# Az Európai Unió L 170/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 170 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. május 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 170

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. május 12.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/696 rendelete (2021. április 28.) az uniós űrprogram és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről | 69 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/697 rendelete (2021. április 29.) az Európai Védelmi Alap létrehozásáról és az (EU) 2018/1092 rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 149 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/696 rendelete (2021. április 28.) az uniós űrprogram és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

69

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/697 rendelete (2021. április 29.) az Európai Védelmi Alap létrehozásáról és az (EU) 2018/1092 rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

149

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2021/698 határozata (2021. április 30.) az uniós űrprogram keretében kiépített, üzemeltetett és használt, az Unió biztonságát esetleg befolyásoló rendszerek és szolgáltatások biztonságáról és a 2014/496/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről | 178 |

II   Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2021/698 határozata (2021. április 30.) az uniós űrprogram keretében kiépített, üzemeltetett és használt, az Unió biztonságát esetleg befolyásoló rendszerek és szolgáltatások biztonságáról és a 2014/496/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről

178

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.5.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 170/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/695 RENDELETE

(2021. április 28.)

a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikke (3) bekezdésére, 182. cikke (1) bekezdésére, 183. cikkére és 188. cikkének második bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az Unió célkitűzése, hogy megerősítse tudományos és technológiai bázisait azáltal, hogy megerősíti az Európai Kutatási Térséget (EKT), amelyben megvalósul a kutatók szabad mozgása, a tudományos ismeretek és a technológia pedig szabadon áramolhatnak, valamint azáltal, hogy ösztönzi e térség versenyképességének növelését, többek között az uniós ipar tekintetében, miközben előmozdítja valamennyi kutatási és innovációs (K+I) tevékenységet az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása érdekében, amelyek végső célja a békének, az Unió értékeinek, valamint az Unió állampolgárai jólétének előmozdítása. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió célkitűzése, hogy megerősítse tudományos és technológiai bázisait azáltal, hogy megerősíti az Európai Kutatási Térséget (EKT), amelyben megvalósul a kutatók szabad mozgása, a tudományos ismeretek és a technológia pedig szabadon áramolhatnak, valamint azáltal, hogy ösztönzi e térség versenyképességének növelését, többek között az uniós ipar tekintetében, miközben előmozdítja valamennyi kutatási és innovációs (K+I) tevékenységet az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása érdekében, amelyek végső célja a békének, az Unió értékeinek, valamint az Unió állampolgárai jólétének előmozdítása.

| (2) | Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, technológiai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatás kiváltása, valamint az Unió K+I beruházásaiból nyerhető maximális hozzáadott érték elérése céljából az Uniónak a Horizont Európa 2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: a program) keretében kell beruháznia a K+I-ba. A programnak támogatnia kell a magas színvonalú, kiváló ismeretek és a magas színvonalú technológiák létrehozását, jobb terjesztését és átadását az Unióban, hogy ezzel vonzza a tehetségeket minden szinten és hozzájáruljon az Unióban fellelhető tehetségek teljes körű bevonásához, hogy elősegítse az együttműködésen alapuló kapcsolatok kialakítását, erősítse a K+I-nak az uniós szakpolitikák kidolgozása, támogatása és végrehajtása során kifejtett hatását, hogy támogassa és erősítse az innovatív és fenntartható megoldások elterjedését és alkalmazását az Unió gazdaságában, különösen a kis- és középvállalkozásokban (kkv-k) és a társadalomban, hogy kezelje a globális kihívásokat – többek között az éghajlatváltozással és az Egyesült Nemzetek Szervezete által elfogadott fenntartható fejlődési célokkal összefüggőket –, hogy munkahelyeket teremtsen, fellendítse a gazdasági növekedést, hogy javítsa az ipari versenyképességet, valamint hogy vonzóbbá tegye az Uniót a K+I területén. A programnak elő kell mozdítania az innováció minden formáját, ideértve az áttörést hozó innovációkat is, és erősítenie kell az innovatív megoldások piaci bevezetését, emellett pedig optimalizálnia kell a szóban forgó beruházások megvalósítását, hogy azok minél nagyobb hatást váltsanak ki a megerősödött EKT-ben. |
| --- | --- |

(2)

Az ezen általános célkitűzés eléréséhez szükséges tudományos, technológiai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatás kiváltása, valamint az Unió K+I beruházásaiból nyerhető maximális hozzáadott érték elérése céljából az Uniónak a Horizont Európa 2021–2027-es kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: a program) keretében kell beruháznia a K+I-ba. A programnak támogatnia kell a magas színvonalú, kiváló ismeretek és a magas színvonalú technológiák létrehozását, jobb terjesztését és átadását az Unióban, hogy ezzel vonzza a tehetségeket minden szinten és hozzájáruljon az Unióban fellelhető tehetségek teljes körű bevonásához, hogy elősegítse az együttműködésen alapuló kapcsolatok kialakítását, erősítse a K+I-nak az uniós szakpolitikák kidolgozása, támogatása és végrehajtása során kifejtett hatását, hogy támogassa és erősítse az innovatív és fenntartható megoldások elterjedését és alkalmazását az Unió gazdaságában, különösen a kis- és középvállalkozásokban (kkv-k) és a társadalomban, hogy kezelje a globális kihívásokat – többek között az éghajlatváltozással és az Egyesült Nemzetek Szervezete által elfogadott fenntartható fejlődési célokkal összefüggőket –, hogy munkahelyeket teremtsen, fellendítse a gazdasági növekedést, hogy javítsa az ipari versenyképességet, valamint hogy vonzóbbá tegye az Uniót a K+I területén. A programnak elő kell mozdítania az innováció minden formáját, ideértve az áttörést hozó innovációkat is, és erősítenie kell az innovatív megoldások piaci bevezetését, emellett pedig optimalizálnia kell a szóban forgó beruházások megvalósítását, hogy azok minél nagyobb hatást váltsanak ki a megerősödött EKT-ben.

