# Euroopa Liidu L 137/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 137 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik22. aprill 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 137

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik22. aprill 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/654, 18. detsember 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972, kehtestades mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära ja kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/655, 21. aprill 2021, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/656, 21. aprill 2021, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus Slovenska potica (GTT) | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/657, 21. aprill 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Caşcaval de Săveni (KGT) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/658, 21. aprill 2021, milles käsitletakse loa andmist Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterliku õli kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 16 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/654, 18. detsember 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972, kehtestades mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära ja kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/655, 21. aprill 2021, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/656, 21. aprill 2021, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus Slovenska potica (GTT)

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/657, 21. aprill 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Caşcaval de Săveni (KGT)

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/658, 21. aprill 2021, milles käsitletakse loa andmist Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterliku õli kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Origanum vulgare

hirtum

1

16

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 8. juuni 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/896 (milles käsitletakse raudnaatriumtartraatide kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina) parandus ( ELT L 152, 9.6.2016 ) | 20 |

Parandused

*

Komisjoni 8. juuni 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/896 (milles käsitletakse raudnaatriumtartraatide kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina) parandus ( ELT L 152, 9.6.2016 )

( ELT L 152, 9.6.2016 )

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/654,

18. detsember 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972, kehtestades mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära ja kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, (1) eriti selle artikli 75 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 75 lõikele 1 kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktiga kõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära mobiilsideteenuste jaoks ja kõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära püsivõrgu teenuste jaoks, et vähendada ühtlaselt kogu liidus kõne lõpetamise hulgiteenusega seotud konkurentsiprobleemide lahendamisega kaasnevat regulatiivset koormust. Põhimõtted, kriteeriumid ja parameetrid, mida komisjon peaks delegeeritud õigusakti vastuvõtmisel arvestama, on sätestatud kõnealuse direktiivi III lisas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 75 lõikele 1 kehtestab komisjon delegeeritud õigusaktiga kõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära mobiilsideteenuste jaoks ja kõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära püsivõrgu teenuste jaoks, et vähendada ühtlaselt kogu liidus kõne lõpetamise hulgiteenusega seotud konkurentsiprobleemide lahendamisega kaasnevat regulatiivset koormust. Põhimõtted, kriteeriumid ja parameetrid, mida komisjon peaks delegeeritud õigusakti vastuvõtmisel arvestama, on sätestatud kõnealuse direktiivi III lisas.

| (2) | Käesolev määrus ei piira riikide reguleerivate asutuste volitusi määratleda riigi olukorrale vastavaid asjaomaseid turge, teha kolme kriteeriumi testi ja kehtestada peale hinnakontrolli muid parandusmeetmeid kooskõlas elektroonilise side seadustiku artikli 64 lõikega 3 ning artiklitega 67 ja 68. Seega ei mõjuta käesoleva määruse jõustumine hinnaväliseid kohustusi, mille riikide reguleerivad asutused märkimisväärse turujõuga operaatoritele püsi- või mobiilsidevõrgus kõne lõpetamise teenustega seoses kehtestanud on, ning need jäävad kehtima kuni nende läbivaatamiseni kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega. |
| --- | --- |

(2)

Käesolev määrus ei piira riikide reguleerivate asutuste volitusi määratleda riigi olukorrale vastavaid asjaomaseid turge, teha kolme kriteeriumi testi ja kehtestada peale hinnakontrolli muid parandusmeetmeid kooskõlas elektroonilise side seadustiku artikli 64 lõikega 3 ning artiklitega 67 ja 68. Seega ei mõjuta käesoleva määruse jõustumine hinnaväliseid kohustusi, mille riikide reguleerivad asutused märkimisväärse turujõuga operaatoritele püsi- või mobiilsidevõrgus kõne lõpetamise teenustega seoses kehtestanud on, ning need jäävad kehtima kuni nende läbivaatamiseni kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega.

| (3) | Reguleerimispraktika näitab, et number, millel mobiilside- või püsivõrgu kõned lõpetatakse, mängib kõne lõpetamise turul nõudluse asendatavuse ja konkurentsidünaamika aspektis väga olulist rolli ning on seega kõne lõpetamise teenuse monopoli tekkimise põhitegur, mistõttu on reguleerimise vajadus põhjendatud. Seega peaks kõne lõpetamise teenuse määratlemisel kasutatav põhikriteerium olema number, st kas kõne tehakse mobiilinumbrile (mobiilikõne lõpetamise teenuse puhul) või muud liiki numbritele, nagu geograafilised numbrid ja teatavad mittegeograafilised numbrid (kõne püsivõrgus lõpetamise teenuse puhul). |
| --- | --- |

(3)

Reguleerimispraktika näitab, et number, millel mobiilside- või püsivõrgu kõned lõpetatakse, mängib kõne lõpetamise turul nõudluse asendatavuse ja konkurentsidünaamika aspektis väga olulist rolli ning on seega kõne lõpetamise teenuse monopoli tekkimise põhitegur, mistõttu on reguleerimise vajadus põhjendatud. Seega peaks kõne lõpetamise teenuse määratlemisel kasutatav põhikriteerium olema number, st kas kõne tehakse mobiilinumbrile (mobiilikõne lõpetamise teenuse puhul) või muud liiki numbritele, nagu geograafilised numbrid ja teatavad mittegeograafilised numbrid (kõne püsivõrgus lõpetamise teenuse puhul).

| (4) | Kõne lõpetamise teenuste määratlusse tuleks hõlmata igasuguse tehnoloogia – näiteks 2G-, 3G-, 4G- või 5G-võrgu ja/või WiFi-võrgu või mis tahes püsivõrgu – abil osutatavad teenused, mida kõne lõpetamise teenuse osutaja häälkõne lõpetamiseks kasutab, olenemata sellest, kust kõne algatatakse. |
| --- | --- |

(4)

Kõne lõpetamise teenuste määratlusse tuleks hõlmata igasuguse tehnoloogia – näiteks 2G-, 3G-, 4G- või 5G-võrgu ja/või WiFi-võrgu või mis tahes püsivõrgu – abil osutatavad teenused, mida kõne lõpetamise teenuse osutaja häälkõne lõpetamiseks kasutab, olenemata sellest, kust kõne algatatakse.

| (5) | Kõne lõpetamise teenuse puhul (olgu tegemist mobiilside- või püsivõrguga) on kõne lõpetaja operaatori võrk ühendatud vähemalt ühe sellise võrguga, mis ei ole tema enda võrk. Kõne lõpetamise teenuse osutajaid tuleks seega käsitada teenuseosutajatena, kellel on kõne sihtnumbri suhtes tehniline kontroll ja seaduslik õigus, mis võimaldab kõnealust numbrit kasutada ja kõne vastuvõtjale suunata. |
| --- | --- |

(5)

Kõne lõpetamise teenuse puhul (olgu tegemist mobiilside- või püsivõrguga) on kõne lõpetaja operaatori võrk ühendatud vähemalt ühe sellise võrguga, mis ei ole tema enda võrk. Kõne lõpetamise teenuse osutajaid tuleks seega käsitada teenuseosutajatena, kellel on kõne sihtnumbri suhtes tehniline kontroll ja seaduslik õigus, mis võimaldab kõnealust numbrit kasutada ja kõne vastuvõtjale suunata.

| (6) | Lõpetamisteenuse määratlusest peaksid välja jääma seotud vahendid/rajatised, mida teatavad operaatorid võivad või teatavates liikmesriikides võidakse kõne lõpetamise teenuste osutamiseks nõuda. Samas ühenduspordid, mis on praegu paljudes liikmesriikides reguleeritud, on iga operaatori jaoks kõne lõpetamise teenuse osutamisel olulised elemendid, kuna liiklusmahu suurenemisel on vaja suurendada ühendusvõimsust, ning seetõttu tuleks need hõlmata kõne lõpetamise teenuse määratlusse. Kõne lõpetamise teenuse osutaja ei tohiks küsida tema võrgus kasutaja jaoks kõne lõpetamise teenuse osutamise eest muid tasusid kui käesolevas määruses sätestatud asjakohased tasud. |
| --- | --- |

(6)

Lõpetamisteenuse määratlusest peaksid välja jääma seotud vahendid/rajatised, mida teatavad operaatorid võivad või teatavates liikmesriikides võidakse kõne lõpetamise teenuste osutamiseks nõuda. Samas ühenduspordid, mis on praegu paljudes liikmesriikides reguleeritud, on iga operaatori jaoks kõne lõpetamise teenuse osutamisel olulised elemendid, kuna liiklusmahu suurenemisel on vaja suurendada ühendusvõimsust, ning seetõttu tuleks need hõlmata kõne lõpetamise teenuse määratlusse. Kõne lõpetamise teenuse osutaja ei tohiks küsida tema võrgus kasutaja jaoks kõne lõpetamise teenuse osutamise eest muid tasusid kui käesolevas määruses sätestatud asjakohased tasud.

| (7) | Kõne lõpetamise teenused selliste kõnede puhul, mis tehakse teatavatele mittegeograafilistele numbritele, näiteks tasuliste teenuste, tasuta teenuste ja ühiskuluteenustega (tuntud ka kui „lisandväärtusteenused“) seotud kõnede puhul, ei toimi nagu nn traditsioonilised kõne lõpetamise teenused, mille korral kõne lõpetavatel operaatoritel on monopol. Selliste teenuste osutajatel on teatav tingimisjõud ja võimalus kõne lõpetamise tasumääras tulu jaotamise lepingu raames läbi rääkida. Seega on kõne lõpetamise teenuse osutajatel kõnealustele mittegeograafilistele numbritele tehtavate kõnede lõpetamise tasude kehtestamisel teatavad piirangud, mida ei ole geograafilistele numbritele või mobiilinumbritele tehtavate kõnede lõpetamise puhul. Seetõttu tuleks sellistele numbritele tehtud kõnede lõpetamine jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja. Masinatevahelise (M2M) side jaoks mõeldud numbrivahemikke ei kasutata enamikul juhtudel isikutevahelise suhtluse võimaldamiseks, vaid andmeliikluse (mitte kõneliikluse) tarvis. Seetõttu ei peaks neid hõlmama käesoleva määruse kohaldamisalasse, mille piiresse jääb vaid (hääl)kõneside. |
| --- | --- |

(7)

