnivå inom de områden som omfattas av programmet och för att förbättra genomförandet av unionsrätten, unionens politik och unionens värden i medlemsstaterna, inbegripet insamling av data och statistik; utveckling av gemensamma metoder och vid behov indikatorer eller riktmärken; undersökningar, forskning, analyser och enkäter; utvärderingar; konsekvensbedömning; utarbetande och offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial.

| 4. | Utbildning av berörda parter i syfte att förbättra kunskaperna om politik och rättigheter inom de områden som omfattas av programmet. |
| --- | --- |

4.

Utbildning av berörda parter i syfte att förbättra kunskaperna om politik och rättigheter inom de områden som omfattas av programmet.

| 5. | Utveckling och underhåll av verktyg för informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

5.

Utveckling och underhåll av verktyg för informations- och kommunikationsteknik.

| 6. | Stöd till det civila samhällets organisationer och ideella aktörer som är verksamma inom de områden som omfattas av programmet






  a) | för att förbättra deras reaktionsförmåga och säkerställa att alla medborgare har lämplig tillgång till deras tjänster, rådgivningsverksamhet och stödverksamhet. |
| --- | --- | --- |

6.

Stöd till det civila samhällets organisationer och ideella aktörer som är verksamma inom de områden som omfattas av programmet

a)

för att förbättra deras reaktionsförmåga och säkerställa att alla medborgare har lämplig tillgång till deras tjänster, rådgivningsverksamhet och stödverksamhet.

| b) | för att bedriva opinionsbildning för att främja rättigheter, vilket också stärker skyddet och främjandet av unionens värden och respekten för rättsstatsprincipen och bidrar till demokratisk dialog, insyn och god samhällsstyrning, även i fall där det civila samhällets utrymme krymper. |
| --- | --- |

b)

för att bedriva opinionsbildning för att främja rättigheter, vilket också stärker skyddet och främjandet av unionens värden och respekten för rättsstatsprincipen och bidrar till demokratisk dialog, insyn och god samhällsstyrning, även i fall där det civila samhällets utrymme krymper.

| 7. | Öka medborgarnas, särskilt de ungas, medvetenhet om europeisk kultur, kulturarv, identitet och historia, även när det gäller totalitära och auktoritära regimer och andra avgörande episoder i Europas nutidshistoria, så att man stärker åminnelsen och unionsmedborgarnas engagemang för unionen och uppmuntrar tolerans, ömsesidig förståelse, interkulturell dialog och respekt för mångfald. |
| --- | --- |

7.

Öka medborgarnas, särskilt de ungas, medvetenhet om europeisk kultur, kulturarv, identitet och historia, även när det gäller totalitära och auktoritära regimer och andra avgörande episoder i Europas nutidshistoria, så att man stärker åminnelsen och unionsmedborgarnas engagemang för unionen och uppmuntrar tolerans, ömsesidig förståelse, interkulturell dialog och respekt för mångfald.

| 8. | Sammanförande av medborgare av olika nationalitet och från olika kulturer genom att man ger dem möjlighet att delta i vänortsprojekt och civilsamhälleliga projekt och på så sätt skapar förutsättningar för en förbättrad nedifrån och upp-strategi och främjar medborgerligt och demokratiskt engagemang. |
| --- | --- |

8.

Sammanförande av medborgare av olika nationalitet och från olika kulturer genom att man ger dem möjlighet att delta i vänortsprojekt och civilsamhälleliga projekt och på så sätt skapar förutsättningar för en förbättrad nedifrån och upp-strategi och främjar medborgerligt och demokratiskt engagemang.

| 9. | Åtgärder för att uppmuntra och underlätta ett aktivt och inkluderande deltagande i uppbyggnaden av en mer demokratisk union, liksom för att öka medvetenheten om rättigheter och värden genom bestämmelsen om stöd till organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

9.

Åtgärder för att uppmuntra och underlätta ett aktivt och inkluderande deltagande i uppbyggnaden av en mer demokratisk union, liksom för att öka medvetenheten om rättigheter och värden genom bestämmelsen om stöd till organisationer i det civila samhället.

| 10. | Utveckling av de europeiska nätverkens kapacitet för att främja och vidareutveckla unionsrätten och unionens värden, politiska mål och strategier. |
| --- | --- |

10.

Utveckling av de europeiska nätverkens kapacitet för att främja och vidareutveckla unionsrätten och unionens värden, politiska mål och strategier.

| 11. | Finansiering av tekniskt och organisatoriskt stöd för genomförandet av förordning (EU) 2019/788, och därigenom stärka medborgarnas möjligheter att utöva rätten att föreslå och stödja europeiska medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

11.

Finansiering av tekniskt och organisatoriskt stöd för genomförandet av förordning (EU) 2019/788, och därigenom stärka medborgarnas möjligheter att utöva rätten att föreslå och stödja europeiska medborgarinitiativ.

| 12. | Förbättring av kunskapen om programmet och spridning och överförbarhet av dess resultat samt främjande av förutsättningar för att nå ut till medborgarna, inbegripet genom att inrätta och stödja kontaktpunkter för programmet. |
| --- | --- |

12.

Förbättring av kunskapen om programmet och spridning och överförbarhet av dess resultat samt främjande av förutsättningar för att nå ut till medborgarna, inbegripet genom att inrätta och stödja kontaktpunkter för programmet.

---

BILAGA II

INDIKATORER

Programmet ska övervakas på grundval av en uppsättning indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad dess allmänna och specifika mål har uppnåtts samtidigt som de administrativa bördorna och kostnaderna minimeras. Uppgifter kommer därför att samlas in för följande indikatorer:

| 1. | Antal personer som har nåtts av






  a) | utbildningsverksamhet, |
| --- | --- | --- |

1.

Antal personer som har nåtts av

a)

utbildningsverksamhet,

| b) | verksamheter för ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis, |
| --- | --- |

b)

verksamheter för ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis,

| c) | verksamheter för medvetandehöjande, information och spridning. |
| --- | --- |

c)

verksamheter för medvetandehöjande, information och spridning.

| 2. | Antal organisationer i det civila samhället som nåtts av stöd och kapacitetsutbyggnad. |
| --- | --- |

2.

Antal organisationer i det civila samhället som nåtts av stöd och kapacitetsutbyggnad.

| 3. | Antal transnationella nätverk och initiativ som är inriktade på europeiskt minne och arv som en följd av ingripanden genom programmet. |
| --- | --- |

3.

Antal transnationella nätverk och initiativ som är inriktade på europeiskt minne och arv som en följd av ingripanden genom programmet.

Alla enskilda uppgifter ska när så är möjligt uppdelas efter kön. Interimsutvärderingen och den slutliga utvärderingen av programmet ska fokusera på varje enskilt programsegment och på varje enskild verksamhet och ska inkludera ett jämställdhetsperspektiv och en utvärdering av konsekvenserna för jämställdheten.

---

| 5.5.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 156/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 156/21

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/693

av den 28 april 2021

om inrättande av programmet för rättsliga frågor och om upphävande av förordning (EU) nr 1382/2013

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 81.1, 81.2 och 82.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. I artikel 3 i EU-fördraget anges vidare att unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd och att den ska respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas. Dessa värden bekräftas och uttrycks ytterligare i de rättigheter, friheter och principer som stadfästs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. I artikel 3 i EU-fördraget anges vidare att unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd och att den ska respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas. Dessa värden bekräftas och uttrycks ytterligare i de rättigheter, friheter och principer som stadfästs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan).

| (2) | Det är av avgörande betydelse att dessa rättigheter och värden fortsätter att aktivt odlas, skyddas, främjas och upprätthållas samt spridas bland medborgarna och folk och att de fortsätter att stå i centrum för unionsprojektet, eftersom en urholkning av skyddet av dessa rättigheter och värden i en medlemsstat kan få skadliga effekter för unionen som helhet. Därför bör det i unionens allmänna budget anslås medel till en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden, som omfattar programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 (3) samt programmet för rättsliga frågor. I en tid då samhällena i Europa konfronteras med extremism, radikalisering och splittring och utrymmet för ett oberoende civilt samhälle krymper är det viktigare än någonsin att främja, stärka och försvara rättvisa, rättigheter och unionens värden när det gäller respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta kommer att få djupgående och direkta följder för politiken, samhället, kulturen och ekonomin i unionen. Som en del av den nya fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden kommer programmet för rättsliga frågor (programmet), i enlighet med programmet Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1382/2013 (4), att fortsätta att stödja en fortsatt utveckling av unionens rättsliga område som bygger på rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende och opartiskhet, ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende, tillgång till rättslig prövning samt gränsöverskridande samarbete. Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden kommer att samla programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (5), och programmet Ett Europa för medborgarna som inrättats genom rådets förordning (EU) nr 390/2014 (6). |
| --- | --- |

(2)