| (3) | A programot az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (4) meghatározott, a 2021–2027-re vonatkozó többéves pénzügyi keret (MFF) időtartamára kell létrehozni, az (EU) 2020/2094 tanácsi rendeletben (5) meghatározott határidők sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(3)

A programot az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (4) meghatározott, a 2021–2027-re vonatkozó többéves pénzügyi keret (MFF) időtartamára kell létrehozni, az (EU) 2020/2094 tanácsi rendeletben (5) meghatározott határidők sérelme nélkül.

| (4) | A programnak hozzá kell járulnia a tagállamokban állami és magánberuházásként megvalósuló K+I beruházások növeléséhez, elősegítve, hogy a kutatási és fejlesztési összberuházás az Unió bruttó hazai termékének (GDP) legalább 3 % -át tegye ki. E célérték eléréséhez arra lenne szükség, hogy a tagállamok és a magánszektor kiegészítsék a programot saját megerősített kutatási, fejlesztési és innovációs beruházási tevékenységeikkel. |
| --- | --- |

(4)

A programnak hozzá kell járulnia a tagállamokban állami és magánberuházásként megvalósuló K+I beruházások növeléséhez, elősegítve, hogy a kutatási és fejlesztési összberuházás az Unió bruttó hazai termékének (GDP) legalább 3 % -át tegye ki. E célérték eléréséhez arra lenne szükség, hogy a tagállamok és a magánszektor kiegészítsék a programot saját megerősített kutatási, fejlesztési és innovációs beruházási tevékenységeikkel.

| (5) | A program célkitűzéseinek elérése érdekében és a kiválóság elvének tiszteletben tartása mellett a programnak arra kell irányulnia, hogy megerősítse többek között az együttműködésen alapuló kapcsolatokat Európában, hozzájárulva ezzel a K+I lemaradás csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(5)

A program célkitűzéseinek elérése érdekében és a kiválóság elvének tiszteletben tartása mellett a programnak arra kell irányulnia, hogy megerősítse többek között az együttműködésen alapuló kapcsolatokat Európában, hozzájárulva ezzel a K+I lemaradás csökkentéséhez.

| (6) | Az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek elérése érdekében az ezen program keretében támogatott tevékenységeket adott esetben innovációbarát szabályozással kell elősegíteni, valamint e tevékenységeknek ösztönzőleg kell hatniuk az innovációbarát szabályozásra, az innováció elvével összhangban, hogy az Unió jelentős tudástőkéjét gyorsabban és intenzívebben innovációvá lehessen alakítani. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek elérése érdekében az ezen program keretében támogatott tevékenységeket adott esetben innovációbarát szabályozással kell elősegíteni, valamint e tevékenységeknek ösztönzőleg kell hatniuk az innovációbarát szabályozásra, az innováció elvével összhangban, hogy az Unió jelentős tudástőkéjét gyorsabban és intenzívebben innovációvá lehessen alakítani.

| (7) | A nyílt tudomány és a nyílt innováció és a nyitás a világra elvek mentén biztosítani kell az Unió K+I beruházásainak kiválóságát és hatását, miközben meg kell védeni az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(7)

A nyílt tudomány és a nyílt innováció és a nyitás a világra elvek mentén biztosítani kell az Unió K+I beruházásainak kiválóságát és hatását, miközben meg kell védeni az Unió érdekeit.

| (8) | A nyílt tudomány – többek között a tudományos publikációkhoz és a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférés –, valamint a tudás optimális terjesztése és kiaknázása képes javítani a tudomány minőségét és hatását, növelni a belőle származó előnyöket. A nyílt tudomány képes továbbá fokozni a tudományos előrehaladás ütemét azáltal, hogy megbízhatóbbá, hatékonyabbá és pontosabbá, emellett pedig a társadalom számára könnyebben érthetővé és a társadalmi kihívásokra érzékenyebbé teszi a tudományt. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek nyílt hozzáférést biztosítsanak a lektorált tudományos publikációkhoz. Biztosítani kell továbbá, hogy a kedvezményezettek nyílt hozzáférést nyújtsanak a kutatási adatokhoz „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvének megfelelően, lehetővé téve ugyanakkor az ez alóli kivételeket, figyelemmel a kedvezményezettek jogos érdekeire. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni különösen a kutatási adatok felelősségteljes kezelésére, amelynek meg kell felelnie a fellelhetőség, hozzáférhetőség, interoperabilitás és újrafelhasználhatóság elveinek (a továbbiakban: a FAIR alapelvek), különösen az adatkezelési tervek általános érvényesítése révén. Adott esetben a kedvezményezetteknek élniük kell az európai nyílt tudományosadat-felhő (EOSC) és az európai adatinfrastruktúra nyújtotta lehetőségekkel, és követniük kell a nyílt tudomány területén meglévő egyéb elveket és gyakorlatokat. A nyílt tudomány viszonossági elvét a harmadik országokkal kötött minden társulási és együttműködési megállapodásban ösztönözni kell. |
| --- | --- |