Kõne lõpetamise teenused selliste kõnede puhul, mis tehakse teatavatele mittegeograafilistele numbritele, näiteks tasuliste teenuste, tasuta teenuste ja ühiskuluteenustega (tuntud ka kui „lisandväärtusteenused“) seotud kõnede puhul, ei toimi nagu nn traditsioonilised kõne lõpetamise teenused, mille korral kõne lõpetavatel operaatoritel on monopol. Selliste teenuste osutajatel on teatav tingimisjõud ja võimalus kõne lõpetamise tasumääras tulu jaotamise lepingu raames läbi rääkida. Seega on kõne lõpetamise teenuse osutajatel kõnealustele mittegeograafilistele numbritele tehtavate kõnede lõpetamise tasude kehtestamisel teatavad piirangud, mida ei ole geograafilistele numbritele või mobiilinumbritele tehtavate kõnede lõpetamise puhul. Seetõttu tuleks sellistele numbritele tehtud kõnede lõpetamine jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja. Masinatevahelise (M2M) side jaoks mõeldud numbrivahemikke ei kasutata enamikul juhtudel isikutevahelise suhtluse võimaldamiseks, vaid andmeliikluse (mitte kõneliikluse) tarvis. Seetõttu ei peaks neid hõlmama käesoleva määruse kohaldamisalasse, mille piiresse jääb vaid (hääl)kõneside.

| (8) | Kõne lõpetamise teenused selliste kõnede puhul, mis tehakse muud liiki mittegeograafilistele numbritele, nagu püsivõrgu rändlusteenuste ja hädaabiteenuste kasutamise numbrid, vastavad kõne lõpetamise monopoli tunnustele ja neid osutatakse püsivõrgu taristu kaudu. Seepärast peaksid need kuuluma käesoleva määruse kohaldamisalasse ja neid tuleks käsitada kõne püsivõrgus lõpetamise teenustena. |
| --- | --- |

(8)

Kõne lõpetamise teenused selliste kõnede puhul, mis tehakse muud liiki mittegeograafilistele numbritele, nagu püsivõrgu rändlusteenuste ja hädaabiteenuste kasutamise numbrid, vastavad kõne lõpetamise monopoli tunnustele ja neid osutatakse püsivõrgu taristu kaudu. Seepärast peaksid need kuuluma käesoleva määruse kohaldamisalasse ja neid tuleks käsitada kõne püsivõrgus lõpetamise teenustena.

| (9) | Mõnda operaatorite osutatavat häälkõneteenust ei saa liigitada puhtaks mobiilsideteenuseks ega puhtaks püsivõrguteenuseks ning neid käsitatakse hübriidteenustena. Sellise hübriidteenuse näide on nn kodupiirkonna (home zone) teenused, mille puhul kõned tehakse tavaliselt mobiilsidevõrgu kaudu püsivõrgu numbrile. Kõne lõpetamise teenuse määratluse kohaselt, mille puhul on määrav kriteerium kõne vastuvõtja number, tuleks selliseid hübriidteenuseid käsitada olenevalt kõne vastuvõtja numbrist mobiilikõne või püsivõrgu kõne lõpetamise teenusena. |
| --- | --- |

(9)

Mõnda operaatorite osutatavat häälkõneteenust ei saa liigitada puhtaks mobiilsideteenuseks ega puhtaks püsivõrguteenuseks ning neid käsitatakse hübriidteenustena. Sellise hübriidteenuse näide on nn kodupiirkonna (home zone) teenused, mille puhul kõned tehakse tavaliselt mobiilsidevõrgu kaudu püsivõrgu numbrile. Kõne lõpetamise teenuse määratluse kohaselt, mille puhul on määrav kriteerium kõne vastuvõtja number, tuleks selliseid hübriidteenuseid käsitada olenevalt kõne vastuvõtja numbrist mobiilikõne või püsivõrgu kõne lõpetamise teenusena.

| (10) | Kõne lõpetamise reguleeritud tasumäärasid tuleks kohaldada kõnede suhtes, mis algatatakse ja lõpetatakse numbritel, mida hõlmavad riiklikud numeratsiooniplaanid, mis vastavad liidu territooriumile jäävate geograafiliste piirkondade E.164 standardi riigikoodidele (liidu numbrid). Kolmandate riikide numbrid on kõik numbrid, mis ei ole liidu numbrid. Kui hõlmata kohaldamisalasse liidu numbril lõpetatud kolmandatest riikidest algatatud kõned, mille korral kolmanda riigi operaator võtab suuremat lõpetamistasu, kui näevad ette kõne lõpetamise tasu üleliidulised ühtsed maksimummäärad, või mille korral kõne lõpetamise tasu ei reguleerita kulutõhususpõhimõtete alusel, mis on samaväärsed elektroonilise side seadustiku artiklis 75 ja selle III lisas sätestatud põhimõtetega, võib see takistada käesoleva määruse eesmärkide, eelkõige siseturu integratsiooni tagamise eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(10)

Kõne lõpetamise reguleeritud tasumäärasid tuleks kohaldada kõnede suhtes, mis algatatakse ja lõpetatakse numbritel, mida hõlmavad riiklikud numeratsiooniplaanid, mis vastavad liidu territooriumile jäävate geograafiliste piirkondade E.164 standardi riigikoodidele (liidu numbrid). Kolmandate riikide numbrid on kõik numbrid, mis ei ole liidu numbrid. Kui hõlmata kohaldamisalasse liidu numbril lõpetatud kolmandatest riikidest algatatud kõned, mille korral kolmanda riigi operaator võtab suuremat lõpetamistasu, kui näevad ette kõne lõpetamise tasu üleliidulised ühtsed maksimummäärad, või mille korral kõne lõpetamise tasu ei reguleerita kulutõhususpõhimõtete alusel, mis on samaväärsed elektroonilise side seadustiku artiklis 75 ja selle III lisas sätestatud põhimõtetega, võib see takistada käesoleva määruse eesmärkide, eelkõige siseturu integratsiooni tagamise eesmärkide saavutamist.

| (11) | Kolmandate riikide numbritelt algatatud ja liidu numbritel lõpetatud kõnede väikeste lõpetamistasude ning kolmandate riikide numbritele tehtud kõnede lõpetamise suurte ja mittekulutõhusate tasude kombineerimise tulemusena liidu numbritelt algatatavate ja kolmandate riikide numbritel lõpetatavate kõnede lõpetamise tasumäärad tõenäoliselt tõuseksid ning see avaldaks negatiivset mõju liidu jaemüügitariifidele ja liidu operaatorite kulustruktuurile. Liidu operaatorite erinev avatus kõnedele, mille lõpetavad sellised kolmandate riikide operaatorid, kelle kõne lõpetamise tasud on suured ja mittekulutõhusad, tooks endaga kaasa liidu operaatorite kulustruktuuri tasakaalustamatuse tegurite tõttu, mille üle operaatoritel endil kontroll puudub. See takistaks tõenäoliselt selliste üleeuroopaliste jaemüügipakkumiste tegemist, mis hõlmaksid kõnesid teatavatele kolmandate riikide numbritele, kuna kõne lõpetamise tasud nendes riikides on suuremad. See võib avaldada negatiivset mõju tarbijatele ja iseäranis liidu ettevõtjatele. Lisaks moonutaks see konkurentsi, kuna kolmandate riikide numbritel lõppevate kõnede suure lõpetamistasu asümmeetrilise mõju tulemuseks oleksid erinevad konkurentsitingimused liidu eri operaatorite jaoks, mis lõppkokkuvõttes moonutaks ka investeerimise võimet ja stiimuleid kogu liidus (see puudutab nii operaatoritesse kui ka operaatorite tehtavad investeeringud). Kõik need mõjud oleksid selgelt vastuolus käesoleva määruse eesmärkidega, milleks on edendada ühtse turu integratsiooni, kõrvaldades kuludest palju suurematest kõne lõpetamise tasudest tulenevad operaatoritevahelised konkurentsimoonutused. |
| --- | --- |

(11)

Kolmandate riikide numbritelt algatatud ja liidu numbritel lõpetatud kõnede väikeste lõpetamistasude ning kolmandate riikide numbritele tehtud kõnede lõpetamise suurte ja mittekulutõhusate tasude kombineerimise tulemusena liidu numbritelt algatatavate ja kolmandate riikide numbritel lõpetatavate kõnede lõpetamise tasumäärad tõenäoliselt tõuseksid ning see avaldaks negatiivset mõju liidu jaemüügitariifidele ja liidu operaatorite kulustruktuurile. Liidu operaatorite erinev avatus kõnedele, mille lõpetavad sellised kolmandate riikide operaatorid, kelle kõne lõpetamise tasud on suured ja mittekulutõhusad, tooks endaga kaasa liidu operaatorite kulustruktuuri tasakaalustamatuse tegurite tõttu, mille üle operaatoritel endil kontroll puudub. See takistaks tõenäoliselt selliste üleeuroopaliste jaemüügipakkumiste tegemist, mis hõlmaksid kõnesid teatavatele kolmandate riikide numbritele, kuna kõne lõpetamise tasud nendes riikides on suuremad. See võib avaldada negatiivset mõju tarbijatele ja iseäranis liidu ettevõtjatele. Lisaks moonutaks see konkurentsi, kuna kolmandate riikide numbritel lõppevate kõnede suure lõpetamistasu asümmeetrilise mõju tulemuseks oleksid erinevad konkurentsitingimused liidu eri operaatorite jaoks, mis lõppkokkuvõttes moonutaks ka investeerimise võimet ja stiimuleid kogu liidus (see puudutab nii operaatoritesse kui ka operaatorite tehtavad investeeringud). Kõik need mõjud oleksid selgelt vastuolus käesoleva määruse eesmärkidega, milleks on edendada ühtse turu integratsiooni, kõrvaldades kuludest palju suurematest kõne lõpetamise tasudest tulenevad operaatoritevahelised konkurentsimoonutused.