Det är av avgörande betydelse att dessa rättigheter och värden fortsätter att aktivt odlas, skyddas, främjas och upprätthållas samt spridas bland medborgarna och folk och att de fortsätter att stå i centrum för unionsprojektet, eftersom en urholkning av skyddet av dessa rättigheter och värden i en medlemsstat kan få skadliga effekter för unionen som helhet. Därför bör det i unionens allmänna budget anslås medel till en ny fond för rättsliga frågor, rättigheter och värden, som omfattar programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 (3) samt programmet för rättsliga frågor. I en tid då samhällena i Europa konfronteras med extremism, radikalisering och splittring och utrymmet för ett oberoende civilt samhälle krymper är det viktigare än någonsin att främja, stärka och försvara rättvisa, rättigheter och unionens värden när det gäller respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta kommer att få djupgående och direkta följder för politiken, samhället, kulturen och ekonomin i unionen. Som en del av den nya fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden kommer programmet för rättsliga frågor (programmet), i enlighet med programmet Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1382/2013 (4), att fortsätta att stödja en fortsatt utveckling av unionens rättsliga område som bygger på rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende och opartiskhet, ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende, tillgång till rättslig prövning samt gränsöverskridande samarbete. Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden kommer att samla programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 (5), och programmet Ett Europa för medborgarna som inrättats genom rådets förordning (EU) nr 390/2014 (6).

| (3) | Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramens löptid, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (7). |
| --- | --- |

(3)

Programmet bör inrättas för en sjuårsperiod så att dess löptid anpassas till den fleråriga budgetramens löptid, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (7).

| (4) | Fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden och dess två underliggande finansieringsprogram kommer att inriktas på personer och enheter som bidrar till att göra våra gemensamma värden och vår rika mångfald samt rättigheter och jämlikhet levande och dynamiska. Det slutliga målet är att främja och stödja ett rättighetsbaserat, jämlikt, öppet, pluralistiskt, inkluderande och demokratiskt samhälle. Det innefattar ett dynamiskt och inflytelserikt civilsamhälle som en nyckelaktör som uppmuntrar människors demokratiska, samhälleliga och medborgerliga delaktighet och som odlar den rika mångfalden i det europeiska samhället, på grundval av våra gemensamma värden, vår gemensamma historia och våra gemensamma minnen. Enligt artikel 11 i EU-fördraget ska unionens institutioner föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med det civila samhället samt på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden. |
| --- | --- |

(4)

Fonden för rättsliga frågor, rättigheter och värden och dess två underliggande finansieringsprogram kommer att inriktas på personer och enheter som bidrar till att göra våra gemensamma värden och vår rika mångfald samt rättigheter och jämlikhet levande och dynamiska. Det slutliga målet är att främja och stödja ett rättighetsbaserat, jämlikt, öppet, pluralistiskt, inkluderande och demokratiskt samhälle. Det innefattar ett dynamiskt och inflytelserikt civilsamhälle som en nyckelaktör som uppmuntrar människors demokratiska, samhälleliga och medborgerliga delaktighet och som odlar den rika mångfalden i det europeiska samhället, på grundval av våra gemensamma värden, vår gemensamma historia och våra gemensamma minnen. Enligt artikel 11 i EU-fördraget ska unionens institutioner föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med det civila samhället samt på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden.

| (5) | Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskriver inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, med respekt för de grundläggande rättigheterna och för de olika rättssystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna. Respekt för och främjande av rättsstatsprincipen, grundläggande rättigheter och demokrati inom unionen är förutsättningar för att man ska kunna upprätthålla alla rättigheter och skyldigheter som är stadfästa i fördragen och stärka människors förtroende för unionen. Hur rättsstatsprincipen tillämpas i medlemsstaterna är av avgörande betydelse för att man ska kunna säkerställa ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och mellan deras rättssystem. I detta syfte bör unionen anta åtgärder för att utveckla det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. Respekten för grundläggande rättigheter och för gemensamma principer och värden, såsom icke-diskriminering, likabehandling på alla de grunder som anges i artikel 21 i stadgan, utöver solidaritet, faktisk tillgång till rättslig prövning för alla, rättsstatsprincipen, demokrati och ett välfungerande oberoende rättsväsende bör säkerställas och främjas på samtliga nivåer när ett europeiskt område med rättvisa vidareutvecklas. |
| --- | --- |

(5)

Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskriver inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, med respekt för de grundläggande rättigheterna och för de olika rättssystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna. Respekt för och främjande av rättsstatsprincipen, grundläggande rättigheter och demokrati inom unionen är förutsättningar för att man ska kunna upprätthålla alla rättigheter och skyldigheter som är stadfästa i fördragen och stärka människors förtroende för unionen. Hur rättsstatsprincipen tillämpas i medlemsstaterna är av avgörande betydelse för att man ska kunna säkerställa ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och mellan deras rättssystem. I detta syfte bör unionen anta åtgärder för att utveckla det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. Respekten för grundläggande rättigheter och för gemensamma principer och värden, såsom icke-diskriminering, likabehandling på alla de grunder som anges i artikel 21 i stadgan, utöver solidaritet, faktisk tillgång till rättslig prövning för alla, rättsstatsprincipen, demokrati och ett välfungerande oberoende rättsväsende bör säkerställas och främjas på samtliga nivåer när ett europeiskt område med rättvisa vidareutvecklas.

| (6) | Finansiering bör även i fortsättningen vara ett viktigt verktyg för att framgångsrikt genomföra de ambitiösa målen i fördragen. Tillsammans med andra åtgärder är ett flexibelt och effektivt program för rättsliga frågor av avgörande betydelse för att underlätta planeringen och genomförandet av dessa mål. Programmet bör genomföras på ett användarvänligt sätt, t.ex. genom ett användarvänligt ansöknings- och rapporteringsförfarande och det bör syfta till en balanserad geografisk täckning. Särskild uppmärksamhet bör ägnas programmets tillgänglighet för alla typer av bidragsmottagare. Inom finansieringsramen för programmet bör man behålla en viss flexibilitet i tilldelningen av medel för specifika mål. Utrymmet för flexibilitet bör i första hand gälla åtgärder som stöder främjande av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

(6)

Finansiering bör även i fortsättningen vara ett viktigt verktyg för att framgångsrikt genomföra de ambitiösa målen i fördragen. Tillsammans med andra åtgärder är ett flexibelt och effektivt program för rättsliga frågor av avgörande betydelse för att underlätta planeringen och genomförandet av dessa mål. Programmet bör genomföras på ett användarvänligt sätt, t.ex. genom ett användarvänligt ansöknings- och rapporteringsförfarande och det bör syfta till en balanserad geografisk täckning. Särskild uppmärksamhet bör ägnas programmets tillgänglighet för alla typer av bidragsmottagare. Inom finansieringsramen för programmet bör man behålla en viss flexibilitet i tilldelningen av medel för specifika mål. Utrymmet för flexibilitet bör i första hand gälla åtgärder som stöder främjande av rättsstatsprincipen.

| (7) | I syfte att säkerställa gradvis inrättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för alla ska unionen anta åtgärder rörande rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden, vilken sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 har utgjort en hörnsten i det rättsliga samarbetet inom unionen. Ömsesidigt erkännande kräver en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Åtgärder för tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning har redan antagits på flera områden för att underlätta ömsesidigt erkännande och främja ömsesidigt förtroende. Ett väl fungerande område med rättvisa, där hindren för gränsöverskridande rättsliga förfaranden och för tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande situationer har avskaffats, är också av avgörande betydelse för att säkerställa ekonomisk tillväxt och ytterligare integration. Samtidigt krävs det ett välfungerande europeiskt område med rättvisa som innefattar effektiva, oberoende och högkvalitativa nationella rättssystem liksom en större grad av ömsesidigt förtroende för att man ska kunna få till stånd en blomstrande inre marknad och för att man ska kunna upprätthålla unionens gemensamma värden. |
| --- | --- |

(7)

I syfte att säkerställa gradvis inrättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för alla ska unionen anta åtgärder rörande rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden, vilken sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15–16 oktober 1999 har utgjort en hörnsten i det rättsliga samarbetet inom unionen. Ömsesidigt erkännande kräver en hög grad av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Åtgärder för tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning har redan antagits på flera områden för att underlätta ömsesidigt erkännande och främja ömsesidigt förtroende. Ett väl fungerande område med rättvisa, där hindren för gränsöverskridande rättsliga förfaranden och för tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande situationer har avskaffats, är också av avgörande betydelse för att säkerställa ekonomisk tillväxt och ytterligare integration. Samtidigt krävs det ett välfungerande europeiskt område med rättvisa som innefattar effektiva, oberoende och högkvalitativa nationella rättssystem liksom en större grad av ömsesidigt förtroende för att man ska kunna få till stånd en blomstrande inre marknad och för att man ska kunna upprätthålla unionens gemensamma värden.

| (8) | Tillgång till rättslig prövning bör särskilt innefatta tillgång till domstolar, till alternativa tvistlösningsmetoder och till innehavare av offentliga ämbeten, som har en rättslig skyldighet att ge parterna oberoende och opartisk juridisk rådgivning. |
| --- | --- |

(8)