(8)

A nyílt tudomány – többek között a tudományos publikációkhoz és a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférés –, valamint a tudás optimális terjesztése és kiaknázása képes javítani a tudomány minőségét és hatását, növelni a belőle származó előnyöket. A nyílt tudomány képes továbbá fokozni a tudományos előrehaladás ütemét azáltal, hogy megbízhatóbbá, hatékonyabbá és pontosabbá, emellett pedig a társadalom számára könnyebben érthetővé és a társadalmi kihívásokra érzékenyebbé teszi a tudományt. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a kedvezményezettek nyílt hozzáférést biztosítsanak a lektorált tudományos publikációkhoz. Biztosítani kell továbbá, hogy a kedvezményezettek nyílt hozzáférést nyújtsanak a kutatási adatokhoz „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvének megfelelően, lehetővé téve ugyanakkor az ez alóli kivételeket, figyelemmel a kedvezményezettek jogos érdekeire. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni különösen a kutatási adatok felelősségteljes kezelésére, amelynek meg kell felelnie a fellelhetőség, hozzáférhetőség, interoperabilitás és újrafelhasználhatóság elveinek (a továbbiakban: a FAIR alapelvek), különösen az adatkezelési tervek általános érvényesítése révén. Adott esetben a kedvezményezetteknek élniük kell az európai nyílt tudományosadat-felhő (EOSC) és az európai adatinfrastruktúra nyújtotta lehetőségekkel, és követniük kell a nyílt tudomány területén meglévő egyéb elveket és gyakorlatokat. A nyílt tudomány viszonossági elvét a harmadik országokkal kötött minden társulási és együttműködési megállapodásban ösztönözni kell.

| (9) | A jogalkotók arra ösztönzik a program kedvezményezettjeit, különösen a kkv-kat, hogy vegyék igénybe a vonatkozó meglévő uniós eszközöket, például a szellemi tulajdonnal kapcsolatos európai információs szolgálatot, amely támogatja a kkv-kat és a program más résztvevőit szellemitulajdon-jogaik védelmében és érvényesítésében. |
| --- | --- |

(9)

A jogalkotók arra ösztönzik a program kedvezményezettjeit, különösen a kkv-kat, hogy vegyék igénybe a vonatkozó meglévő uniós eszközöket, például a szellemi tulajdonnal kapcsolatos európai információs szolgálatot, amely támogatja a kkv-kat és a program más résztvevőit szellemitulajdon-jogaik védelmében és érvényesítésében.

| (10) | A program megtervezése és kialakítása során figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrenddel (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend), a fenntartható fejlődési célokkal, valamint az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (6) keretében elfogadott Párizsi Megállapodással (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) összhangban az összes tagállam kiválóságon alapuló részvételének Unió-szerte való ösztönzése és nemzetközi együttműködés révén létrejöjjön a támogatott tevékenységek kritikus tömege. A program végrehajtásának hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődési célok eléréséhez, és erősítenie kell az Unió és tagállamai az iránti elkötelezettségét, hogy végrehajtsák a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendet, és koherens és integrált módon megvalósítsák a fenntartható fejlődést, annak mindhárom – vagyis gazdasági, társadalmi és környezeti – dimenziójára kiterjedően. |
| --- | --- |

(10)

A program megtervezése és kialakítása során figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrenddel (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend), a fenntartható fejlődési célokkal, valamint az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (6) keretében elfogadott Párizsi Megállapodással (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) összhangban az összes tagállam kiválóságon alapuló részvételének Unió-szerte való ösztönzése és nemzetközi együttműködés révén létrejöjjön a támogatott tevékenységek kritikus tömege. A program végrehajtásának hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődési célok eléréséhez, és erősítenie kell az Unió és tagállamai az iránti elkötelezettségét, hogy végrehajtsák a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendet, és koherens és integrált módon megvalósítsák a fenntartható fejlődést, annak mindhárom – vagyis gazdasági, társadalmi és környezeti – dimenziójára kiterjedően.

| (11) | A program keretében támogatott tevékenységeknek hozzá kell járulniuk az Unió célkitűzéseinek, prioritásainak és nemzetközi kötelezettségvállalásainak megvalósításához és teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(11)

A program keretében támogatott tevékenységeknek hozzá kell járulniuk az Unió célkitűzéseinek, prioritásainak és nemzetközi kötelezettségvállalásainak megvalósításához és teljesítéséhez.

| (12) | A program keretében ki kell használni a meglévő vonatkozó európai K+I menetrendekkel és stratégiákkal, valamint adott esetben a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekkel való kiegészítő jelleg kínálta előnyöket, amennyiben a kapcsolódó K+I igények szerepelnek a program stratégiai tervezésében. |
| --- | --- |