| (12) | Selleks et kohaldada kõne lõpetamise tasu liiduüleseid ühtseid maksimummäärasid avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival moel ning piirata kolmandate riikide numbritelt tehtavate kõnede väljajätmist vaid ulatuses, mis on rangelt vajalik siseturu eesmärkide saavutamiseks ja proportsionaalsuse tagamiseks, tuleks käesoleva määrusega kehtestatud määrasid kohaldada kolmandate riikide numbritelt algatatavate ja liidu numbritel lõpetatavate kõnede puhul siis, kui kõne lõpetamise tasumäärad, mida kolmandate riikide kõne lõpetamise teenuste osutajad kohaldavad liidu numbritelt algatatud kõnede suhtes, on käesolevas määruses sätestatud kõne lõpetamise tasude maksimummääraga samal või sellest madalamal tasemel. Kõne püsivõrgus lõpetamise tasumäärade üleminekuperioodil 2021. aastal ja mobiilikõne lõpetamise tasumäärade liuggraafikuperioodil (2021–2023) on selle mehhanismi käivitavad mobiilikõne lõpetamise tasu asjaomased maksimummäärad need, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 4 lõigetes 2–5. Selle mehhanismi käivitavad kõne püsivõrgus lõpetamise tasu asjaomased maksimummäärad 2021. aastal on need, mis on sätestatud käesoleva delegeeritud määruse artikli 5 lõikes 2. Kõne lõpetamise teenuse osutajad liidus peaksid selliseid tasumäärasid kohaldama kolmandates riikides kõne lõpetamise teenuse osutajate kohaldatavate või kavandatavate tasumäärade alusel. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et kohaldada kõne lõpetamise tasu liiduüleseid ühtseid maksimummäärasid avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival moel ning piirata kolmandate riikide numbritelt tehtavate kõnede väljajätmist vaid ulatuses, mis on rangelt vajalik siseturu eesmärkide saavutamiseks ja proportsionaalsuse tagamiseks, tuleks käesoleva määrusega kehtestatud määrasid kohaldada kolmandate riikide numbritelt algatatavate ja liidu numbritel lõpetatavate kõnede puhul siis, kui kõne lõpetamise tasumäärad, mida kolmandate riikide kõne lõpetamise teenuste osutajad kohaldavad liidu numbritelt algatatud kõnede suhtes, on käesolevas määruses sätestatud kõne lõpetamise tasude maksimummääraga samal või sellest madalamal tasemel. Kõne püsivõrgus lõpetamise tasumäärade üleminekuperioodil 2021. aastal ja mobiilikõne lõpetamise tasumäärade liuggraafikuperioodil (2021–2023) on selle mehhanismi käivitavad mobiilikõne lõpetamise tasu asjaomased maksimummäärad need, mis on sätestatud käesoleva määruse artikli 4 lõigetes 2–5. Selle mehhanismi käivitavad kõne püsivõrgus lõpetamise tasu asjaomased maksimummäärad 2021. aastal on need, mis on sätestatud käesoleva delegeeritud määruse artikli 5 lõikes 2. Kõne lõpetamise teenuse osutajad liidus peaksid selliseid tasumäärasid kohaldama kolmandates riikides kõne lõpetamise teenuse osutajate kohaldatavate või kavandatavate tasumäärade alusel.

| (13) | Võttes arvesse, et liidu kõne lõpetamise teenuse osutajatel ei pruugi alati olla teavet kolmanda riigi operaatorite kohaldatud kõne lõpetamise tasumäära kohta, peaksid viimased tavajuhul esitama kontrollitava teabe, mis tõendab kõne lõpetamise pakutavat tasumäära. Kui transiiditeenuse osutajad (või muud vahendajad) müüvad kõne lõpetamise teenused edasi liidu operaatoritele, on nende transiiditeenuse osutajate kohaldatav või pakutav kõne lõpetamise tasumäär asjakohane, et määrata kindlaks, kas see on käesolevas määruses sätestatud kõne lõpetamise tasu maksimummääradega võrdne või neist madalam. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse, et liidu kõne lõpetamise teenuse osutajatel ei pruugi alati olla teavet kolmanda riigi operaatorite kohaldatud kõne lõpetamise tasumäära kohta, peaksid viimased tavajuhul esitama kontrollitava teabe, mis tõendab kõne lõpetamise pakutavat tasumäära. Kui transiiditeenuse osutajad (või muud vahendajad) müüvad kõne lõpetamise teenused edasi liidu operaatoritele, on nende transiiditeenuse osutajate kohaldatav või pakutav kõne lõpetamise tasumäär asjakohane, et määrata kindlaks, kas see on käesolevas määruses sätestatud kõne lõpetamise tasu maksimummääradega võrdne või neist madalam.

| (14) | Kui kolmandate riikide operaatorid võtavad liidu numbritelt algatatud ja kolmanda riigi numbritel lõpetatud kõnede eest lõpetamistasusid, mille määrad on kõrgemad kui kõne lõpetamise üleliidulised tasumäärad, tuleks käesolevas määruses sätestatud tasumäärasid kohaldada ka kõnede suhtes, mis algatatakse kolmanda riigi numbritelt ja lõpetatakse liidu numbritel, kui komisjon teeb selliste kolmandate riikide poolt komisjonile esitatud teabe põhjal kindlaks, et kõne lõpetamise tasu reguleerimine nendes riikides põhineb direktiivi (EL) 2018/1972 artiklis 75 ja selle III lisas sätestatud põhimõtetega samaväärsetel põhimõtetel. Sellistele nõuetele vastavate kolmandate riikide loetelu tuleks lisada käesolevasse määrusesse ja seda tuleks nõuetekohaselt ajakohastada. |
| --- | --- |

(14)

Kui kolmandate riikide operaatorid võtavad liidu numbritelt algatatud ja kolmanda riigi numbritel lõpetatud kõnede eest lõpetamistasusid, mille määrad on kõrgemad kui kõne lõpetamise üleliidulised tasumäärad, tuleks käesolevas määruses sätestatud tasumäärasid kohaldada ka kõnede suhtes, mis algatatakse kolmanda riigi numbritelt ja lõpetatakse liidu numbritel, kui komisjon teeb selliste kolmandate riikide poolt komisjonile esitatud teabe põhjal kindlaks, et kõne lõpetamise tasu reguleerimine nendes riikides põhineb direktiivi (EL) 2018/1972 artiklis 75 ja selle III lisas sätestatud põhimõtetega samaväärsetel põhimõtetel. Sellistele nõuetele vastavate kolmandate riikide loetelu tuleks lisada käesolevasse määrusesse ja seda tuleks nõuetekohaselt ajakohastada.

| (15) | Kuna kõne päritolumaa määrab, kas kõne lõpetamise tasu üleliidulisi määrasid kohaldatakse või mitte, on oluline, et liidu operaatorid suudaksid kindlaks teha helistaja asukohariigi. Selleks võivad operaatorid tugineda helistaja numbri kuvamise (CLI) funktsiooni puhul numbrinäidus sisalduvale riigikoodile. Selleks et tagada käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine, peaksid liidu operaatorid saama kehtiva helistaja numbri näidu (CLI), mis on määratud igale sissetulevale kõnele. Sellest tulenevalt ei oleks liidu operaatorid kohustatud kohaldama üleliidulisi kõne lõpetamise tasumäärasid selliste kõnede lõpetamisel, mille puhul CLI puudub, pole kehtiv või on petturlik. |
| --- | --- |

(15)

Kuna kõne päritolumaa määrab, kas kõne lõpetamise tasu üleliidulisi määrasid kohaldatakse või mitte, on oluline, et liidu operaatorid suudaksid kindlaks teha helistaja asukohariigi. Selleks võivad operaatorid tugineda helistaja numbri kuvamise (CLI) funktsiooni puhul numbrinäidus sisalduvale riigikoodile. Selleks et tagada käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine, peaksid liidu operaatorid saama kehtiva helistaja numbri näidu (CLI), mis on määratud igale sissetulevale kõnele. Sellest tulenevalt ei oleks liidu operaatorid kohustatud kohaldama üleliidulisi kõne lõpetamise tasumäärasid selliste kõnede lõpetamisel, mille puhul CLI puudub, pole kehtiv või on petturlik.

| (16) | Selleks et hinnata kõne lõpetamise tõhusat kulu liidu hüpoteetilises mobiilside- või püsivõrgus kooskõlas direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 75 lõikes 1 ja III lisas sätestatud põhimõtetega, töötati välja kaks kulumudelit (vastavalt mobiilikõne ja püsivõrgu kõne lõpetamise kohta), võttes arvesse iga liikmesriigi kulusid. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et hinnata kõne lõpetamise tõhusat kulu liidu hüpoteetilises mobiilside- või püsivõrgus kooskõlas direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 75 lõikes 1 ja III lisas sätestatud põhimõtetega, töötati välja kaks kulumudelit (vastavalt mobiilikõne ja püsivõrgu kõne lõpetamise kohta), võttes arvesse iga liikmesriigi kulusid.

| (17) | Konsultatsioonide käigus liikmesriikide kulude kohta saadud tagasiside põhjal koostati kulumudelid nii mobiilside- kui ka püsivõrkude jaoks. Vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 III lisale saadi kulumudelitega määrad, mis põhinevad tõhusa operaatori kantavate kulude katmisel. Seega põhinevad tasud üksnes kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisega kaasnevatel lisakuludel ehk üksnes liiklusega seotud kuludel, mida oleks võimalik vältida, kui kõne lõpetamise hulgiteenust ei osutataks. |
| --- | --- |

(17)

Konsultatsioonide käigus liikmesriikide kulude kohta saadud tagasiside põhjal koostati kulumudelid nii mobiilside- kui ka püsivõrkude jaoks. Vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 III lisale saadi kulumudelitega määrad, mis põhinevad tõhusa operaatori kantavate kulude katmisel. Seega põhinevad tasud üksnes kõne lõpetamise hulgiteenuse osutamisega kaasnevatel lisakuludel ehk üksnes liiklusega seotud kuludel, mida oleks võimalik vältida, kui kõne lõpetamise hulgiteenust ei osutataks.

| (18) | Mobiilikõne ja püsivõrgu kõne lõpetamise tasu üleliidulised ühtsed maksimummäärad kehtestati tellitud kulumudelite kohaselt suurima kuluga riigi tõhusate kulude alusel (tagades seega kulude katmise kogu liidu ulatuses), lisades seejärel väikese ohutusvaru kulumudelite võimalike ebatäpsuste kompenseerimiseks. |
| --- | --- |

(18)

Mobiilikõne ja püsivõrgu kõne lõpetamise tasu üleliidulised ühtsed maksimummäärad kehtestati tellitud kulumudelite kohaselt suurima kuluga riigi tõhusate kulude alusel (tagades seega kulude katmise kogu liidu ulatuses), lisades seejärel väikese ohutusvaru kulumudelite võimalike ebatäpsuste kompenseerimiseks.