Tillgång till rättslig prövning bör särskilt innefatta tillgång till domstolar, till alternativa tvistlösningsmetoder och till innehavare av offentliga ämbeten, som har en rättslig skyldighet att ge parterna oberoende och opartisk juridisk rådgivning.

| (9) | Fullständig respekt för rättsstatsprincipen och främjandet av denna är avgörande för en hög grad av ömsesidigt förtroende på området rättsliga och inrikes frågor, och särskilt för ett effektivt rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor som bygger på ömsesidigt erkännande. Rättsstatsprincipen är ett av de gemensamma värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget, och principen om ett effektivt domstolsskydd, som föreskrivs i artikel 19.1 i EU-fördraget och i artikel 47 i stadgan, är ett konkret uttryck för rättsstatsprincipen. Att främja rättsstatsprincipen genom att stödja ansträngningar för att förbättra de nationella rättssystemens oberoende, transparens, ansvarsskyldighet, kvalitet och effektivitet stärker ömsesidigt förtroende, vilket är oundgängligt för det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. Rättsväsendets oberoende och opartiskhet utgör en väsentlig aspekt av rätten till en rättvis rättegång och är avgörande för skyddet av europeiska värden. Att ha effektiva rättssystem med rimliga tidsfrister för förfarandena skapar dessutom rättssäkerhet för alla berörda parter. |
| --- | --- |

(9)

Fullständig respekt för rättsstatsprincipen och främjandet av denna är avgörande för en hög grad av ömsesidigt förtroende på området rättsliga och inrikes frågor, och särskilt för ett effektivt rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor som bygger på ömsesidigt erkännande. Rättsstatsprincipen är ett av de gemensamma värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget, och principen om ett effektivt domstolsskydd, som föreskrivs i artikel 19.1 i EU-fördraget och i artikel 47 i stadgan, är ett konkret uttryck för rättsstatsprincipen. Att främja rättsstatsprincipen genom att stödja ansträngningar för att förbättra de nationella rättssystemens oberoende, transparens, ansvarsskyldighet, kvalitet och effektivitet stärker ömsesidigt förtroende, vilket är oundgängligt för det rättsliga samarbetet i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. Rättsväsendets oberoende och opartiskhet utgör en väsentlig aspekt av rätten till en rättvis rättegång och är avgörande för skyddet av europeiska värden. Att ha effektiva rättssystem med rimliga tidsfrister för förfarandena skapar dessutom rättssäkerhet för alla berörda parter.

| (10) | Enligt artiklarna 81.2 h och 82.1 c i EUF-fördraget ska unionen stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet som ett sätt att utveckla rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden. Tillhandahållandet av utbildning för yrkesverksamma inom rättsväsendet är ett viktigt verktyg för att utveckla en samsyn om hur rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna bäst kan genomföras och upprätthållas. Det bidrar till att bygga upp det europeiska området med rättvisa genom att skapa en gemensam rättskultur bland yrkesverksamma inom rättsväsendet i medlemsstaterna. Det är av avgörande betydelse att säkerställa en icke-diskriminerande, korrekt, sammanhängande och konsekvent rättstillämpning inom unionen och ett ömsesidigt förtroende och en ömsesidig förståelse mellan yrkesverksamma inom rättsväsendet vid gränsöverskridande förfaranden. De utbildningsverksamheter som får stöd enligt programmet bör bygga på en förnuftig bedömning av utbildningsbehoven, använda de senaste utbildningsmetoderna, inbegripa gränsöverskridande evenemang som involverar yrkesverksamma inom rättsväsendet från olika medlemsstater, omfatta inslag av aktivt lärande och nätverksbyggande samt vara hållbara. Sådana verksamheter bör innefatta utbildning i juridisk terminologi, civilrätt och straffrätt och grundläggande rättigheter och i ömsesidigt erkännande samt rättssäkerhetsgarantier. Sådana verksamheter bör även innefatta kurser för domare, advokater och åklagare om de utmaningar och hinder som personer som ofta diskrimineras eller befinner sig i en utsatt situation möter, såsom kvinnor, barn, minoriteter, hbtqi-personer, personer med funktionsnedsättning samt offer för könsrelaterat våld, våld i hemmet eller våld i nära relationer och andra former av våld mellan personer. Sådana utbildningar bör anordnas med direkt medverkan av organisationer som företräder eller stöder sådana personer och, om möjligt, med sådana personers medverkan. Eftersom kvinnor är underrepresenterade i seniora positioner inom rättsväsendet, bör kvinnliga domare, kvinnliga åklagare samt kvinnor i andra juridiska yrken uppmuntras att delta i utbildningsverksamheterna. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artiklarna 81.2 h och 82.1 c i EUF-fördraget ska unionen stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet som ett sätt att utveckla rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor på grundval av principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden. Tillhandahållandet av utbildning för yrkesverksamma inom rättsväsendet är ett viktigt verktyg för att utveckla en samsyn om hur rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna bäst kan genomföras och upprätthållas. Det bidrar till att bygga upp det europeiska området med rättvisa genom att skapa en gemensam rättskultur bland yrkesverksamma inom rättsväsendet i medlemsstaterna. Det är av avgörande betydelse att säkerställa en icke-diskriminerande, korrekt, sammanhängande och konsekvent rättstillämpning inom unionen och ett ömsesidigt förtroende och en ömsesidig förståelse mellan yrkesverksamma inom rättsväsendet vid gränsöverskridande förfaranden. De utbildningsverksamheter som får stöd enligt programmet bör bygga på en förnuftig bedömning av utbildningsbehoven, använda de senaste utbildningsmetoderna, inbegripa gränsöverskridande evenemang som involverar yrkesverksamma inom rättsväsendet från olika medlemsstater, omfatta inslag av aktivt lärande och nätverksbyggande samt vara hållbara. Sådana verksamheter bör innefatta utbildning i juridisk terminologi, civilrätt och straffrätt och grundläggande rättigheter och i ömsesidigt erkännande samt rättssäkerhetsgarantier. Sådana verksamheter bör även innefatta kurser för domare, advokater och åklagare om de utmaningar och hinder som personer som ofta diskrimineras eller befinner sig i en utsatt situation möter, såsom kvinnor, barn, minoriteter, hbtqi-personer, personer med funktionsnedsättning samt offer för könsrelaterat våld, våld i hemmet eller våld i nära relationer och andra former av våld mellan personer. Sådana utbildningar bör anordnas med direkt medverkan av organisationer som företräder eller stöder sådana personer och, om möjligt, med sådana personers medverkan. Eftersom kvinnor är underrepresenterade i seniora positioner inom rättsväsendet, bör kvinnliga domare, kvinnliga åklagare samt kvinnor i andra juridiska yrken uppmuntras att delta i utbildningsverksamheterna.

| (11) | Vid tillämpning av denna förordning bör termen domare och övrig personal inom rättsväsendet tolkas brett, så att den innefattar domare, åklagare, personal vid domstolar och åklagarmyndigheter samt alla andra yrkesverksamma aktörer som är knutna till rättsväsendet eller på annat sätt deltar i rättskipningen, oberoende av hur de definieras i nationell rätt, vilken rättslig ställning de har och hur de är organiserade internt, såsom advokater, notarier, exekutionsbiträden eller utmätningsmän, insolvensförvaltare, medlare, domstolstolkar och domstolsöversättare, sakkunniga vid domstolar, fängelsepersonal och övervakare. |
| --- | --- |

(11)

Vid tillämpning av denna förordning bör termen domare och övrig personal inom rättsväsendet tolkas brett, så att den innefattar domare, åklagare, personal vid domstolar och åklagarmyndigheter samt alla andra yrkesverksamma aktörer som är knutna till rättsväsendet eller på annat sätt deltar i rättskipningen, oberoende av hur de definieras i nationell rätt, vilken rättslig ställning de har och hur de är organiserade internt, såsom advokater, notarier, exekutionsbiträden eller utmätningsmän, insolvensförvaltare, medlare, domstolstolkar och domstolsöversättare, sakkunniga vid domstolar, fängelsepersonal och övervakare.

| (12) | Rättslig utbildning kan omfatta olika aktörer, såsom medlemsstaternas rättsliga och administrativa myndigheter, akademiska institutioner, nationella organ med ansvar för rättslig utbildning, utbildningsorganisationer eller utbildningsnätverk på europeisk nivå eller nätverk för samordnare av unionsrätten vid domstolar. Organ och enheter som verkar i ett allmänt europeiskt intresse på området utbildning av domare och övrig personal inom rättsväsendet, såsom det europeiska nätverket för rättslig utbildning, Europeiska rättsakademin, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer, sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen, nätverket för ordförande vid högsta domstolarna i Europeiska unionen och Europeiska institutet för offentlig administration, har fortsatt en roll när det gäller att främja fortbildningsprogram med en verklig europeisk dimension för domare och övrig personal inom rättsväsendet och sådana organ och enheter skulle därför kunna ges adekvat ekonomiskt stöd i enlighet med de förfaranden och kriterier som anges i de arbetsprogram som kommissionen antar i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