(12)

A program keretében ki kell használni a meglévő vonatkozó európai K+I menetrendekkel és stratégiákkal, valamint adott esetben a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekkel való kiegészítő jelleg kínálta előnyöket, amennyiben a kapcsolódó K+I igények szerepelnek a program stratégiai tervezésében.

| (13) | A program keretében biztosítani kell a K+I projektek közfinanszírozásának átláthatóságát és elszámoltathatóságát, gondoskodva ezáltal a közérdek védelméről. |
| --- | --- |

(13)

A program keretében biztosítani kell a K+I projektek közfinanszírozásának átláthatóságát és elszámoltathatóságát, gondoskodva ezáltal a közérdek védelméről.

| (14) | A programnak támogatnia kell a társadalom- és bölcsészettudományok területén folytatott K+I tevékenységeket. Ehhez hozzátartozik az említett terület tudományos ismereteinek bővítése, valamint az, hogy a társadalom- és bölcsészettudományok keretében nyert ismereteket és eredményeket felhasználják a program gazdasági és társadalmi hatásának növelése céljából. A „Globális kihívások és az európai ipari versenyképesség” pillérben a társadalom- és bölcsészettudományokat az összes klaszter szerves részévé kell tenni. A társadalom- és bölcsészettudományok projekteken belüli előmozdításán túlmenően azzal is támogatni kell a társadalom- és bölcsészettudományok integrálását, hogy adott esetben az említett tudományágak független külső szakértői is helyet kapnak a szakértői bizottságokban és az elbírálást végző testületekben, valamint, hogy biztosított a támogatott kutatási tevékenységek társadalom- és bölcsészettudományi vonatkozásainak időben történő nyomon követése és az azokról való jelentéstétel. Figyelemmel kell kísérni különösen azt, hogy a társadalom- és bölcsészettudományokat általánosságban mennyire sikerült integrálni a program egészébe. |
| --- | --- |

(14)

A programnak támogatnia kell a társadalom- és bölcsészettudományok területén folytatott K+I tevékenységeket. Ehhez hozzátartozik az említett terület tudományos ismereteinek bővítése, valamint az, hogy a társadalom- és bölcsészettudományok keretében nyert ismereteket és eredményeket felhasználják a program gazdasági és társadalmi hatásának növelése céljából. A „Globális kihívások és az európai ipari versenyképesség” pillérben a társadalom- és bölcsészettudományokat az összes klaszter szerves részévé kell tenni. A társadalom- és bölcsészettudományok projekteken belüli előmozdításán túlmenően azzal is támogatni kell a társadalom- és bölcsészettudományok integrálását, hogy adott esetben az említett tudományágak független külső szakértői is helyet kapnak a szakértői bizottságokban és az elbírálást végző testületekben, valamint, hogy biztosított a támogatott kutatási tevékenységek társadalom- és bölcsészettudományi vonatkozásainak időben történő nyomon követése és az azokról való jelentéstétel. Figyelemmel kell kísérni különösen azt, hogy a társadalom- és bölcsészettudományokat általánosságban mennyire sikerült integrálni a program egészébe.

| (15) | A programnak kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmaznia egyrészt a kutatás és az innováció, másrészt az alulról építkező (kutatók vagy innovátorok által szervezett) és a felülről építkező (stratégiai alapon meghatározott prioritások alapján történő) támogatás között, tekintettel a részt vevő K+I közösségek jellegére, a végzett tevékenységek típusára és céljára, valamint az elérni kívánt hatásokra. Az említett tényezők összessége alapján kell megválasztani a program releváns részei esetében alkalmazandó megközelítést, figyelembe véve, hogy a program minden része hozzájárul a program egészének általános és egyedi célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

(15)

A programnak kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmaznia egyrészt a kutatás és az innováció, másrészt az alulról építkező (kutatók vagy innovátorok által szervezett) és a felülről építkező (stratégiai alapon meghatározott prioritások alapján történő) támogatás között, tekintettel a részt vevő K+I közösségek jellegére, a végzett tevékenységek típusára és céljára, valamint az elérni kívánt hatásokra. Az említett tényezők összessége alapján kell megválasztani a program releváns részei esetében alkalmazandó megközelítést, figyelembe véve, hogy a program minden része hozzájárul a program egészének általános és egyedi célkitűzéseihez.

| (16) | A program „a részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” című részén belül „a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése” elnevezésű összetevő teljes költségvetésének a programra szánt teljes költségvetés legalább 3,3 %-át kell kitennie, és elsősorban a részvétel bővítésében érintett országokban letelepedett jogalanyok javát kell szolgálnia. |
| --- | --- |

(16)

A program „a részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” című részén belül „a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése” elnevezésű összetevő teljes költségvetésének a programra szánt teljes költségvetés legalább 3,3 %-át kell kitennie, és elsősorban a részvétel bővítésében érintett országokban letelepedett jogalanyok javát kell szolgálnia.