| (19) | Käesoleva määrusega kehtestatud kõne lõpetamise tasu üleliidulisi ühtseid maksimummäärasid tuleks hakata kohaldama kaks kuud pärast käesoleva määruse jõustumist, tagamaks, et operaatoritel jääks piisavalt aega oma teabe-, arveldus- ja raamatupidamissüsteemide kohandamiseks ning ühenduslepingutes vajalike muudatuste tegemiseks. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega kehtestatud kõne lõpetamise tasu üleliidulisi ühtseid maksimummäärasid tuleks hakata kohaldama kaks kuud pärast käesoleva määruse jõustumist, tagamaks, et operaatoritel jääks piisavalt aega oma teabe-, arveldus- ja raamatupidamissüsteemide kohandamiseks ning ühenduslepingutes vajalike muudatuste tegemiseks.

| (20) | Kui kõne lõpetamise praegused keskmised tasumäärad liidus on märkimisväärselt kõrgemad kui tulevikus kehtestatavad tasumäärad, st käesolevas määruses sätestatud kõne lõpetamise tasu üleliidulised ühtsed maksimummäärad, tuleks kohaldada liuggraafikut, mis on üldkasutatav reguleerimistava. Sellistel juhtudel peaks liuggraafik olema tõhus vahend madalamate määrade sujuvamaks kohaldamiseks kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(20)

Kui kõne lõpetamise praegused keskmised tasumäärad liidus on märkimisväärselt kõrgemad kui tulevikus kehtestatavad tasumäärad, st käesolevas määruses sätestatud kõne lõpetamise tasu üleliidulised ühtsed maksimummäärad, tuleks kohaldada liuggraafikut, mis on üldkasutatav reguleerimistava. Sellistel juhtudel peaks liuggraafik olema tõhus vahend madalamate määrade sujuvamaks kohaldamiseks kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

| (21) | Mobiilikõne lõpetamise praegust keskmist liikmesriikide tasumäära arvestades tuleks välja töötada liuggraafik, mis võimaldaks jõuda mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäärani. Selleks et leida tasakaal kiire kohaldamise vajaduse ja operaatorite tegevuse häirimise vältimise vajaduse vahel, peaks liuggraafikut alustama tasemel, mis on lähedane praegusele mobiilikõne lõpetamise keskmisele tasumäärale, ja langetama määra igal aastal kolme aasta jooksul kuni aastani 2024, mil jõutakse mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäärani. |
| --- | --- |

(21)

Mobiilikõne lõpetamise praegust keskmist liikmesriikide tasumäära arvestades tuleks välja töötada liuggraafik, mis võimaldaks jõuda mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäärani. Selleks et leida tasakaal kiire kohaldamise vajaduse ja operaatorite tegevuse häirimise vältimise vajaduse vahel, peaks liuggraafikut alustama tasemel, mis on lähedane praegusele mobiilikõne lõpetamise keskmisele tasumäärale, ja langetama määra igal aastal kolme aasta jooksul kuni aastani 2024, mil jõutakse mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäärani.

| (22) | Seega kehtestatakse käesoleva määrusega kolmeaastane liuggraafik, mille abil saavutatakse mobiilikõne lõpetamise tasu üleliiduline ühtne kulutõhus määr 2024. aastal. Üleminekuperiood ei peaks olema vajalik nende liikmesriikide teenuseosutajate puhul, kes kohaldavad mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulisest 2021. aasta ühtsest maksimummäärast kõrgemaid tasumäärasid, kuna liuggraafik täidab eesmärki leevendada mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära kohaldamise mõju. |
| --- | --- |

(22)

Seega kehtestatakse käesoleva määrusega kolmeaastane liuggraafik, mille abil saavutatakse mobiilikõne lõpetamise tasu üleliiduline ühtne kulutõhus määr 2024. aastal. Üleminekuperiood ei peaks olema vajalik nende liikmesriikide teenuseosutajate puhul, kes kohaldavad mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulisest 2021. aasta ühtsest maksimummäärast kõrgemaid tasumäärasid, kuna liuggraafik täidab eesmärki leevendada mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära kohaldamise mõju.

| (23) | Mõnes liikmesriigis on praegused mobiilikõne lõpetamise tasu reguleeritud maksimummäärad liuggraafiku kohaldamise tulemusena madalamad kui 2021., 2022. ja 2023. aastaks kehtestatud mobiilikõne lõpetamise tasumäärad ning seega lähedal mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulisele ühtsele maksimummäärale. Selleks et vältida nendes liikmesriikides jaehindade võimalikku tõusu mobiilikõne lõpetamise reguleeritud tasude ajutise tõusu tulemusena, peaks olema võimalik jätkata kõnealustes liikmesriikides mobiilikõne lõpetamise tasude kehtivate reguleeritud määrade kohaldamist kuni aastani, mil käesoleva määrusega kõnealuseks aastaks kehtestatud mobiilikõne lõpetamise tasu maksimummäär on võrdne nendes liikmesriikides kehtivate kõne lõpetamise tasumääradega või neist madalam. |
| --- | --- |

(23)

Mõnes liikmesriigis on praegused mobiilikõne lõpetamise tasu reguleeritud maksimummäärad liuggraafiku kohaldamise tulemusena madalamad kui 2021., 2022. ja 2023. aastaks kehtestatud mobiilikõne lõpetamise tasumäärad ning seega lähedal mobiilikõne lõpetamise tasu üleliidulisele ühtsele maksimummäärale. Selleks et vältida nendes liikmesriikides jaehindade võimalikku tõusu mobiilikõne lõpetamise reguleeritud tasude ajutise tõusu tulemusena, peaks olema võimalik jätkata kõnealustes liikmesriikides mobiilikõne lõpetamise tasude kehtivate reguleeritud määrade kohaldamist kuni aastani, mil käesoleva määrusega kõnealuseks aastaks kehtestatud mobiilikõne lõpetamise tasu maksimummäär on võrdne nendes liikmesriikides kehtivate kõne lõpetamise tasumääradega või neist madalam.

| (24) | Kuna kõne püsivõrgus lõpetamise tasude kehtiva keskmise määra ja käesolevas määruses sätestatud kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära erinevus on väiksem kui mobiilikõne lõpetamise tasu vastavate määrade erinevus, ei tohiks kõne püsivõrgus lõpetamise turul liuggraafik vajalik olla. Samas peaks olema asjakohane teatavatele liikmesriikidele üleminekuperioodi võimaldamine, et tagada sujuv üleminek kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulisele ühtsele maksimummäärale ja vältida selle kohaldamisel tarbetuid viivitusi. |
| --- | --- |

(24)

Kuna kõne püsivõrgus lõpetamise tasude kehtiva keskmise määra ja käesolevas määruses sätestatud kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära erinevus on väiksem kui mobiilikõne lõpetamise tasu vastavate määrade erinevus, ei tohiks kõne püsivõrgus lõpetamise turul liuggraafik vajalik olla. Samas peaks olema asjakohane teatavatele liikmesriikidele üleminekuperioodi võimaldamine, et tagada sujuv üleminek kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulisele ühtsele maksimummäärale ja vältida selle kohaldamisel tarbetuid viivitusi.

| (25) | Võttes arvesse kõne püsivõrgus lõpetamise tasumäära praegust taset teatavates liikmesriikides ja käesolevas määruses sätestatud kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulist ühtset maksimummäära, on põhjendatud mõnele liikmesriigile üleminekuperioodi võimaldamine. Üleminekuperiood peaks algama käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval ja lõppema 31. detsembril 2021. Üleminekuperioodil võidakse asjaomastes liikmesriikides kohaldada erimäärasid, mis kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulisest ühtsest maksimummäärast erinevad. |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse kõne püsivõrgus lõpetamise tasumäära praegust taset teatavates liikmesriikides ja käesolevas määruses sätestatud kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulist ühtset maksimummäära, on põhjendatud mõnele liikmesriigile üleminekuperioodi võimaldamine. Üleminekuperiood peaks algama käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeval ja lõppema 31. detsembril 2021. Üleminekuperioodil võidakse asjaomastes liikmesriikides kohaldada erimäärasid, mis kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulisest ühtsest maksimummäärast erinevad.

| (26) | Sellistes riikides, kus kõne püsivõrgus lõpetamise tasu praegused määrad on märkimisväärselt kõrgemad kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulisest ühtsest maksimummäärast, on põhjendatud üleminekuperiood, mis võimaldab kõnealuste määrade järkjärgulist kohandamist. Kõigis liikmesriikides peale kahe, kus kõne püsivõrgus lõpetamise tasu praegused määrad on üle 0,0875 eurosendi (kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär pluss 25 %), peaks kõne püsivõrgus lõpetamise tasu maksimummäär olema 2021. aastaks võrdne määraga, mis on 20 % väiksem nende praegusest määrast. Poolas ja Soomes, kus seni ei ole järgitud komisjoni soovituses 2009/396/EÜ (2) sätestatud põhimõtteid ja kus kõne püsivõrgus lõpetamise tasu praegused määrad on väga kõrged, ei oleks 20 %-line vähendamine piisav meede kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära saavutamiseks. Seega peaks nende tasumäär üleminekuperioodil vastama sellise liikmesriigi tasumäärale, kelle määr on üleminekuperioodi ajal kõrgeim (arvestamata kõnealuse kahe liikmesriigi määra). Ülejäänud liikmesriikide puhul, kus kõne püsivõrgus lõpetamise tasu kehtivad määrad on madalamad kui kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär või kus nende 20 %-lise vähendamisega saavutataks kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär või sellest madalam määr, ei tuleks üleminekuperioodi kehtestada. |
| --- | --- |

(26)

Sellistes riikides, kus kõne püsivõrgus lõpetamise tasu praegused määrad on märkimisväärselt kõrgemad kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulisest ühtsest maksimummäärast, on põhjendatud üleminekuperiood, mis võimaldab kõnealuste määrade järkjärgulist kohandamist. Kõigis liikmesriikides peale kahe, kus kõne püsivõrgus lõpetamise tasu praegused määrad on üle 0,0875 eurosendi (kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär pluss 25 %), peaks kõne püsivõrgus lõpetamise tasu maksimummäär olema 2021. aastaks võrdne määraga, mis on 20 % väiksem nende praegusest määrast. Poolas ja Soomes, kus seni ei ole järgitud komisjoni soovituses 2009/396/EÜ (2) sätestatud põhimõtteid ja kus kõne püsivõrgus lõpetamise tasu praegused määrad on väga kõrged, ei oleks 20 %-line vähendamine piisav meede kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliidulise ühtse maksimummäära saavutamiseks. Seega peaks nende tasumäär üleminekuperioodil vastama sellise liikmesriigi tasumäärale, kelle määr on üleminekuperioodi ajal kõrgeim (arvestamata kõnealuse kahe liikmesriigi määra). Ülejäänud liikmesriikide puhul, kus kõne püsivõrgus lõpetamise tasu kehtivad määrad on madalamad kui kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär või kus nende 20 %-lise vähendamisega saavutataks kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär või sellest madalam määr, ei tuleks üleminekuperioodi kehtestada.

| (27) | Vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 75 lõikele 1 konsulteeriti elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametiga, kes esitas oma arvamuse 15. oktoobril 2020. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 75 lõikele 1 konsulteeriti elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametiga, kes esitas oma arvamuse 15. oktoobril 2020.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva delegeeritud määrusega kehtestatakse mobiilikõne lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär ja kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär, mida kõne lõpetamise hulgiteenuse osutajad võivad võtta mobiilikõne ja püsivõrgu kõne lõpetamise teenuse osutamise eest.