Rättslig utbildning kan omfatta olika aktörer, såsom medlemsstaternas rättsliga och administrativa myndigheter, akademiska institutioner, nationella organ med ansvar för rättslig utbildning, utbildningsorganisationer eller utbildningsnätverk på europeisk nivå eller nätverk för samordnare av unionsrätten vid domstolar. Organ och enheter som verkar i ett allmänt europeiskt intresse på området utbildning av domare och övrig personal inom rättsväsendet, såsom det europeiska nätverket för rättslig utbildning, Europeiska rättsakademin, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer, sammanslutningen av de högsta förvaltningsdomstolarna i Europeiska unionen, nätverket för ordförande vid högsta domstolarna i Europeiska unionen och Europeiska institutet för offentlig administration, har fortsatt en roll när det gäller att främja fortbildningsprogram med en verklig europeisk dimension för domare och övrig personal inom rättsväsendet och sådana organ och enheter skulle därför kunna ges adekvat ekonomiskt stöd i enlighet med de förfaranden och kriterier som anges i de arbetsprogram som kommissionen antar i enlighet med denna förordning.

| (13) | Programmet bör stödja det årliga arbetsprogrammet för det europeiska nätverket för rättslig utbildning, som är en viktig aktör när det gäller rättslig utbildning. Det europeiska nätverket för rättslig utbildning har en särställning, eftersom det är det enda nätverk på unionsnivå som samlar medlemsstaternas organ för rättslig utbildning. Det har en unik möjlighet att organisera utbyten för både nya och erfarna domare och åklagare mellan alla medlemsstaterna och att samordna de nationella utbildningsorganens arbete med att organisera utbildningar som rör unionsrätt och att främja god utbildningspraxis. Det europeiska nätverket för rättslig utbildning tillhandahåller också utbildning av hög kvalitet på ett kostnadseffektivt sätt på unionsnivå. I nätverket ingår dessutom även organen för rättslig utbildning i kandidatländer som observatörer. Den årliga rapporten från det europeiska nätverket för rättslig utbildning bör innehålla information om den utbildning som tillhandahålls, uppdelad bland annat per personalkategori. |
| --- | --- |

(13)

Programmet bör stödja det årliga arbetsprogrammet för det europeiska nätverket för rättslig utbildning, som är en viktig aktör när det gäller rättslig utbildning. Det europeiska nätverket för rättslig utbildning har en särställning, eftersom det är det enda nätverk på unionsnivå som samlar medlemsstaternas organ för rättslig utbildning. Det har en unik möjlighet att organisera utbyten för både nya och erfarna domare och åklagare mellan alla medlemsstaterna och att samordna de nationella utbildningsorganens arbete med att organisera utbildningar som rör unionsrätt och att främja god utbildningspraxis. Det europeiska nätverket för rättslig utbildning tillhandahåller också utbildning av hög kvalitet på ett kostnadseffektivt sätt på unionsnivå. I nätverket ingår dessutom även organen för rättslig utbildning i kandidatländer som observatörer. Den årliga rapporten från det europeiska nätverket för rättslig utbildning bör innehålla information om den utbildning som tillhandahålls, uppdelad bland annat per personalkategori.

| (14) | Åtgärder enligt programmet bör stödja ett förstärkt ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden i civilrättsliga och straffrättsliga ärenden, ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna samt den tillnärmning av lagstiftningen som är nödvändig för att underlätta samarbetet mellan alla relevanta myndigheter, även med elektroniska medel. Programmet bör även främja det rättsliga skyddet för individuella rättigheter på privaträttens område. Programmet bör också främja en större konvergens inom civilrätten, vilket kommer att bidra till att undanröja hinder för tillfredställande och effektivt fungerande rättsliga och utomrättsliga förfaranden till nytta för alla parter i en civilrättslig tvist. För att stödja en effektiv efterlevnad och praktisk tillämpning av unionsrätten på området för rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor bör programmet avslutningsvis också stödja funktionen av det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område, inrättat genom rådets beslut 2001/470/EG (8). På det straffrättsliga området bör programmet bidra till främjandet och genomförandet av regler och förfaranden för att säkerställa erkännandet av domar och avgöranden i hela unionen. Det bör underlätta samarbete och bidra till att undanröja hinder för effektivt samarbete och ömsesidigt förtroende. Programmet bör även bidra till att förbättra tillgången till rättslig prövning genom att främja och stödja brottsoffers rättigheter samt misstänktas och tilltalades processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

(14)

Åtgärder enligt programmet bör stödja ett förstärkt ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden i civilrättsliga och straffrättsliga ärenden, ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna samt den tillnärmning av lagstiftningen som är nödvändig för att underlätta samarbetet mellan alla relevanta myndigheter, även med elektroniska medel. Programmet bör även främja det rättsliga skyddet för individuella rättigheter på privaträttens område. Programmet bör också främja en större konvergens inom civilrätten, vilket kommer att bidra till att undanröja hinder för tillfredställande och effektivt fungerande rättsliga och utomrättsliga förfaranden till nytta för alla parter i en civilrättslig tvist. För att stödja en effektiv efterlevnad och praktisk tillämpning av unionsrätten på området för rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor bör programmet avslutningsvis också stödja funktionen av det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område, inrättat genom rådets beslut 2001/470/EG (8). På det straffrättsliga området bör programmet bidra till främjandet och genomförandet av regler och förfaranden för att säkerställa erkännandet av domar och avgöranden i hela unionen. Det bör underlätta samarbete och bidra till att undanröja hinder för effektivt samarbete och ömsesidigt förtroende. Programmet bör även bidra till att förbättra tillgången till rättslig prövning genom att främja och stödja brottsoffers rättigheter samt misstänktas och tilltalades processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden.

| (15) | Programmet bör, i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget, artikel 24 i stadgan och Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter, stödja skyddet av barnets rättigheter och bör integrera främjandet av barnets rättigheter i genomförandet av alla dess åtgärder. I detta syfte bör särskild uppmärksamhet ägnas åt åtgärder som syftar till att skydda barnets rättigheter i civilrättsliga och straffrättsliga sammanhang, inbegripet skyddet av barn som följer med föräldrar som hålls i förvar, barn till fängslade föräldrar samt barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

(15)

Programmet bör, i enlighet med artikel 3 i EU-fördraget, artikel 24 i stadgan och Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter, stödja skyddet av barnets rättigheter och bör integrera främjandet av barnets rättigheter i genomförandet av alla dess åtgärder. I detta syfte bör särskild uppmärksamhet ägnas åt åtgärder som syftar till att skydda barnets rättigheter i civilrättsliga och straffrättsliga sammanhang, inbegripet skyddet av barn som följer med föräldrar som hålls i förvar, barn till fängslade föräldrar samt barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden.

| (16) | Programmet för rättsliga frågor för 2014–2020 har möjliggjort tillhandahållande av utbildningsverksamheter om unionsrätt, särskilt i fråga om stadgans räckvidd och tillämpning, vilka har varit riktade mot domare och övrig personal inom rättsväsendet. I sina slutsatser av den 12 oktober 2017 om tillämpningen av stadgan under 2016 erinrade rådet om vikten av att öka medvetenheten bland beslutsfattare, rättstillämpare och rättighetshavarna själva beträffande tillämpningen av stadgan på såväl nationell nivå som unionsnivå. För att integrera grundläggande rättigheter på ett konsekvent sätt är det därför nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till att även omfatta medvetandehöjande åtgärder för andra offentliga myndigheter än rättsliga myndigheter och rättstillämpare. |
| --- | --- |

(16)

Programmet för rättsliga frågor för 2014–2020 har möjliggjort tillhandahållande av utbildningsverksamheter om unionsrätt, särskilt i fråga om stadgans räckvidd och tillämpning, vilka har varit riktade mot domare och övrig personal inom rättsväsendet. I sina slutsatser av den 12 oktober 2017 om tillämpningen av stadgan under 2016 erinrade rådet om vikten av att öka medvetenheten bland beslutsfattare, rättstillämpare och rättighetshavarna själva beträffande tillämpningen av stadgan på såväl nationell nivå som unionsnivå. För att integrera grundläggande rättigheter på ett konsekvent sätt är det därför nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till att även omfatta medvetandehöjande åtgärder för andra offentliga myndigheter än rättsliga myndigheter och rättstillämpare.

| (17) | Enligt artikel 67 i EUF-fördraget ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa med respekt för de grundläggande rättigheterna. En icke diskriminerade tillgång till rättsväsendet för alla är avgörande i detta hänseende. För att underlätta faktisk tillgång till rättslig prövning och i syfte att främja det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för att området med frihet, säkerhet och rättvisa ska fungera tillfredställande, är det nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till verksamhet som bedrivs på nationell, regional och lokal nivå av andra myndigheter än rättsliga myndigheter, av rättstillämpare och av organisationer i det civila samhället, som bidrar till dessa mål. Stöd bör ges i synnerhet till sådan verksamhet som underlättar faktisk och likvärdig tillgång till rättslig prövning för personer som ofta utsätts för diskriminering eller befinner sig i en utsatt situation. Det är viktigt att stödja det opinionsbildande arbete som bedrivs av det civila samhällets organisationer, såsom nätverksbyggande, drivande av rättsprocesser, kampanjarbete, kommunikation och annan bevakning. I detta sammanhang har även yrkesverksamma aktörer som är knutna till rättsväsendet och arbetar för det civila samhällets organisationer en viktig roll att spela. |
| --- | --- |