| (17) | A kiválósági kezdeményezéseknek a támogatható országokban a K+I-kiválóság megerősítésére kell irányulniuk, többek között a K+I területén a vezetői készségek javítására irányuló képzések támogatása, díjak, az innovációs ökoszisztémák megerősítése és a K+I-hálózatok létrehozásának előmozdítása révén, többek között az Unió által finanszírozott kutatási infrastruktúrákra építve. Ahhoz, hogy a programnak „a részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” című részén belüli, „a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése” elnevezésű összetevő keretében támogatás igénylésére alkalmasnak minősüljenek, a pályázóknak egyértelműen tanúsítaniuk kell, hogy a projektek a nemzeti és/vagy regionális K+I stratégiákhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(17)

A kiválósági kezdeményezéseknek a támogatható országokban a K+I-kiválóság megerősítésére kell irányulniuk, többek között a K+I területén a vezetői készségek javítására irányuló képzések támogatása, díjak, az innovációs ökoszisztémák megerősítése és a K+I-hálózatok létrehozásának előmozdítása révén, többek között az Unió által finanszírozott kutatási infrastruktúrákra építve. Ahhoz, hogy a programnak „a részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” című részén belüli, „a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése” elnevezésű összetevő keretében támogatás igénylésére alkalmasnak minősüljenek, a pályázóknak egyértelműen tanúsítaniuk kell, hogy a projektek a nemzeti és/vagy regionális K+I stratégiákhoz kapcsolódnak.

| (18) | Annak érdekében, hogy a kis méretű együttműködési konzorciumok az alulról építkezés jegyében gyorsabban támogatáshoz juthassanak az alapkutatástól egészen a piaci alkalmazásig terjedő tevékenységekre, a gyorsított K+I-t célzó eljárás alkalmazását kell lehetővé tenni, amelyben a támogatás odaítéléséhez szükséges átfutási idő legfeljebb hat hónap lehet. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy a kis méretű együttműködési konzorciumok az alulról építkezés jegyében gyorsabban támogatáshoz juthassanak az alapkutatástól egészen a piaci alkalmazásig terjedő tevékenységekre, a gyorsított K+I-t célzó eljárás alkalmazását kell lehetővé tenni, amelyben a támogatás odaítéléséhez szükséges átfutási idő legfeljebb hat hónap lehet.

| (19) | A programnak támogatnia kell a K+I valamennyi szakaszát, különösen az együttműködésen alapuló projekteken belül, valamint adott esetben a küldetések és az európai partnerségek keretében is. Az alapkutatás lényeges eszköz és fontos feltétel ahhoz, hogy az Unió minél inkább képes legyen a legjobb tudósokat megnyerni annak érdekében, hogy a kiválóság globális központjává váljon. Biztosítani kell az alapkutatás és az alkalmazott kutatás közötti egyensúlyt a programon belül. Az említett egyensúly innovációval társítva támogatni fogja az Unió gazdasági versenyképességét, növekedését és a munkahelyteremtést. |
| --- | --- |

(19)

A programnak támogatnia kell a K+I valamennyi szakaszát, különösen az együttműködésen alapuló projekteken belül, valamint adott esetben a küldetések és az európai partnerségek keretében is. Az alapkutatás lényeges eszköz és fontos feltétel ahhoz, hogy az Unió minél inkább képes legyen a legjobb tudósokat megnyerni annak érdekében, hogy a kiválóság globális központjává váljon. Biztosítani kell az alapkutatás és az alkalmazott kutatás közötti egyensúlyt a programon belül. Az említett egyensúly innovációval társítva támogatni fogja az Unió gazdasági versenyképességét, növekedését és a munkahelyteremtést.

| (20) | A tények azt mutatják, hogy a sokféleség befogadása – annak minden értelmében – kulcsfontosságú a tudomány megfelelő műveléséhez, mivel a tudománynak hasznot hajt a sokféleség. A sokféleség és az inkluzivitás elősegíti a kiválóságot az együttműködésen alapuló a K+I-ben: a tudományágak és az ágazatok közötti és az EKT-n belüli együttműködés javítja a kutatás és a projektpályázatok minőségét, növelheti a társadalmi felhasználás arányát és fokozhatja az innováció előnyeit, és ezáltal előbbre viszi Európát. |
| --- | --- |

(20)

A tények azt mutatják, hogy a sokféleség befogadása – annak minden értelmében – kulcsfontosságú a tudomány megfelelő műveléséhez, mivel a tudománynak hasznot hajt a sokféleség. A sokféleség és az inkluzivitás elősegíti a kiválóságot az együttműködésen alapuló a K+I-ben: a tudományágak és az ágazatok közötti és az EKT-n belüli együttműködés javítja a kutatás és a projektpályázatok minőségét, növelheti a társadalmi felhasználás arányát és fokozhatja az innováció előnyeit, és ezáltal előbbre viszi Európát.

| (21) | A program hatásainak maximalizálása érdekében különös figyelmet kell szentelni a multi-, inter- és transzdiszciplináris megközelítéseknek, amelyek alapvetően fontos elemek ahhoz, hogy jelentős tudományos előrelépést lehessen elérni. |
| --- | --- |

(21)

A program hatásainak maximalizálása érdekében különös figyelmet kell szentelni a multi-, inter- és transzdiszciplináris megközelítéseknek, amelyek alapvetően fontos elemek ahhoz, hogy jelentős tudományos előrelépést lehessen elérni.