2.   Käesolev määrus ei piira direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 64 lõike 3 ning artiklite 67 ja 68 kohaseid riikide reguleerivate asutuste volitusi.

3.   Artikleid 4 ja 5 kohaldatakse liidu numbritel algatatavate ja lõpetatavate kõnede suhtes.

4.   Artikleid 4 ja 5 kohaldatakse ka selliste kõnede suhtes, mis algatatakse kolmandate riikide numbritelt ja mis lõpetatakse liidu numbritel, kui täidetud on üks kahest järgmisest tingimusest:

| a) | kui kolmandas riigis kõne lõpetamise teenuse osutaja kohaldab liidu numbritelt algatatud kõnede suhtes mobiilikõne või püsivõrgu kõne lõpetamise tasumäära, mis on artiklites 4 või 5 sätestatud mobiilikõne või püsivõrgu kõne lõpetamise tasu (vastava aasta ja liikmesriigi) maksimummääradega võrdsed või nendest madalamad, lähtudes tasumääradest, mida kolmandas riigis kõne lõpetamise teenuse osutaja kohaldab või pakub liidu kõne lõpetamise teenuse osutajatele, või |
| --- | --- |

a)

kui kolmandas riigis kõne lõpetamise teenuse osutaja kohaldab liidu numbritelt algatatud kõnede suhtes mobiilikõne või püsivõrgu kõne lõpetamise tasumäära, mis on artiklites 4 või 5 sätestatud mobiilikõne või püsivõrgu kõne lõpetamise tasu (vastava aasta ja liikmesriigi) maksimummääradega võrdsed või nendest madalamad, lähtudes tasumääradest, mida kolmandas riigis kõne lõpetamise teenuse osutaja kohaldab või pakub liidu kõne lõpetamise teenuse osutajatele, või

| b) | kui:






  i) | komisjon teeb kolmanda riigi esitatud teabe põhjal kindlaks, et liidu numbritelt algatatavate ja kõnealuse kolmanda riigi numbritel lõpetatavate kõnede puhul kohaldatavad kõne lõpetamise tasumäärad on reguleeritud vastavalt põhimõtetele, mis on samaväärsed direktiivi (EL) 2018/1972 artiklis 75 ja selle III lisas sätestatud põhimõtetega, ning |
| --- | --- | --- |

b)

kui:

i)

komisjon teeb kolmanda riigi esitatud teabe põhjal kindlaks, et liidu numbritelt algatatavate ja kõnealuse kolmanda riigi numbritel lõpetatavate kõnede puhul kohaldatavad kõne lõpetamise tasumäärad on reguleeritud vastavalt põhimõtetele, mis on samaväärsed direktiivi (EL) 2018/1972 artiklis 75 ja selle III lisas sätestatud põhimõtetega, ning

| ii) | kõnealune kolmas riik on loetletud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

ii)

kõnealune kolmas riik on loetletud käesoleva määruse lisas.

5.   Artiklite 4 ja 5 tasumäärasid käsitatakse minutitasuna (ilma käibemaksuta) ja neid tasusid võetakse sekundipõhiselt.

Artikkel 2

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „mobiilikõne lõpetamise teenus“ – hulgiteenus, mis on vajalik kõne lõpetamiseks, kui kõne tehakse mobiilinumbritele, mis on avalikult määratud numeratsiooniressursid, nimelt riigi numeratsiooniplaani numbrid, mida pakuvad operaatorid, kellel on võimalus kontrollida sellistele numbritele tehtud kõne lõpetamist ja kehtestada sellistele numbritele tehtud kõne lõpetamise tasumäärad, tingimusel, et loodud on ühendus vähemalt ühe võrguga (olenemata kasutatavast tehnoloogiast) ja võttes arvesse ühenduspordid; |
| --- | --- |

a)

„mobiilikõne lõpetamise teenus“ – hulgiteenus, mis on vajalik kõne lõpetamiseks, kui kõne tehakse mobiilinumbritele, mis on avalikult määratud numeratsiooniressursid, nimelt riigi numeratsiooniplaani numbrid, mida pakuvad operaatorid, kellel on võimalus kontrollida sellistele numbritele tehtud kõne lõpetamist ja kehtestada sellistele numbritele tehtud kõne lõpetamise tasumäärad, tingimusel, et loodud on ühendus vähemalt ühe võrguga (olenemata kasutatavast tehnoloogiast) ja võttes arvesse ühenduspordid;

| b) | „kõne püsivõrgus lõpetamise teenus“ – hulgiteenus, mis on vajalik kõne lõpetamiseks, kui kõne tehakse geograafilistele numbritele ja sellistele mittegeograafilistele numbritele, mida kasutatakse püsiside rändlusteenuste ja hädaabiteenuste puhul, ehk numbritele, mis on avalikult määratud numeratsiooniressursid, nimelt riigi numeratsiooniplaani numbrid, mida pakuvad operaatorid, kellel on võimalus kontrollida sellistele numbritele tehtud kõne lõpetamist ja kehtestada sellistele numbritele tehtud kõne lõpetamise tasumäärad, tingimusel, et loodud on ühendus vähemalt ühe võrguga (olenemata kasutatavast tehnoloogiast) ja võttes arvesse ühenduspordid; |
| --- | --- |

b)

„kõne püsivõrgus lõpetamise teenus“ – hulgiteenus, mis on vajalik kõne lõpetamiseks, kui kõne tehakse geograafilistele numbritele ja sellistele mittegeograafilistele numbritele, mida kasutatakse püsiside rändlusteenuste ja hädaabiteenuste puhul, ehk numbritele, mis on avalikult määratud numeratsiooniressursid, nimelt riigi numeratsiooniplaani numbrid, mida pakuvad operaatorid, kellel on võimalus kontrollida sellistele numbritele tehtud kõne lõpetamist ja kehtestada sellistele numbritele tehtud kõne lõpetamise tasumäärad, tingimusel, et loodud on ühendus vähemalt ühe võrguga (olenemata kasutatavast tehnoloogiast) ja võttes arvesse ühenduspordid;

| c) | „liidu number“ – number riiklikes numeratsiooniplaanides, mis vastavad liidu territooriumile jäävate geograafiliste piirkondade E.164 standardi riigikoodidele. |
| --- | --- |

c)

„liidu number“ – number riiklikes numeratsiooniplaanides, mis vastavad liidu territooriumile jäävate geograafiliste piirkondade E.164 standardi riigikoodidele.

Artikkel 3

1.   Mobiilikõne või püsivõrgu kõne lõpetamise teenuse osutaja ei küsi oma võrgus lõppkasutaja jaoks kõne lõpetamise teenuse osutamise eest tasu kõrgemas määras, kui on sätestatud artiklites 4 ja 5.

2.   Kui kõne lõpetamise tasud on praegu kehtestatud muus vääringus kui euro, konverteeritakse artikli 4 lõigetes 1, 2, 4 ja 5 ning artikli 5 lõikes 1 sätestatud mobiilikõne ja püsivõrgu kõne lõpetamise tasu maksimummäärad riigi vääringusse, kohaldades Euroopa Keskpanga poolt Euroopa Liidu Teatajas1. jaanuaril, 1. veebruaril ja 1. märtsil 2021 avaldatud viitekursside keskmist.

3.   Muus vääringus kui euros nomineeritud mobiilikõne ja püsivõrgu kõne lõpetamise tasu maksimummäärad vaadatakse igal aastal läbi ja neid ajakohastatakse iga aasta 1. jaanuariks, kasutades värskeimat – Euroopa Keskpanga poolt Euroopa Liidu Teatajas 1. septembril, 1. oktoobril ja 1. novembril avaldatud – viitekursside keskmist.

Artikkel 4

1.   Mobiilikõne lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär on 0,2 eurosenti minutis.

2.   Erandina lõikest 1 võivad mobiilikõne lõpetamise teenuse osutajad kohaldada järgmisi mobiilikõne lõpetamise tasu maksimummäärasid:

| a) | alates 1. juulist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 liikmesriikides, mida ei ole nimetatud lõikes 3: 0,7 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

a)

alates 1. juulist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 liikmesriikides, mida ei ole nimetatud lõikes 3: 0,7 eurosenti minutis;

| b) | alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 liikmesriikides, mida ei ole nimetatud lõikes 4: 0,55 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

b)

alates 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 liikmesriikides, mida ei ole nimetatud lõikes 4: 0,55 eurosenti minutis;

| c) | alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 liikmesriikides, mida ei ole nimetatud lõikes 5: 0,4 eurosenti minutis. |
| --- | --- |

c)

alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 liikmesriikides, mida ei ole nimetatud lõikes 5: 0,4 eurosenti minutis.