(17)

Enligt artikel 67 i EUF-fördraget ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa med respekt för de grundläggande rättigheterna. En icke diskriminerade tillgång till rättsväsendet för alla är avgörande i detta hänseende. För att underlätta faktisk tillgång till rättslig prövning och i syfte att främja det ömsesidiga förtroende som är oundgängligt för att området med frihet, säkerhet och rättvisa ska fungera tillfredställande, är det nödvändigt att utvidga det ekonomiska stödet till verksamhet som bedrivs på nationell, regional och lokal nivå av andra myndigheter än rättsliga myndigheter, av rättstillämpare och av organisationer i det civila samhället, som bidrar till dessa mål. Stöd bör ges i synnerhet till sådan verksamhet som underlättar faktisk och likvärdig tillgång till rättslig prövning för personer som ofta utsätts för diskriminering eller befinner sig i en utsatt situation. Det är viktigt att stödja det opinionsbildande arbete som bedrivs av det civila samhällets organisationer, såsom nätverksbyggande, drivande av rättsprocesser, kampanjarbete, kommunikation och annan bevakning. I detta sammanhang har även yrkesverksamma aktörer som är knutna till rättsväsendet och arbetar för det civila samhällets organisationer en viktig roll att spela.

| (18) | I enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör integreringen av målen jämställdhet och icke-diskriminering stödjas i all verksamhet inom programmet. I Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning bekräftas dessutom rätten till full rättskapacitet och tillgång till rättssystemet för personer med funktionsnedsättning. En interimsutvärdering och en slutlig utvärdering av programmet bör innefatta en utvärdering av de könsspecifika konsekvenserna så att man kan bedöma i vilken utsträckning det bidrar till jämställdhet mellan könen och bedöma huruvida programmet har några oavsiktliga negativa konsekvenser för jämställdheten, i enlighet med punkt 16 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (9) (det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020). I det sammanhanget, och samtidigt som hänsyn tas till de olika verksamheternas natur inom programmets olika delar och deras storlek, är det viktigt att enskilda uppgifter som samlas in av de projektansvariga delas upp efter kön när så är möjligt. Det är också viktigt att ge de sökande information om hur man beaktar jämställdhet, bland annat information i fråga om användningen av verktyg för jämställdhetsintegrering, såsom jämställdhetsbudgetering och könsspecifik konsekvensbedömning vid behov. En jämn könsfördelning bör beaktas vid samråd med sakkunniga och berörda parter. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör integreringen av målen jämställdhet och icke-diskriminering stödjas i all verksamhet inom programmet. I Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning bekräftas dessutom rätten till full rättskapacitet och tillgång till rättssystemet för personer med funktionsnedsättning. En interimsutvärdering och en slutlig utvärdering av programmet bör innefatta en utvärdering av de könsspecifika konsekvenserna så att man kan bedöma i vilken utsträckning det bidrar till jämställdhet mellan könen och bedöma huruvida programmet har några oavsiktliga negativa konsekvenser för jämställdheten, i enlighet med punkt 16 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (9) (det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020). I det sammanhanget, och samtidigt som hänsyn tas till de olika verksamheternas natur inom programmets olika delar och deras storlek, är det viktigt att enskilda uppgifter som samlas in av de projektansvariga delas upp efter kön när så är möjligt. Det är också viktigt att ge de sökande information om hur man beaktar jämställdhet, bland annat information i fråga om användningen av verktyg för jämställdhetsintegrering, såsom jämställdhetsbudgetering och könsspecifik konsekvensbedömning vid behov. En jämn könsfördelning bör beaktas vid samråd med sakkunniga och berörda parter.

| (19) | När så är relevant bör programmet i all sin verksamhet även stödja och skydda offers rättigheter i såväl civilrättsliga som straffrättsliga ärenden. För detta ändamål bör särskild uppmärksamhet ägnas åt ett bättre genomförande av och en bättre samordning mellan de olika unionsinstrumenten för skydd av offer samt åt åtgärder som syftar till utbyte av bästa praxis mellan domstolar och rättstillämpare som handlägger våldsärenden. Programmet bör även verka för bättre kunskap om och bättre användning av instrumenten för kollektiv prövning. |
| --- | --- |

(19)

När så är relevant bör programmet i all sin verksamhet även stödja och skydda offers rättigheter i såväl civilrättsliga som straffrättsliga ärenden. För detta ändamål bör särskild uppmärksamhet ägnas åt ett bättre genomförande av och en bättre samordning mellan de olika unionsinstrumenten för skydd av offer samt åt åtgärder som syftar till utbyte av bästa praxis mellan domstolar och rättstillämpare som handlägger våldsärenden. Programmet bör även verka för bättre kunskap om och bättre användning av instrumenten för kollektiv prövning.

| (20) | Åtgärder som omfattas av programmet bör bidra till att skapa ett europeiskt område med rättvisa, främja rättssystemets oberoende och effektivitet, öka det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet i nätverk, stärka det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas rättsväsenden samt bidra till att uppnå en korrekt, sammanhängande och konsekvent tillämpning av unionsrätten. Finansieringsverksamheterna bör också bidra till en gemensam syn på unionens värden och på rättsstatsprincipen, till bättre kunskap om unionsrätten och unionspolitiken, till utbyte av sakkunskaper och bästa praxis i samband med alla berörda parters användning av instrument för rättsligt samarbete samt till spridning och främjande av kompatibla digitala lösningar som underbygger ett smidigt och effektivt gränsöverskridande samarbete. De bör även tillhandahålla en sund analytisk grund till stöd för utveckling, efterlevnad, en god förståelse av och en korrekt tillämpning av unionsrätten och unionspolitiken. Insatser på unionsnivå innebär att dessa verksamheter kan genomföras konsekvent i hela unionen och ger stordriftsfördelar. Vidare har unionen bättre möjligheter än medlemsstaterna att hantera gränsöverskridande situationer och att tillhandahålla en europeisk plattform för ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

(20)

Åtgärder som omfattas av programmet bör bidra till att skapa ett europeiskt område med rättvisa, främja rättssystemets oberoende och effektivitet, öka det gränsöverskridande samarbetet och samarbetet i nätverk, stärka det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaternas rättsväsenden samt bidra till att uppnå en korrekt, sammanhängande och konsekvent tillämpning av unionsrätten. Finansieringsverksamheterna bör också bidra till en gemensam syn på unionens värden och på rättsstatsprincipen, till bättre kunskap om unionsrätten och unionspolitiken, till utbyte av sakkunskaper och bästa praxis i samband med alla berörda parters användning av instrument för rättsligt samarbete samt till spridning och främjande av kompatibla digitala lösningar som underbygger ett smidigt och effektivt gränsöverskridande samarbete. De bör även tillhandahålla en sund analytisk grund till stöd för utveckling, efterlevnad, en god förståelse av och en korrekt tillämpning av unionsrätten och unionspolitiken. Insatser på unionsnivå innebär att dessa verksamheter kan genomföras konsekvent i hela unionen och ger stordriftsfördelar. Vidare har unionen bättre möjligheter än medlemsstaterna att hantera gränsöverskridande situationer och att tillhandahålla en europeisk plattform för ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis.

| (21) | Programmet bör även bidra till att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna närhelst unionsrätten har en extern dimension, med beaktande av externa konsekvenser, för att förbättra tillgången till rättslig prövning och underlätta hanteringen av rättsliga och förfarandemässiga utmaningar. |
| --- | --- |

(21)

Programmet bör även bidra till att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna närhelst unionsrätten har en extern dimension, med beaktande av externa konsekvenser, för att förbättra tillgången till rättslig prövning och underlätta hanteringen av rättsliga och förfarandemässiga utmaningar.

| (22) | Kommissionen bör säkerställa övergripande konsekvens, komplementaritet och synergier med det arbete som utförs av unionens organ och byråer, särskilt Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), och bör ta hänsyn till det arbete som utförs av andra nationella och internationella aktörer på de områden som omfattas av programmet. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bör säkerställa övergripande konsekvens, komplementaritet och synergier med det arbete som utförs av unionens organ och byråer, särskilt Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo), och bör ta hänsyn till det arbete som utförs av andra nationella och internationella aktörer på de områden som omfattas av programmet.