| (22) | A „Tudományos kiválóság” pillér keretében végrehajtott kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni, és azoknak elő kell mozdítaniuk a tudományos kiválóságot. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni, és benne hangsúlyt kell helyezni az új K+I tehetségek és a pályakezdő kutatók vonzására, ugyanakkor az EKT megerősítésére, a képzett munkaerő elvándorlásának megakadályozására és a képzett munkaerő cirkulációjának ösztönzésére is. |
| --- | --- |

(22)

A „Tudományos kiválóság” pillér keretében végrehajtott kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni, és azoknak elő kell mozdítaniuk a tudományos kiválóságot. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni, és benne hangsúlyt kell helyezni az új K+I tehetségek és a pályakezdő kutatók vonzására, ugyanakkor az EKT megerősítésére, a képzett munkaerő elvándorlásának megakadályozására és a képzett munkaerő cirkulációjának ösztönzésére is.

| (23) | Figyelemmel a rendkívül erős nemzetközi versenyre, a programnak támogatnia kell az Uniót és tagállamait abban, hogy meg tudják szerezni a legkiválóbb tehetségeket és a legjobb készségekkel rendelkező munkaerőt. |
| --- | --- |

(23)

Figyelemmel a rendkívül erős nemzetközi versenyre, a programnak támogatnia kell az Uniót és tagállamait abban, hogy meg tudják szerezni a legkiválóbb tehetségeket és a legjobb készségekkel rendelkező munkaerőt.

| (24) | A „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” pillért K+I tevékenységek klaszterein keresztül kell megvalósítani, hogy a vonatkozó tematikus területeken át a lehető legnagyobb mértékű integráció menjen végbe, és mindeközben a ráfordított erőforrásokkal arányban álló, jelentős és fenntartható hatások keletkezzenek az Unió számára. Mindez ösztönözne a fenntartható fejlődési céloknak – a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend elveinek megfelelő – megvalósítására és a Párizsi Megállapodás végrehajtására irányuló, tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló együttműködést, emellett pedig javítja a kapcsolódó uniós iparágak versenyképességét. Nagyratörő, széles körű kezdeményezések K+I-küldetések formájában való megszervezése révén a program olyan átalakító erejű és rendszerszintű hatást váltana ki a társadalomban, amellyel támogatja a fenntartható fejlődési célok megvalósítását is, többek között a nemzetközi együttműködésen és a tudományos diplomácián keresztül. Az említett pillérbe tartozó tevékenységeknek ki kell terjedniük a K+I tevékenységek teljes körére, hogy az Unió a stratégiailag meghatározott prioritások terén a kutatás élmezejében maradjon. |
| --- | --- |

(24)

A „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” pillért K+I tevékenységek klaszterein keresztül kell megvalósítani, hogy a vonatkozó tematikus területeken át a lehető legnagyobb mértékű integráció menjen végbe, és mindeközben a ráfordított erőforrásokkal arányban álló, jelentős és fenntartható hatások keletkezzenek az Unió számára. Mindez ösztönözne a fenntartható fejlődési céloknak – a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend elveinek megfelelő – megvalósítására és a Párizsi Megállapodás végrehajtására irányuló, tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló együttműködést, emellett pedig javítja a kapcsolódó uniós iparágak versenyképességét. Nagyratörő, széles körű kezdeményezések K+I-küldetések formájában való megszervezése révén a program olyan átalakító erejű és rendszerszintű hatást váltana ki a társadalomban, amellyel támogatja a fenntartható fejlődési célok megvalósítását is, többek között a nemzetközi együttműködésen és a tudományos diplomácián keresztül. Az említett pillérbe tartozó tevékenységeknek ki kell terjedniük a K+I tevékenységek teljes körére, hogy az Unió a stratégiailag meghatározott prioritások terén a kutatás élmezejében maradjon.

| (25) | A „Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszternek jelentős mértékben hozzá kell járulnia a kulturális és kreatív ágazatokkal kapcsolatos kutatáshoz, többek között az Unió kulturális örökségéhez is, és lehetővé kell tennie különösen az európai kulturális örökségre vonatkozó együttműködési felület létrehozását. |
| --- | --- |

(25)

A „Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszternek jelentős mértékben hozzá kell járulnia a kulturális és kreatív ágazatokkal kapcsolatos kutatáshoz, többek között az Unió kulturális örökségéhez is, és lehetővé kell tennie különösen az európai kulturális örökségre vonatkozó együttműködési felület létrehozását.

| (26) | A vállalatok minden típusának – az egyéni vállalkozóktól kezdve a kkv-ken keresztül egészen a nagyvállalkozásokig – a programba teljes mértékben és kellő időben történő bevonása jelentősen hozzájárulna a program céljainak megvalósításához, különösen ahhoz, hogy az Unióban fenntartható munkahelyeket teremtsünk és fenntartható növekedést érjünk el. Az ipar ilyen jellegű bevonásának legalább az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Horizont 2020 (a továbbiakban: Horizont 2020) keretprogram eredményeivel arányos mértékű ipari részvételt kell eredményeznie a támogatott tevékenységekben. |
| --- | --- |

(26)