3.   Erandina lõikest 1 võivad mobiilikõne lõpetamise teenuse osutajad järgmistes liikmesriikides kohaldada 1. juulist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 järgmisi mobiilikõne lõpetamise tasu maksimummäärasid:

| a) | Horvaatias 0,045 Horvaatia kuna minutis; |
| --- | --- |

a)

Horvaatias 0,045 Horvaatia kuna minutis;

| b) | Küprosel 0,20 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

b)

Küprosel 0,20 eurosenti minutis;

| c) | Taanis 0,0385 Taani krooni minutis; |
| --- | --- |

c)

Taanis 0,0385 Taani krooni minutis;

| d) | Kreekas 0,622 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

d)

Kreekas 0,622 eurosenti minutis;

| e) | Ungaris 1,71 forintit minutis; |
| --- | --- |

e)

Ungaris 1,71 forintit minutis;

| f) | Iirimaal 0,43 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

f)

Iirimaal 0,43 eurosenti minutis;

| g) | Itaalias 0,67 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

g)

Itaalias 0,67 eurosenti minutis;

| h) | Maltal 0,4045 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

h)

Maltal 0,4045 eurosenti minutis;

| i) | Madalmaades 0,581 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

i)

Madalmaades 0,581 eurosenti minutis;

| j) | Portugalis 0,36 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

j)

Portugalis 0,36 eurosenti minutis;

| k) | Hispaanias 0,64 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

k)

Hispaanias 0,64 eurosenti minutis;

| l) | Rootsis 0,0216 Rootsi krooni minutis. |
| --- | --- |

l)

Rootsis 0,0216 Rootsi krooni minutis.

4.   Erandina lõikest 1 võivad mobiilikõne lõpetamise teenuse osutajad järgmistes liikmesriikides kohaldada 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 järgmisi mobiilikõne lõpetamise tasu maksimummäärasid:

| a) | Küprosel 0,20 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

a)

Küprosel 0,20 eurosenti minutis;

| b) | Taanis 0,52 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

b)

Taanis 0,52 eurosenti minutis;

| c) | Ungaris 0,47 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

c)

Ungaris 0,47 eurosenti minutis;

| d) | Iirimaal 0,43 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

d)

Iirimaal 0,43 eurosenti minutis;

| e) | Maltal 0,40 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

e)

Maltal 0,40 eurosenti minutis;

| f) | Portugalis 0,36 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

f)

Portugalis 0,36 eurosenti minutis;

| g) | Rootsis 0,21 eurosenti minutis. |
| --- | --- |

g)

Rootsis 0,21 eurosenti minutis.

5.   Erandina lõikest 1 võivad mobiilikõne lõpetamise teenuse osutajad järgmistes liikmesriikides kohaldada 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 järgmisi mobiilikõne lõpetamise tasu maksimummäärasid:

| a) | Küprosel 0,20 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

a)

Küprosel 0,20 eurosenti minutis;

| b) | Portugalis 0,36 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

b)

Portugalis 0,36 eurosenti minutis;

| c) | Rootsis 0,21 eurosenti minutis. |
| --- | --- |

c)

Rootsis 0,21 eurosenti minutis.

Artikkel 5

1.   Kõne püsivõrgus lõpetamise tasu üleliiduline ühtne maksimummäär on 0,07 eurosenti minutis.

2.   Erandina lõikest 1 võivad kõne püsivõrgus lõpetamise teenuse osutajad järgmistes liikmesriikides kohaldada 1. juulist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 järgmisi kõne püsivõrgus lõpetamise tasu maksimummäärasid:

| a) | Austrias 0,089 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

a)

Austrias 0,089 eurosenti minutis;

| b) | Belgias 0,093 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

b)

Belgias 0,093 eurosenti minutis;

| c) | Horvaatias 0,0057 Horvaatia kuna minutis; |
| --- | --- |

c)

Horvaatias 0,0057 Horvaatia kuna minutis;

| d) | Tšehhis 0,0264 Tšehhi krooni minutis; |
| --- | --- |

d)

Tšehhis 0,0264 Tšehhi krooni minutis;

| e) | Soomes 0,111 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

e)

Soomes 0,111 eurosenti minutis;

| f) | Lätis 0,076 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

f)

Lätis 0,076 eurosenti minutis;

| g) | Leedus 0,072 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

g)

Leedus 0,072 eurosenti minutis;

| h) | Luksemburgis 0,110 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

h)

Luksemburgis 0,110 eurosenti minutis;

| i) | Madalmaades 0,111 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

i)

Madalmaades 0,111 eurosenti minutis;

| j) | Poolas 0,005 Poola zlotti minutis; |
| --- | --- |

j)

Poolas 0,005 Poola zlotti minutis;

| k) | Rumeenias 0,078 eurosenti minutis; |
| --- | --- |

k)

Rumeenias 0,078 eurosenti minutis;

| l) | Slovakkias 0,078 eurosenti minutis. |
| --- | --- |

l)

Slovakkias 0,078 eurosenti minutis.

Artikkel 6

1.   Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

2.   Seda kohaldatakse 1. juulist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

1

(2)  Komisjoni 7. mai 2009. aasta soovitus 2009/396/EÜ Euroopa Liidus püsiliini- ja mobiilikõne lõpetamise tasu reguleerimise kohta (ELT L 124, 20.5.2009, lk 67).

2

---

LISA

Loetelu kolmandatest riikidest vastavalt käesoleva määruse artikli 1 lõike 4 punktile b:

1.

---

| 22.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/655,

21. aprill 2021,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96, (1)eriti selle artikli 11 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisas on loetletud Iraagi eelmise valitsuse avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted, füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kelle suhtes rakendatakse kõnealuse määruse alusel 22. mail 2003 väljaspool Iraaki asunud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisas on loetletud Iraagi eelmise valitsuse avalik-õiguslikud asutused, ettevõtted, füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kelle suhtes rakendatakse kõnealuse määruse alusel 22. mail 2003 väljaspool Iraaki asunud rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (2) | 15. aprillil 2021 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee eemaldada kuus üksust nende isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

15. aprillil 2021 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee eemaldada kuus üksust nende isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

finantsstabiilsuse,

finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi

peadirektor

---

(1)  
  ELT L 169, 8.7.2003, lk 6.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1210/2003 III lisast jäetakse välja järgmised kanded:

| „41. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR BAKERIES AND OVENS (alias GENERAL ESTABLISHMENT OF BAKERIES AND OVENS). Aadressid: a) Al Nidhal Street, near Saddoun Park, P.O. Box 109, Baghdad, Iraq; b) Milla, Iraq; c) Basrah, Iraq; d) Kerbala, Iraq; e) Diwaniya, Iraq; f) Najaf, Iraq; g) Mosul, Iraq; h) Arbil, Iraq; i) Kirkuk, Iraq; j) Nasiriya, Iraq; j) Samawa, Iraq; k) Baquba, Iraq; m) Amara, Iraq; n) Sulaimaniya, Iraq; o) Dohuk, Iraq.“ |
| --- | --- |

„41.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR BAKERIES AND OVENS (alias GENERAL ESTABLISHMENT OF BAKERIES AND OVENS). Aadressid: a) Al Nidhal Street, near Saddoun Park, P.O. Box 109, Baghdad, Iraq; b) Milla, Iraq; c) Basrah, Iraq; d) Kerbala, Iraq; e) Diwaniya, Iraq; f) Najaf, Iraq; g) Mosul, Iraq; h) Arbil, Iraq; i) Kirkuk, Iraq; j) Nasiriya, Iraq; j) Samawa, Iraq; k) Baquba, Iraq; m) Amara, Iraq; n) Sulaimaniya, Iraq; o) Dohuk, Iraq.“

| „43. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR FLOUR MILLS (alias STATE ENTERPRISE OF FLOUR MILLS). Aadressid: a) P.O. Box 170, entrance to Hurriyah City, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 17011, entrance of Huriah City, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„43.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR FLOUR MILLS (alias STATE ENTERPRISE OF FLOUR MILLS). Aadressid: a) P.O. Box 170, entrance to Hurriyah City, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 17011, entrance of Huriah City, Baghdad, Iraq.“

| „68. | IRAQI STATE EXPORT ORGANIZATION. Aadress: P.O. Box 5670, Sadoon Street, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„68.

IRAQI STATE EXPORT ORGANIZATION. Aadress: P.O. Box 5670, Sadoon Street, Baghdad, Iraq.“

| „69. | IRAQI STATE IMPORT ORGANIZATION (alias IRAQI STATE ORGANIZATION OF IMPORTS). Aadress: P.O. Box 5642, Al Masbah, Hay Babile Area, 29 Street 16 Building no. 5, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„69.

IRAQI STATE IMPORT ORGANIZATION (alias IRAQI STATE ORGANIZATION OF IMPORTS). Aadress: P.O. Box 5642, Al Masbah, Hay Babile Area, 29 Street 16 Building no. 5, Baghdad, Iraq.“

| „196. | STATE TRADING ENTERPRISE FOR EQUIPMENT AND HAND TOOLS. Aadressid: a) Khalid Al Bin Al Waleed St., P.O. Box 414, Baghdad, Iraq; b) Camp Sarah, New Baghdad St., Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„196.

STATE TRADING ENTERPRISE FOR EQUIPMENT AND HAND TOOLS. Aadressid: a) Khalid Al Bin Al Waleed St., P.O. Box 414, Baghdad, Iraq; b) Camp Sarah, New Baghdad St., Baghdad, Iraq.“

| „197. | STATE TRADING ENTERPRISE FOR MACHINERY. Aadress: P.O. Box 2218, Camp Sarah, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„197.