| (23) | För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget är det nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder och verksamheter som genomförs inom ramen för programmet har ett unionsmervärde och fungerar som komplement till medlemsstaternas åtgärder och är konsekventa med andra unionsåtgärder. Konsekvens, komplementaritet och synergier bör eftersträvas med finansieringsprogram som stödjer politikområden som har en nära anknytning särskilt med programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, samt programmet för den inre marknaden, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/690 (10), programmen inom områdena för gränsförvaltning och säkerhet, särskilt asyl-, och migrations- och integrationsfonden, och fonden för inre säkerhet, programmen inom områdena för strategisk infrastruktur, särskilt programmet för ett digitalt Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (11), Erasmus+, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX (12), Horisont Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (13), instrumentet för stöd inför anslutningen och programmet Life, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX (14). |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget är det nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder och verksamheter som genomförs inom ramen för programmet har ett unionsmervärde och fungerar som komplement till medlemsstaternas åtgärder och är konsekventa med andra unionsåtgärder. Konsekvens, komplementaritet och synergier bör eftersträvas med finansieringsprogram som stödjer politikområden som har en nära anknytning särskilt med programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, samt programmet för den inre marknaden, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/690 (10), programmen inom områdena för gränsförvaltning och säkerhet, särskilt asyl-, och migrations- och integrationsfonden, och fonden för inre säkerhet, programmen inom områdena för strategisk infrastruktur, särskilt programmet för ett digitalt Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (11), Erasmus+, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX (12), Horisont Europa, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (13), instrumentet för stöd inför anslutningen och programmet Life, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX (14).

| (24) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela programmets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(24)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela programmets löptid som ska utgöra det särskilda referensbeloppet, i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (25) | I enlighet med artikel 193.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (15) (budgetförordningen) får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Sådana kostnader som uppkom före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att, för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, betrakta kostnader som uppkommit med avseende på åtgärder som stöds genom denna förordning och som redan har inletts som stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om de uppkom innan bidragsansökan lämnades in. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 193.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (15) (budgetförordningen) får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det var nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsöverenskommelsen undertecknades. Sådana kostnader som uppkom före den dag då bidragsansökan lämnades in är emellertid inte stödberättigande, utom i vederbörligen motiverade undantagsfall. För att undvika avbrott i unionsstödet som skulle kunna inverka negativt på unionens intressen bör det vara möjligt att, för en begränsad tidsperiod i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, betrakta kostnader som uppkommit med avseende på åtgärder som stöds genom denna förordning och som redan har inletts som stödberättigande från och med den 1 januari 2021, även om de uppkom innan bidragsansökan lämnades in.

| (26) | Budgetförordningen är tillämplig på programmet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(26)

Budgetförordningen är tillämplig på programmet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (27) | Finansieringstyperna och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av deras kapacitet att uppnå de specifika målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan, berörda parters och berörda stödmottagares kapacitet samt den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Finansieringstyperna och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av deras kapacitet att uppnå de specifika målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan, berörda parters och berörda stödmottagares kapacitet samt den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

| (28) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (16) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (17), (Euratom, EG) nr 2185/96 (18) och (EU) 2017/1939 (19) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (20). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i ett fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (16) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (17), (Euratom, EG) nr 2185/96 (18) och (EU) 2017/1939 (19) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (20). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i ett fördjupat samarbete enligt förordning (EU) 2017/1939 – Eppo de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (29) | Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (21), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(29)

Tredjeländer som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) får delta i unionens program inom ramen för det samarbete som inrättas genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (21), av vilket följer att programmen ska genomföras på grundval av ett beslut antaget inom ramen för det avtalet. Tredjeländer får också delta på grundval av andra rättsliga instrument. En särskild bestämmelse bör införas i denna förordning som kräver att tredjeländer beviljar de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (30) | Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och bestämmer särskilt förfarandet för upprättande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(30)

Övergripande finansiella regler som antas av Europaparlamentet och rådet på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget är tillämpliga på denna förordning. Dessa regler fastställs i budgetförordningen och bestämmer särskilt förfarandet för upprättande och genomförande av budgeten genom bidrag, upphandling, priser och indirekt genomförande samt föreskriver kontroller av finansiella aktörers ansvar. Regler som antas på grundval av artikel 322 i EUF-fördraget omfattar även en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten.

| (31) | Enligt rådets beslut 2013/755/EU (22) är personer och relevanta offentliga och/eller privata organ och institutioner i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för programmen och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken berört utomeuropeiskt land eller territorium är knutet. |
| --- | --- |

(31)

Enligt rådets beslut 2013/755/EU (22) är personer och relevanta offentliga och/eller privata organ och institutioner i utomeuropeiska länder och territorier berättigade till finansiering i enlighet med de bestämmelser och mål som gäller för programmen och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken berört utomeuropeiskt land eller territorium är knutet.

| (32) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling är programmet avsett att bidra till integreringen av klimatåtgärder och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av unionens budget 2024 och 10 % 2026 och 2027 ska vara utgifter för biologisk mångfald, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Programmet bör stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och principen i den europeiska gröna given om att inte vålla skada. Relevanta åtgärder bör identifieras under programmets utarbetande och genomförande, och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |
| --- | --- |

(32)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling är programmet avsett att bidra till integreringen av klimatåtgärder och uppnåendet av det övergripande målet att 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål och till ambitionen att 7,5 % av unionens budget 2024 och 10 % 2026 och 2027 ska vara utgifter för biologisk mångfald, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Programmet bör stödja verksamhet som respekterar unionens normer och prioriteringar för klimatet och miljön och principen i den europeiska gröna given om att inte vålla skada. Relevanta åtgärder bör identifieras under programmets utarbetande och genomförande, och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

| (33) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (23) bör detta program utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet medsärskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser. Kommissionen bör inom ramen för de befintliga rapporteringsmekanismerna, särskilt resultattavlan för rättskipningen i EU, årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om programmets prestation. |
| --- | --- |

(33)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (23) bör detta program utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet medsärskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets faktiska konsekvenser. Kommissionen bör inom ramen för de befintliga rapporteringsmekanismerna, särskilt resultattavlan för rättskipningen i EU, årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om programmets prestation.

| (34) | I syfte att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på indikatorer som anges i artiklarna 13 och 15 samt i bilaga II. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(34)

I syfte att säkerställa en effektiv bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på indikatorer som anges i artiklarna 13 och 15 samt i bilaga II. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (35) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av den här förordningen, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (24). |
| --- | --- |

(35)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av den här förordningen, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (24).

| (36) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att bidra till vidareutvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa som bygger på rättsstatsprincipen, ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende, särskilt genom att främja rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att bidra till vidareutvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa som bygger på rättsstatsprincipen, ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende, särskilt genom att främja rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (37) | Förordning (EU) nr 1382/2013 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(37)

Förordning (EU) nr 1382/2013 bör därför upphävas.

| (38) | För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(38)

För att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stöd inom det relevanta politikområdet och göra det möjligt att påbörja genomförandet från och med början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör denna förordning skyndsamt träda i kraft och bör tillämpas med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2021.

| (39) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Danmark.

| (40) | I enlighet med artiklarna 1, 2 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med artiklarna 1, 2 och 4a.1 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Irland inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på Irland.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning inrättas programmet för rättsliga frågor (programmet) för den fleråriga budgetramens löptid 2021–2027, såsom fastställs i förordning (EU, Euratom) 2020/2093.

programmet

I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Artikel 2

Definition

I denna förordning avses med domare och övrig personal inom rättsväsendet domare, åklagare, personal vid domstolar och vid åklagarmyndigheter samt andra yrkesverksamma aktörer knutna tillrättsväsendet.

domare och övrig personal inom rättsväsendet

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets allmänna mål är att bidra till vidareutvecklingen av ett europeiskt område med rättvisa som bygger på rättsstatsprincipen, inbegripet rättsväsendets oberoende och opartiskhet, ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende samt rättsligt samarbete, och på så sätt även stärka demokratin, rättsstaten och skyddet av de grundläggande rättigheterna.

2.   Inom det allmänna mål som anges i punkt 1 ska programmet ha följande specifika mål:

| a) | Att underlätta och stödja rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor och att främja rättsstatsprincipen samt rättsväsendets oberoende och opartiskhet, inbegripet genom att stödja insatserna för att effektivisera de nationella rättssystemen och effektivisera verkställigheten av avgöranden. |
| --- | --- |

a)

Att underlätta och stödja rättsligt samarbete i civilrättsliga och straffrättsliga frågor och att främja rättsstatsprincipen samt rättsväsendets oberoende och opartiskhet, inbegripet genom att stödja insatserna för att effektivisera de nationella rättssystemen och effektivisera verkställigheten av avgöranden.

| b) | Att stödja och främja rättslig utbildning, i syfte att främja en gemensam rättslig kultur och en kultur baserad på rättsstatsprincipen, samt att stödja och främja konsekvent och effektivt genomförande av unionens rättsliga instrument som är relevanta i samband med programmet. |
| --- | --- |

b)

Att stödja och främja rättslig utbildning, i syfte att främja en gemensam rättslig kultur och en kultur baserad på rättsstatsprincipen, samt att stödja och främja konsekvent och effektivt genomförande av unionens rättsliga instrument som är relevanta i samband med programmet.

| c) | Att underlätta faktisk och icke-diskriminerande tillgång till rättslig prövning för alla och effektiva rättsmedel, inbegripet på elektronisk väg (e-juridik), genom att främja effektiva civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden och genom att främja och stödja alla brottsoffers rättigheter samt misstänktas och tilltalades processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

c)

Att underlätta faktisk och icke-diskriminerande tillgång till rättslig prövning för alla och effektiva rättsmedel, inbegripet på elektronisk väg (e-juridik), genom att främja effektiva civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden och genom att främja och stödja alla brottsoffers rättigheter samt misstänktas och tilltalades processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden.