A vállalatok minden típusának – az egyéni vállalkozóktól kezdve a kkv-ken keresztül egészen a nagyvállalkozásokig – a programba teljes mértékben és kellő időben történő bevonása jelentősen hozzájárulna a program céljainak megvalósításához, különösen ahhoz, hogy az Unióban fenntartható munkahelyeket teremtsünk és fenntartható növekedést érjünk el. Az ipar ilyen jellegű bevonásának legalább az 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) létrehozott Horizont 2020 (a továbbiakban: Horizont 2020) keretprogram eredményeivel arányos mértékű ipari részvételt kell eredményeznie a támogatott tevékenységekben.

| (27) | A program tevékenységei – az Unió iparpolitikai stratégiájában kijelölt célkitűzések mentén – jelentős mértékben hozzájárulnának azon potenciál kibontakoztatásához, amely az Unió stratégiai ágazataiban rejlik, ideértve a kulcsfontosságú alaptechnológiákat is. |
| --- | --- |

(27)

A program tevékenységei – az Unió iparpolitikai stratégiájában kijelölt célkitűzések mentén – jelentős mértékben hozzájárulnának azon potenciál kibontakoztatásához, amely az Unió stratégiai ágazataiban rejlik, ideértve a kulcsfontosságú alaptechnológiákat is.

| (28) | Az érdekelt felekkel – többek között a civil társadalommal és az iparral – folytatott többoldalú konzultációknak hozzá kell járulniuk a stratégiai tervezési folyamat során meghatározott perspektívák és prioritások alakításához. Ezek alapján rendszeres időközönként – végrehajtási jogi aktusok útján – stratégiai K+I terveket kell elfogadni a munkaprogramok tartalmának előkészítése céljából. |
| --- | --- |

(28)

Az érdekelt felekkel – többek között a civil társadalommal és az iparral – folytatott többoldalú konzultációknak hozzá kell járulniuk a stratégiai tervezési folyamat során meghatározott perspektívák és prioritások alakításához. Ezek alapján rendszeres időközönként – végrehajtási jogi aktusok útján – stratégiai K+I terveket kell elfogadni a munkaprogramok tartalmának előkészítése céljából.

| (29) | Valamely konkrét tevékenység támogatásához a munkaprogramokban szem előtt kell tartani a konkrét korábbi programok eredményét, valamint a tudomány, a technológia és az innováció nemzeti, uniós és nemzetközi szintű helyzetét, továbbá a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. |
| --- | --- |

(29)

Valamely konkrét tevékenység támogatásához a munkaprogramokban szem előtt kell tartani a konkrét korábbi programok eredményét, valamint a tudomány, a technológia és az innováció nemzeti, uniós és nemzetközi szintű helyzetét, továbbá a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket.

| (30) | Fontos támogatni az Unió iparát abban, hogy az innováció, a digitalizáció és a klímasemlegesség területén világelső maradjon vagy azzá váljon, különösen a jövő vállalkozásainak alapjait megteremtő kulcsfontosságú alaptechnológiákba való beruházások révén. A program keretében megvalósuló tevékenységeknek a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelését kell célozniuk, arányos és átlátható módon élénkíteniük kell a beruházásokat, elkerülve a magánfinanszírozás megkettőzését vagy kiszorítását, egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük és szavatolniuk kell a közberuházások megtérülését. Mindez biztosítani fogja a program tevékenységei és az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok közötti összhangot, hogy ezzel is ösztönözni lehessen az innovációt és el lehessen kerülni a verseny indokolatlan torzulását a belső piacon. |
| --- | --- |

(30)

Fontos támogatni az Unió iparát abban, hogy az innováció, a digitalizáció és a klímasemlegesség területén világelső maradjon vagy azzá váljon, különösen a jövő vállalkozásainak alapjait megteremtő kulcsfontosságú alaptechnológiákba való beruházások révén. A program keretében megvalósuló tevékenységeknek a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelését kell célozniuk, arányos és átlátható módon élénkíteniük kell a beruházásokat, elkerülve a magánfinanszírozás megkettőzését vagy kiszorítását, egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük és szavatolniuk kell a közberuházások megtérülését. Mindez biztosítani fogja a program tevékenységei és az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok közötti összhangot, hogy ezzel is ösztönözni lehessen az innovációt és el lehessen kerülni a verseny indokolatlan torzulását a belső piacon.

| (31) | A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet keretén belüli valamennyi vonatkozó rendelkezés tiszteletben tartásával kell támogatnia a K+I-t. A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra és a tervezésre is kiterjedő átfogó megközelítés szerint kell használni. A Horizont 2020-hoz hasonlóan a technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása, valamint a pályázati felhívásokban szereplő tevékenységtípusok meghatározása során továbbra is figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai készenléti szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait. Nem nyújtható vissza nem térítendő támogatás azon tevékenységekhez, amelyek esetében a tevékenységek besorolása meghaladja a TRL 8-as szintet. Lehetővé kell tenni, hogy a munkaprogram vissza nem térítendő támogatásokat biztosítson nagyléptékű termékhitelesítés és piaci elterjesztés céljára a „Globális kihívások és az európai ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások számára. |
| --- | --- |

(31)