STATE TRADING ENTERPRISE FOR MACHINERY. Aadress: P.O. Box 2218, Camp Sarah, Baghdad, Iraq.“

---

| 22.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/656,

21. aprill 2021,

millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste toodete registris nimetus „Slovenska potica“ (GTT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Sloveenia esitatud taotlus registreerida nimetus „Slovenska potica“ garanteeritud traditsioonilise tootena (GTT). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Sloveenia esitatud taotlus registreerida nimetus „Slovenska potica“ garanteeritud traditsioonilise tootena (GTT).

| (2) | Komisjon sai 29. juunil 2020 Austrialt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas Austria saadetud vastulause ja põhjendatud vastuväite Sloveeniale 3. juulil 2020. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai 29. juunil 2020 Austrialt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas Austria saadetud vastulause ja põhjendatud vastuväite Sloveeniale 3. juulil 2020.

| (3) | Komisjon uuris Austria esitatud vastulauset ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Vastulauses väidetakse, et Austrias kasutatakse nimetust „Potize“/„Putize“ endiselt sarnaste Austrias valmistatud toodete puhul ning nimetuse kasutamine on seaduslik ja seda on põlvkondade vältel tunnustatud. Lisaks väidetakse, et toote „Potize“/„Putize“ tootmine on Austrias majanduslikult väga oluline, eriti Lõuna-Austrias asuvate tootjate jaoks. Seetõttu leiab Austria, et nimetuse reserveerimine üksnes Sloveenias (vastavalt Sloveenia traditsioonile) valmistatud selle nimetusega toodetele tuleb tagasi lükata. Igal juhul on Austria seisukohal, et tuleb tagada, et Austria traditsiooni kohaselt valmistatud toote tootmine ja Austrias juba palju aastaid traditsiooniliselt kasutusel oleva nimetuse „Potize“ või „Putize“ kasutamine oleks jätkuvalt võimalik. Kokkuvõttes väidetakse vastuväites, et registreerimiseks esitatud nimetus on seaduslik, tuntud ja majanduslikult oluline sarnaste põllumajandustoodete või toidu puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 21 lõike 1 punktiga b. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon uuris Austria esitatud vastulauset ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Vastulauses väidetakse, et Austrias kasutatakse nimetust „Potize“/„Putize“ endiselt sarnaste Austrias valmistatud toodete puhul ning nimetuse kasutamine on seaduslik ja seda on põlvkondade vältel tunnustatud. Lisaks väidetakse, et toote „Potize“/„Putize“ tootmine on Austrias majanduslikult väga oluline, eriti Lõuna-Austrias asuvate tootjate jaoks. Seetõttu leiab Austria, et nimetuse reserveerimine üksnes Sloveenias (vastavalt Sloveenia traditsioonile) valmistatud selle nimetusega toodetele tuleb tagasi lükata. Igal juhul on Austria seisukohal, et tuleb tagada, et Austria traditsiooni kohaselt valmistatud toote tootmine ja Austrias juba palju aastaid traditsiooniliselt kasutusel oleva nimetuse „Potize“ või „Putize“ kasutamine oleks jätkuvalt võimalik. Kokkuvõttes väidetakse vastuväites, et registreerimiseks esitatud nimetus on seaduslik, tuntud ja majanduslikult oluline sarnaste põllumajandustoodete või toidu puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 21 lõike 1 punktiga b.

| (4) | Komisjon kutsus oma 28. juuli 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kutsus oma 28. juuli 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.

| (5) | Sloveenia ja Austria jõudsid kokkuleppele, millest teatati komisjonile ettenähtud tähtajaks 5. oktoobril 2020. |
| --- | --- |

(5)

Sloveenia ja Austria jõudsid kokkuleppele, millest teatati komisjonile ettenähtud tähtajaks 5. oktoobril 2020.

| (6) | Sloveenia ja Austria nõustusid, et nimetuste „Potize“ ja „Putize“ kasutamine ei kujuta endast väärkasutust, imiteerimist ega seoste tekitamist nimetuse „Slovenska potica“ kui garanteeritud traditsioonilise toote (GTT) suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Sloveenia ja Austria nõustusid, et nimetuste „Potize“ ja „Putize“ kasutamine ei kujuta endast väärkasutust, imiteerimist ega seoste tekitamist nimetuse „Slovenska potica“ kui garanteeritud traditsioonilise toote (GTT) suhtes.

| (7) | Lisaks nõustusid nad, et nimetused „Slovenska potica“ ühelt poolt ning „Potize“ ja „Putize“ teiselt poolt on õiguspärased. Sloveenia kinnitas, et nimetuse „Slovenska potica“ registreerimine garanteeritud traditsioonilise tootena ei kahjusta Austria tootjate õigust kasutada nimetusi „Potize“ ja „Putize“. Austria tootjad ei tohi siiski kasutada pakendil ühtegi Sloveeniale viitavat elementi, nt lippe, värve jne. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks nõustusid nad, et nimetused „Slovenska potica“ ühelt poolt ning „Potize“ ja „Putize“ teiselt poolt on õiguspärased. Sloveenia kinnitas, et nimetuse „Slovenska potica“ registreerimine garanteeritud traditsioonilise tootena ei kahjusta Austria tootjate õigust kasutada nimetusi „Potize“ ja „Putize“. Austria tootjad ei tohi siiski kasutada pakendil ühtegi Sloveeniale viitavat elementi, nt lippe, värve jne.

| (8) | Kokkuleppest võib järeldada, et Sloveenia tunnustas Austria tootjate õigust jätkata nimetuste „Potize“ ja „Putize“ kasutamist ning seetõttu ei kavatseta kaitsta nimetust „potica“, mis on osa liitnimetusest „Slovenska potica“, millele kaitset taotletakse. Seetõttu tuleks nimetust „Slovenska potica“ kaitsta tervikuna, samas kui nimetust „Potica“ tuleks lubada liidu territooriumil jätkuvalt kasutada toodete puhul, mis ei vasta nimetuse „Slovenska potica“ tootespetsifikaadile, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju. |
| --- | --- |

(8)

Kokkuleppest võib järeldada, et Sloveenia tunnustas Austria tootjate õigust jätkata nimetuste „Potize“ ja „Putize“ kasutamist ning seetõttu ei kavatseta kaitsta nimetust „potica“, mis on osa liitnimetusest „Slovenska potica“, millele kaitset taotletakse. Seetõttu tuleks nimetust „Slovenska potica“ kaitsta tervikuna, samas kui nimetust „Potica“ tuleks lubada liidu territooriumil jätkuvalt kasutada toodete puhul, mis ei vasta nimetuse „Slovenska potica“ tootespetsifikaadile, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.

| (9) | Sloveenia ja Austria vahelise kokkuleppega ei nõuta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 kohaselt avaldatud tootespetsifikaadi muutmist. |
| --- | --- |

(9)

Sloveenia ja Austria vahelise kokkuleppega ei nõuta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 kohaselt avaldatud tootespetsifikaadi muutmist.

| (10) | Seega tuleks nimetus „Slovenska potica“ kanda garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse, |
| --- | --- |

(10)

Seega tuleks nimetus „Slovenska potica“ kanda garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Slovenska potica“ (GTT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.3 „Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Nimetust „Potica“ võib liidu territooriumil jätkuvalt kasutada toodete puhul, mis ei vasta „Slovenska potica“ tootespetsifikaadile, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 110, 2.4.2020, lk 12.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 22.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/657,

21. aprill 2021,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Caşcaval de Săveni“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Rumeenia taotlus registreerida nimetus „Caşcaval de Săveni“ kaitstud geograafilise tähisena (KGT). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Rumeenia taotlus registreerida nimetus „Caşcaval de Săveni“ kaitstud geograafilise tähisena (KGT).

| (2) | Komisjon sai 30. märtsil 2020 Bulgaarialt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas Bulgaaria saadetud vastulause ja põhjendatud vastuväite Rumeeniale 2. aprillil 2020. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai 30. märtsil 2020 Bulgaarialt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas Bulgaaria saadetud vastulause ja põhjendatud vastuväite Rumeeniale 2. aprillil 2020.

| (3) | Komisjon uuris Bulgaaria esitatud vastuväidet ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Sõna „кашкавал“, mis oli Bulgaaria vastuväites esitatud transkriptsioonina „kashkaval“ või „kaschaval“, on homonüümne nimetusega „caşcaval“, mis moodustab osa liitnimetusest „Caşcaval de Săveni“. Nimetust „кашкавал“ kasutatakse Bulgaarias põhiliste piimatoodete puhul, mida toodetakse ja turustatakse Bulgaarias kaubanduslikul eesmärgil. Vastuväites väideti, et kavandatava nimetuse registreerimine ohustaks nimetust „кашкавал“ või kaubamärke, mis sisaldavad nimetust „кашкавал“, ja selliseid tooteid, mis on Bulgaaria turul olnud õiguspäraselt vähemalt viis aastat enne nimetuse „Caşcaval de Săveni“ registreerimise taotluse avaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon uuris Bulgaaria esitatud vastuväidet ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Sõna „кашкавал“, mis oli Bulgaaria vastuväites esitatud transkriptsioonina „kashkaval“ või „kaschaval“, on homonüümne nimetusega „caşcaval“, mis moodustab osa liitnimetusest „Caşcaval de Săveni“. Nimetust „кашкавал“ kasutatakse Bulgaarias põhiliste piimatoodete puhul, mida toodetakse ja turustatakse Bulgaarias kaubanduslikul eesmärgil. Vastuväites väideti, et kavandatava nimetuse registreerimine ohustaks nimetust „кашкавал“ või kaubamärke, mis sisaldavad nimetust „кашкавал“, ja selliseid tooteid, mis on Bulgaaria turul olnud õiguspäraselt vähemalt viis aastat enne nimetuse „Caşcaval de Săveni“ registreerimise taotluse avaldamise kuupäeva.

| (4) | Komisjon kutsus oma 28. mai 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles alustama asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kutsus oma 28. mai 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles alustama asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.

| (5) | Rumeenia ja Bulgaaria jõudsid kokkuleppele, millest Rumeenia teatas komisjonile ettenähtud tähtajaks 28. augustil 2020. |
| --- | --- |

(5)

Rumeenia ja Bulgaaria jõudsid kokkuleppele, millest Rumeenia teatas komisjonile ettenähtud tähtajaks 28. augustil 2020.

| (6) | Rumeenia ja Bulgaaria jõudsid järeldusele, et nimetuse „Caşcaval de Săveni“ kandmine kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse ei tohiks kahjustada Bulgaaria tulevasi taotlusi registreerida liitnimetus, mis sisaldab nimetust „кашкавал“, ELi kvaliteedikavade raames. |
| --- | --- |

(6)

Rumeenia ja Bulgaaria jõudsid järeldusele, et nimetuse „Caşcaval de Săveni“ kandmine kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse ei tohiks kahjustada Bulgaaria tulevasi taotlusi registreerida liitnimetus, mis sisaldab nimetust „кашкавал“, ELi kvaliteedikavade raames.

| (7) | Rumeenia ja Bulgaaria vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse, kuna see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

(7)

Rumeenia ja Bulgaaria vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse, kuna see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja ELi õigusaktidele.

| (8) | Komisjon sai 8. aprillil 2020 Kreekalt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas vastulause Rumeeniale 16. aprillil 2020. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon sai 8. aprillil 2020 Kreekalt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas vastulause Rumeeniale 16. aprillil 2020.