Artikel 4

Integrering

Vid genomförandet av alla åtgärder ska programmet sträva efter att främja jämställdhet mellan könen, barnets rättigheter, bland annat genom ett barnvänligt rättsväsen, skydd av brottsoffer och en effektiv tillämpning av principen om lika rättigheter och icke-diskriminering med hänsyn till alla de grunder som anges i artikel 21 i stadgan, i enlighet med och inom de gränser som fastställs i artikel 51 i stadgan.

Artikel 5

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2027 ska vara 305 000 000 EUR i löpande priser.

2.   Det belopp som anges i punkt 1 får användas för tekniskt och administrativt bistånd för genomförandet av programmet, såsom förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive centrala informationstekniska system.

3.   I enlighet med artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen, med beaktande av den här förordningens försenade ikraftträdande och för att säkerställa kontinuitet, får, för en begränsad period, kostnader som uppkommit med avseende på åtgärder som stöds inom ramen för den här förordningen, betraktas som stödberättigande från och med den 1 januari 2021 även om de uppkom innan bidragsansökan inlämnades.

4.   Inom finansieringsramen för programmet ska belopp tilldelas varje specifikt mål i enlighet med de procentsatser som anges i bilaga I.

5.   Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på den berörda medlemsstatens begäran överföras till programmet med förbehåll för de villkor som fastställs i artikel 26 i en Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- fiskeri-och vattenbruksfonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt Instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2017). Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa resurser ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 6

Tredjeländer som är associerade till programmet

Programmet ska vara öppet för deltagande för följande tredjeländer:

| a) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i EES, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

a)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i EES, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| b) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidater, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut, eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställs för dessa länders deltagande i unionens program i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut, eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| d) | Andra tredjeländer, i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionens program, under förutsättning att avtalet






  i) | säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- | --- |

d)

Andra tredjeländer, i enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som omfattar tredjelandets deltagande i unionens program, under förutsättning att avtalet

i)

säkerställer en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland som deltar i unionsprogrammen,

| ii) | föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader, |
| --- | --- |

ii)

föreskriver villkor för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till de enskilda programmen och deras administrativa kostnader,

| iii) | inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet, |
| --- | --- |

iii)

inte ger tredjelandet någon beslutsbefogenhet i fråga om unionsprogrammet,

| iv) | garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

iv)

garanterar unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda unionens ekonomiska intressen.

De bidrag som avses i första stycket d ii ska utgöra inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

Artikel 7

Genomförande av och former för unionsfinansiering

1.   Programmet ska genomföras inom ramen för direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller inom ramen för indirekt förvaltning av de organ som avses i artikel 62.1 första stycket c i den förordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla former som anges i budgetförordningen.

3.   Bidrag till en ömsesidig försäkringsmekanism får täcka risken i samband med återkrav av medel från mottagare och ska betraktas som en tillräcklig garanti enligt budgetförordningen. Bestämmelserna i artikel 37.7 i förordning (EU) 2021/695 tillämpas.

Artikel 8

Typer av åtgärder

Åtgärder som bidrar till att uppnå ett särskilt mål som anges i artikel 3 får beviljas finansiering enligt denna förordning. Särskilt följande verksamheter ska berättiga till finansiering:

| a) | Medvetandehöjande och spridning av information för att förbättra kunskaperna om unionens politik och unionsrätten, inbegripet på områdena för materiell rätt och processrätt, instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, komparativ rätt och europeiska och internationella standarder, inbegripet en förståelse av samspelet mellan olika rättsområden. |
| --- | --- |

a)

Medvetandehöjande och spridning av information för att förbättra kunskaperna om unionens politik och unionsrätten, inbegripet på områdena för materiell rätt och processrätt, instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, komparativ rätt och europeiska och internationella standarder, inbegripet en förståelse av samspelet mellan olika rättsområden.

| b) | Ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis mellan berörda parter för att förbättra kunskapen om och den ömsesidiga förståelsen av medlemsstaternas civilrätt och straffrätt samt deras rättssystem och domstolsväsenden, inbegripet rättsstatsprincipen och tillgången till rättslig prövning, och stärkande av det ömsesidiga förtroendet. |
| --- | --- |

b)

Ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis mellan berörda parter för att förbättra kunskapen om och den ömsesidiga förståelsen av medlemsstaternas civilrätt och straffrätt samt deras rättssystem och domstolsväsenden, inbegripet rättsstatsprincipen och tillgången till rättslig prövning, och stärkande av det ömsesidiga förtroendet.

| c) | Analys- och övervakningsverksamhet för att förbättra kunskapen om och förståelsen av potentiella hinder för ett smidigt fungerande europeiskt område med rättvisa och för att förbättra genomförandet av unionsrätt och unionspolitik i medlemsstaterna, inbegripet insamling av data och statistik; utveckling av gemensamma metoder och vid behov indikatorer eller riktmärken; undersökningar, forskning, analyser och enkäter; utvärderingar; konsekvensbedömning; utarbetande och offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial. |
| --- | --- |

c)

Analys- och övervakningsverksamhet för att förbättra kunskapen om och förståelsen av potentiella hinder för ett smidigt fungerande europeiskt område med rättvisa och för att förbättra genomförandet av unionsrätt och unionspolitik i medlemsstaterna, inbegripet insamling av data och statistik; utveckling av gemensamma metoder och vid behov indikatorer eller riktmärken; undersökningar, forskning, analyser och enkäter; utvärderingar; konsekvensbedömning; utarbetande och offentliggörande av handledningar, rapporter och utbildningsmaterial.

| d) | Utbildning av berörda parter för att förbättra kunskaperna om unionsrätten och unionspolitik, däribland materiell rätt och processrätt, grundläggande rättigheter, användningen av unionens instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, juridiskt språkbruk samt komparativ rätt. |
| --- | --- |

d)

Utbildning av berörda parter för att förbättra kunskaperna om unionsrätten och unionspolitik, däribland materiell rätt och processrätt, grundläggande rättigheter, användningen av unionens instrument för rättsligt samarbete, relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, juridiskt språkbruk samt komparativ rätt.

| e) | Utveckling och underhåll av verktyg för informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt e-juridik, med beaktande av personlig integritet och uppgiftsskydd, i syfte att effektivisera rättssystemen och samarbetet dem emellan genom IKT, inbegripet gränsöverskridande driftskompatibilitet mellan system och applikationer. |
| --- | --- |

e)

Utveckling och underhåll av verktyg för informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt e-juridik, med beaktande av personlig integritet och uppgiftsskydd, i syfte att effektivisera rättssystemen och samarbetet dem emellan genom IKT, inbegripet gränsöverskridande driftskompatibilitet mellan system och applikationer.

| f) | Utveckling av kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå och europeiska rättsliga nätverk, inbegripet nätverk som inrättats genom unionsrätten för att säkerställa en effektiv tillämpning och ett effektivt upprätthållande av unionsrätten i syfte att främja och vidareutveckla unionsrätten, unionens värden, politiska mål och strategier på programmets områden. |
| --- | --- |

f)

Utveckling av kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå och europeiska rättsliga nätverk, inbegripet nätverk som inrättats genom unionsrätten för att säkerställa en effektiv tillämpning och ett effektivt upprätthållande av unionsrätten i syfte att främja och vidareutveckla unionsrätten, unionens värden, politiska mål och strategier på programmets områden.

| g) | Stöd till det civila samhällets organisationer och ideella aktörer som är verksamma inom de områden som omfattas av programmet i syfte att öka deras kapacitet att reagera och agera samt säkerställa att alla medborgare har adekvat tillgång till deras tjänster, rådgivningsverksamhet och stödverksamhet, och därigenom även bidra till stärkandet av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

g)

Stöd till det civila samhällets organisationer och ideella aktörer som är verksamma inom de områden som omfattas av programmet i syfte att öka deras kapacitet att reagera och agera samt säkerställa att alla medborgare har adekvat tillgång till deras tjänster, rådgivningsverksamhet och stödverksamhet, och därigenom även bidra till stärkandet av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter.

| h) | Förbättring av kunskapen om programmet och spridning, överförbarhet och transparens i fråga om dess resultat samt främjande av förutsättningarna att nå ut till medborgarna, inbegripet genom att anordna diskussionsforum för berörda parter. |
| --- | --- |

h)

Förbättring av kunskapen om programmet och spridning, överförbarhet och transparens i fråga om dess resultat samt främjande av förutsättningarna att nå ut till medborgarna, inbegripet genom att anordna diskussionsforum för berörda parter.

KAPITEL II

BIDRAG

Artikel 9

Bidrag

1.   Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen.

2.   Medlemmarna i utvärderingskommittén får vara externa experter.

Artikel 10

Kumulativ och alternativ finansiering

1.   En åtgärd som har fått ett bidrag genom programmet får också erhålla ett bidrag från något annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas på det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

2.   Åtgärder som tilldelats en spetskompetensstämpel enligt programmet får ta emot stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden eller Europeiska socialfonden+, i enlighet med artikel 73.4 i förordningen om gemensamma bestämmelser för 2021–2027 förutsatt att de uppfyller följande kumulativa villkor:

| a) | De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

a)

De har bedömts i en ansökningsomgång inom ramen för programmet.

| b) | De uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången. |
| --- | --- |

b)

De uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången.

| c) | De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel. |
| --- | --- |

c)

De kan inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av begränsningar i fråga om budgetmedel.

Artikel 11

Stödberättigade enheter

1.   Utöver de kriterier som anges i artikel 197 i budgetförordningen ska de kriterier för stödberättigande som fastställs i punkterna 2 och 3 i den här artikeln tillämpas.

2.   Följande enheter ska vara berättigade till stöd:

| a) | Varje rättslig enhet etablerad i:






  i) | En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den. |
| --- | --- | --- |

a)

Varje rättslig enhet etablerad i:

i)

En medlemsstat eller ett utomeuropeiskt land eller territorium som är knutet till den.

| ii) | Ett tredjeland som är associerat till programmet. |
| --- | --- |

ii)

Ett tredjeland som är associerat till programmet.

| b) | Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje internationell organisation. |
| --- | --- |

b)

Varje rättslig enhet som inrättats i enlighet med unionsrätten eller varje internationell organisation.

3.   Programmet ska stödja de utgifter som det europeiska nätverket för rättslig utbildning har i samband med sitt permanenta arbetsprogram, och alla administrationsbidrag för detta ändamål ska tilldelas utan en ansökningsomgång i enlighet med budgetförordningen.

KAPITEL III

PROGRAMPLANERING, ÖVERVAKNING, UTVÄRDERING OCH KONTROLL

Artikel 12

Arbetsprogram

1.   Programmet ska genomföras med hjälp av de arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen.

2.   Arbetsprogrammet ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 18.

Artikel 13

Övervakning och rapportering

I bilaga II fastställs indikatorer för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de allmänna och specifika mål som fastställs i artikel 3.

För att säkerställa en ändamålsenlig bedömning av programmets framsteg när det gäller att uppnå dess mål ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i syfte att ändra bilaga II med avseende på indikatorerna där det anses nödvändigt samt i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering.

Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid. För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel, och när så är lämpligt medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

Kommissionen ska inom ramen för de befintliga rapporteringsmekanismerna, särskilt resultattavlan för rättskipningen i EU, årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om programmets prestation. Kommissionen ska särskilt rapportera om användningen av de medel som tilldelats varje specifikt mål. I rapporten ska kommissionen särskilt ange de typer av åtgärder som fått finansiering, bland annat åtgärder med koppling till främjande av jämställdhet. På grundval av den rapporten får Europaparlamentet avge rekommendationer. Kommissionen ska ta vederbörlig hänsyn till dessa rekommendationer.

Artikel 14

Utvärdering

1.   Utvärderingar av programmet ska utföras i god tid i syfte att kunna användas i beslutsprocessen.

2.   Kommissionen ska utföra en interimsutvärdering av programmet när tillräcklig information finns tillgänglig om genomförandet av programmet, dock senast fyra år efter det att programmet började genomföras.

3.   Kommissionen ska genomföra en slututvärdering av programmet när det har genomförts, dock senast fyra år efter utgången av den period som anges i artikel 1.

4.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 15

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 13 ges till kommissionen till och med den 31 december 2027.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 13 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 13 ska träda i kraft om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 16

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument, ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

KAPITEL IV

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 17

Information, kommunikation och publicitet

Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet, åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet och uppnådda resultat.

Finansiella medel som tilldelas programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de mål som anges i artikel 3.

Artikel 18

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 19

Upphävande

Förordning (EU) nr 1382/2013 ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2021.

Artikel 20

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning påverkar inte fortsatt genomförande eller ändringar av åtgärder som inletts enligt förordning (EU) nr 1382/2013, som ska fortsätta att tillämpas på dessa åtgärder fram till dess att de avslutas.

2.   Finansieringsramen för programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och de åtgärder som antagits enligt förordning (EU) nr 1382/2013.

3.   Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de utgifter som föreskrivs i artikel 5.2, i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts senast den 31 december 2027.

Artikel 21

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den 28 april 2021.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

A. P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 62, 15.2.2019, s. 178.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 april 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 19 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT). Europaparlamentets ståndpunkt av den 28 april 2021 (ännu inte offentliggjord i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och rådets förordning (EU) nr 390/2014 (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1382/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättsliga frågor för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 73).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av ett program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap för perioden 2014–2020 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 62).

5

(6)  Rådets förordning (EU) nr 390/2014 av den 14 april 2014 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (EUT L 115, 17.4.2014, s. 3).

6

(7)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433I, 22.12.2020, s. 11).

7

(8)  Rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (EGT L 174, 27.6.2001, s. 25).

8

(9)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/690 av den 28 april 2021 om inrättande av ett program för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, området för växter, djur, livsmedel och foder och europeisk statistik (programmet för den inre marknaden) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 99/2013, (EU) nr 1287/2013, (EU) nr 254/2014 och (EU) nr 652/2014 (EUT L 153, 3.5.2021, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (EUT L 166, 11.5.2021, s. 1).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX av den XXX om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott, och om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (ännu inte offentliggjord i EUT).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX av den XXX om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013 (ännu inte offentliggjord i EUT).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

16

(17)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

17

(18)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

18

(19)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

20

(21)  
  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

21

(22)  Rådets beslut 2013/755/EU av den 25 november 2013 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen (ULT-beslutet) (EUT L 344, 19.12.2013, s. 1).

22

(23)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

24

---

BILAGA I

Inom programmets finansieringsram ska beloppen för vart och ett av de specifika målen tilldelas enligt följande:

| a) | 27 % för det specifika mål som anges i artikel 3.2 a. |
| --- | --- |

a)

27 % för det specifika mål som anges i artikel 3.2 a.

| b) | 36 % för det specifika mål som anges i artikel 3.2 b. |
| --- | --- |

b)

36 % för det specifika mål som anges i artikel 3.2 b.

| c) | 27 % för det specifika mål som anges i artikel 3.2 c. |
| --- | --- |

c)

27 % för det specifika mål som anges i artikel 3.2 c.

| d) | 10 % för något av de mål som anges i artikel 3.2. |
| --- | --- |

d)

10 % för något av de mål som anges i artikel 3.2.

---

BILAGA II

INDIKATORER

Programmet ska övervakas på grundval av en uppsättning indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad dess allmänna och specifika mål har uppnåtts samtidigt som de administrativa bördorna och kostnaderna minimeras. Samtidigt som man respekterar rättigheter som avser personlig integritet och dataskydd kommer därför uppgifter kommer att samlas in för följande nyckelindikatorer:

| 1. | Antal medlemmar av domstolsväsendet och personal inom rättsväsendet som har deltagit i utbildningsverksamhet (inklusive personalutbyten, studiebesök, workshoppar och seminarier) som har finansierats genom programmet, inbegripet genom administrationsbidraget från det europeiska nätverket för rättslig utbildning. |
| --- | --- |

1.

Antal medlemmar av domstolsväsendet och personal inom rättsväsendet som har deltagit i utbildningsverksamhet (inklusive personalutbyten, studiebesök, workshoppar och seminarier) som har finansierats genom programmet, inbegripet genom administrationsbidraget från det europeiska nätverket för rättslig utbildning.

| 2. | Antal organisationer i det civila samhället som får stöd genom programmet. |
| --- | --- |

2.

Antal organisationer i det civila samhället som får stöd genom programmet.

| 3. | Antal utbyten av uppgifter i det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris). |
| --- | --- |

3.

Antal utbyten av uppgifter i det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris).

| 4. | Antal träffar på e-juridikportalen/sidor som tillgodoser behovet av information om gränsöverskridande civil- och straffrättsliga mål och ärenden. |
| --- | --- |

4.

Antal träffar på e-juridikportalen/sidor som tillgodoser behovet av information om gränsöverskridande civil- och straffrättsliga mål och ärenden.

| 5. | Antal personer per särskilt mål som har nåtts av






  a) | verksamheter för ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis, |
| --- | --- | --- |

5.

Antal personer per särskilt mål som har nåtts av

a)

verksamheter för ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis,

| b) | verksamheter i samband med medvetandehöjande och information samt med spridning av information. |
| --- | --- |

b)

verksamheter i samband med medvetandehöjande och information samt med spridning av information.

Alla enskilda uppgifter ska när så är möjligt delas upp efter kön. Interimsutvärderingen och den slutliga utvärderingen av programmet ska inriktas på varje särskilt mål och ska inbegripa ett jämställdhetsperspektiv och en utvärdering av konsekvenserna för jämställdheten.

---