| (9) | Komisjon uuris Kreeka esitatud vastuväidet ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Vastuväite esitaja väidab, et nimetuse „Caşcaval de Săveni“ registreerimine ohustaks täielikult või osaliselt identset nimetust või kaubamärki või selliseid tooteid, mis on Kreeka turul olnud õiguspäraselt vähemalt viis aastat enne nimetuse „Caşcaval de Săveni“ registreerimise taotluse avaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon uuris Kreeka esitatud vastuväidet ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Vastuväite esitaja väidab, et nimetuse „Caşcaval de Săveni“ registreerimine ohustaks täielikult või osaliselt identset nimetust või kaubamärki või selliseid tooteid, mis on Kreeka turul olnud õiguspäraselt vähemalt viis aastat enne nimetuse „Caşcaval de Săveni“ registreerimise taotluse avaldamise kuupäeva.

| (10) | Komisjon kutsus oma 2. juuni 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon kutsus oma 2. juuni 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.

| (11) | Rumeenia esitas 28. augustil 2020 määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 3 viimase lõigu kohaselt taotluse vastuväidete esitamise menetluse raames Kreekaga peetavate konsultatsioonide tähtaja pikendamiseks ja komisjon kiitis selle heaks. |
| --- | --- |

(11)

Rumeenia esitas 28. augustil 2020 määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 3 viimase lõigu kohaselt taotluse vastuväidete esitamise menetluse raames Kreekaga peetavate konsultatsioonide tähtaja pikendamiseks ja komisjon kiitis selle heaks.

| (12) | Rumeenia ja Kreeka jõudsid kokkuleppele, millest Rumeenia teatas komisjonile pikendatud tähtajaks 27. novembril 2020. |
| --- | --- |

(12)

Rumeenia ja Kreeka jõudsid kokkuleppele, millest Rumeenia teatas komisjonile pikendatud tähtajaks 27. novembril 2020.

| (13) | Rumeenia ja Kreeka leppisid kokku, et nimetuse „Caşcaval de Săveni“ kaitse ei peaks hõlmama eraldiseisvat nimetust „caşcaval“, vaid üksnes liitnimetust „Caşcaval de Săveni“. Lisaks sellele jõudsid nad järeldusele, et kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetuse „Caşcaval de Săveni“ registreerimist käsitlevas määruses tuleks täpsustada nimetuse „caşcaval“ jätkuva kasutamise ulatust. |
| --- | --- |

(13)

Rumeenia ja Kreeka leppisid kokku, et nimetuse „Caşcaval de Săveni“ kaitse ei peaks hõlmama eraldiseisvat nimetust „caşcaval“, vaid üksnes liitnimetust „Caşcaval de Săveni“. Lisaks sellele jõudsid nad järeldusele, et kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetuse „Caşcaval de Săveni“ registreerimist käsitlevas määruses tuleks täpsustada nimetuse „caşcaval“ jätkuva kasutamise ulatust.

| (14) | Rumeenia ja Kreeka vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

(14)

Rumeenia ja Kreeka vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja ELi õigusaktidele.

| (15) | Seega tuleks nimetust „Caşcaval de Săveni“ (KGT) kaitsta tervikuna, samas kui nimetust „caşcaval“ võib jätkuvalt kasutada liidu territooriumil toodete märgistamiseks või esitlemiseks, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju, |
| --- | --- |

(15)

Seega tuleks nimetust „Caşcaval de Săveni“ (KGT) kaitsta tervikuna, samas kui nimetust „caşcaval“ võib jätkuvalt kasutada liidu territooriumil toodete märgistamiseks või esitlemiseks, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Caşcaval de Săveni“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.3 „Juust“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Nimetust „caşcaval“ võib ka edaspidi kasutada liidu territooriumil toodete märgistamiseks või esitlemiseks, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 15, 16.1.2020, lk 5.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 22.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/658,

21. aprill 2021,

milles käsitletakse loa andmist Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterliku õli kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Söödalisandi loa taotlemine on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 4 lõikega 1. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Söödalisandi loa taotlemine on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 4 lõikega 1.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 4 lõikele 1 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud loataotlus Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterliku õli kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 4 lõikele 1 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud loataotlus Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterliku õli kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina.

| (3) | Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 29. novembri 2017. aasta (2) ja 4. juuli 2019. aasta (3) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterlik õli kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Ühtlasi jõudis amet järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse vastuvõtlike isikute nahka ja silmi ärritada võiva ning hingamisteid ja nahka sensibiliseerida võiva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 29. novembri 2017. aasta (2) ja 4. juuli 2019. aasta (3) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterlik õli kahjulikku mõju loomade ja tarbijate tervisele ega keskkonnale. Ühtlasi jõudis amet järeldusele, et kõnealust söödalisandit käsitatakse vastuvõtlike isikute nahka ja silmi ärritada võiva ning hingamisteid ja nahka sensibiliseerida võiva ainena. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 punktis b on sätestatud, et söödalisandi teave ei tohi olla esitatud kasutajat eksitaval viisil. See kehtib eelkõige söödalisandi mõju käsitleva teabe esitamise kohta lähtuvalt kategooriast ja rühmast, millesse kuuluvana söödalisandit on lubatud kasutada. Kõnealune söödalisand sisaldab teatavaid koostisaineid, näiteks karvakrooli ja tümooli, mille zootehniline mõju teatavate juba loa saanud söödalisandite koosseisus on varasemalt tõendatud. Et hoida ära olukorda, kus ületatakse kavandatud kasutuskontsentratsiooni 150 milligrammi täissööda kilogrammi kohta ja sellega saavutatakse mõju, mida kõnealuse söödalisandi luba ei hõlma, on vaja kehtestada söödalisandi kasutamise tingimusena selle maksimumsisaldus söödas. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 5 lõike 2 punktis b on sätestatud, et söödalisandi teave ei tohi olla esitatud kasutajat eksitaval viisil. See kehtib eelkõige söödalisandi mõju käsitleva teabe esitamise kohta lähtuvalt kategooriast ja rühmast, millesse kuuluvana söödalisandit on lubatud kasutada. Kõnealune söödalisand sisaldab teatavaid koostisaineid, näiteks karvakrooli ja tümooli, mille zootehniline mõju teatavate juba loa saanud söödalisandite koosseisus on varasemalt tõendatud. Et hoida ära olukorda, kus ületatakse kavandatud kasutuskontsentratsiooni 150 milligrammi täissööda kilogrammi kohta ja sellega saavutatakse mõju, mida kõnealuse söödalisandi luba ei hõlma, on vaja kehtestada söödalisandi kasutamise tingimusena selle maksimumsisaldus söödas.

| (6) | Söödalisandi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterliku õli kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Söödalisandi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterliku õli kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „organoleptilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „lõhna- ja maitseained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2017; 15(12): 5095.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2019; 17(7): 5794.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: organoleptilised lisandid.


  Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained |
| 2b317eo | – | Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterlik õli | Söödalisandi koostis


  Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterlik õli

  Toimeaine kirjeldus

  Euroopa Nõukogu määratluse kohane eeterlik õli (1):






  — | 60–65 % karvakrooli |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: organoleptilised lisandid.

Funktsionaalrühm: lõhna- ja maitseained

2b317eo

–

Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterlik õli

Söödalisandi koostis

Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterlik õli

Toimeaine kirjeldus

Euroopa Nõukogu määratluse kohane eeterlik õli (1):

—

60–65 % karvakrooli

| — | 1–3 % tümooli |
| --- | --- |

—

1–3 % tümooli

| — | 4–9 % γ-terpineeni |
| --- | --- |

—

4–9 % γ-terpineeni

| — | 5–10 % p-tsümeeni |
| --- | --- |

—

5–10 % p-tsümeeni

| — | < 5 % linalooli |
| --- | --- |

—

< 5 % linalooli

| — | 2–5 % β-karüofülleeni |
| --- | --- |

—

2–5 % β-karüofülleeni

| — | < 1,5 % α-terpineeni |
| --- | --- |

—

< 1,5 % α-terpineeni

| — | < 2 % terpineen-4-ooli |
| --- | --- |

—

< 2 % terpineen-4-ooli

| — | 0,3–1,0 % trans-sabineenhüdraati |
| --- | --- |

—

0,3–1,0 % trans-sabineenhüdraati

CoE number: 317

CASi number: 336185-21–8

FEMA number: 2660

Analüüsimeetod
   (2)

Peamiste koostisainete tuvastamine ja fütokeemilise markeri (karvakrooli) määramine söödalisandis:

| — | gaaskromatograafia-massispektromeetria ja gaaskromatograafia koos leekionisatsiooni teel määramisega (GC-MS ja GC-FID) |
| --- | --- |

—

gaaskromatograafia-massispektromeetria ja gaaskromatograafia koos leekionisatsiooni teel määramisega (GC-MS ja GC-FID)

Pune eeterliku õli määramine eelsegus:

| — | veeauruga destilleerimine koos gaaskromatograafia-massispektromeetriaga ning gaaskromatograafia ja leekionisatsiooni teel määramisega (GC-MS ja
  GC-FID) |
| --- | --- |

—

veeauruga destilleerimine koos gaaskromatograafia-massispektromeetriaga ning gaaskromatograafia ja leekionisatsiooni teel määramisega (GC-MS ja

GC-FID)

Kõik loomaliigid

–

–

150

| 1. | Söödalisand lisatakse söödale eelseguna. |
| --- | --- |

1.

Söödalisand lisatakse söödale eelseguna.

| 2. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitus- ja stabiilsustingimused.

| 3. | Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterliku õli ja Origanum vulgare L. taimedest saadud muude lubatud söödalisandite segu kasutamine söödas ei ole lubatud. |
| --- | --- |

3.

Origanum vulgare L. subsp. hirtum (Link) Ietsw. var. Vulkan (DOS 00001) taimedest saadud eeterliku õli ja Origanum vulgare L. taimedest saadud muude lubatud söödalisandite segu kasutamine söödas ei ole lubatud.

| 4. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendeid, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

4.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendeid, kaitseprille ja kaitsekindaid.

12. mai 2031

---

(1)  
  „Natural sources of flavourings“ („Lõhna- ja maitseainete looduslikud allikad“) – aruanne nr 2 (2007).

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

Parandused

| 22.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 137/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 137/20

---

Komisjoni 8. juuni 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/896 (milles käsitletakse raudnaatriumtartraatide kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 152, 9. juuni 2016
  )

Leheküljel 5 lisa veerus „Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid – Toimeaine kirjeldus“

asendatakse:

„CASi number 1280193-05-9“

järgmisega:

„CASi number 1280193-05-6“.

---