A programnak integrált módon és a Kereskedelmi Világszervezet keretén belüli valamennyi vonatkozó rendelkezés tiszteletben tartásával kell támogatnia a K+I-t. A kutatás fogalmát – ideértve a kísérleti fejlesztés fogalmát is – a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által kidolgozott Frascati kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, az innováció fogalmát pedig az OECD és az Eurostat által kidolgozott Oslo kézikönyvben foglaltaknak megfelelően, a szociális innovációra és a tervezésre is kiterjedő átfogó megközelítés szerint kell használni. A Horizont 2020-hoz hasonlóan a technológiai kutatással kapcsolatos, termékfejlesztési, illetve demonstrációs tevékenységek besorolása, valamint a pályázati felhívásokban szereplő tevékenységtípusok meghatározása során továbbra is figyelembe kell venni az OECD-nek a technológiai készenléti szinttel (TRL) kapcsolatos fogalommeghatározásait. Nem nyújtható vissza nem térítendő támogatás azon tevékenységekhez, amelyek esetében a tevékenységek besorolása meghaladja a TRL 8-as szintet. Lehetővé kell tenni, hogy a munkaprogram vissza nem térítendő támogatásokat biztosítson nagyléptékű termékhitelesítés és piaci elterjesztés céljára a „Globális kihívások és az európai ipari versenyképesség” pillérhez tartozó egyes felhívások számára.

| (32) | A programnak arányaiban legalább olyan mértékű kiadásokkal kell hozzájárulnia az űrpolitikai célkitűzésekhez, mint a Horizont 2020-nak. |
| --- | --- |

(32)

A programnak arányaiban legalább olyan mértékű kiadásokkal kell hozzájárulnia az űrpolitikai célkitűzésekhez, mint a Horizont 2020-nak.

| (33) | A Bizottság „A Horizont 2020 időközi értékelése: az uniós kutatás és innováció hatásának maximalizálása” című, 2018. január 11-i közleményében, az Európai Parlament a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának értékeléséről a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében szóló, 2017. június 13-i állásfoglalásban (8), valamint „a Horizont 2020 időközi értékelésétől a kilencedik keretprogramig vezető út” című, 2017. december 1-jei tanácsi következtetésekben ajánlások szerepelnek a programra, többek között annak részvételi és terjesztési szabályaira vonatkozóan. Az említett ajánlások a Horizont 2020-ból levont tanulságokon, valamint az uniós intézmények és az érdekelt felek visszajelzésein alapulnak. Az említett ajánlások a következő intézkedésekre irányuló javaslatokat tartalmaznak: a képzett munkaerő cirkulációjának és a nyitottság megkönnyítésének előmozdítása a K+I-hálózatokon belül; ambiciózusabb beruházások a kritikus tömeg elérése és a hatások maximalizálása érdekében; az áttörést hozó innovációk támogatása; a K+I terén eszközölt uniós beruházások előtérbe helyezése a nagy hozzáadott értéket képviselő területeken, különösen a küldetésorientáltságon, a polgárok teljes körű, tájékoztatáson alapuló és kellő időben történő bevonásán és a széles körű kommunikáción keresztül; az uniós támogatás környezet észszerűsítése a K+I potenciál, így a kutatási infrastruktúra Unió-szerte történő teljes körű kihasználása érdekében, többek között az európai partnerségi kezdeményezések és a társfinanszírozási rendszerek skálájának egyszerűsítése révén; nagyobb számú és konkrét szinergia kialakítása a különböző uniós támogatási eszközök között, különösen a nem kiegészítő jellegű intervenciós logikáknak és a különböző támogatások és egyéb szabályozások összetettségének leküzdése révén, részben azzal a céllal is, hogy elősegítsük a kiaknázatlan K+I potenciál uniós szintű mobilizálását; a nemzetközi együttműködés erősítése és a harmadik országok részvételére való nyitottság megerősítése; valamint a Horizont 2020 végrehajtási tapasztalatain alapuló egyszerűsítés folytatása. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság „A Horizont 2020 időközi értékelése: az uniós kutatás és innováció hatásának maximalizálása” című, 2018. január 11-i közleményében, az Európai Parlament a Horizont 2020 keretprogram végrehajtásának értékeléséről a program időközi értékelése és a 9. keretprogramra irányuló javaslat tekintetében szóló, 2017. június 13-i állásfoglalásban (8), valamint „a Horizont 2020 időközi értékelésétől a kilencedik keretprogramig vezető út” című, 2017. december 1-jei tanácsi következtetésekben ajánlások szerepelnek a programra, többek között annak részvételi és terjesztési szabályaira vonatkozóan. Az említett ajánlások a Horizont 2020-ból levont tanulságokon, valamint az uniós intézmények és az érdekelt felek visszajelzésein alapulnak. Az említett ajánlások a következő intézkedésekre irányuló javaslatokat tartalmaznak: a képzett munkaerő cirkulációjának és a nyitottság megkönnyítésének előmozdítása a K+I-hálózatokon belül; ambiciózusabb beruházások a kritikus tömeg elérése és a hatások maximalizálása érdekében; az áttörést hozó innovációk támogatása; a K+I terén eszközölt uniós beruházások előtérbe helyezése a nagy hozzáadott értéket képviselő területeken, különösen a küldetésorientáltságon, a polgárok teljes körű, tájékoztatáson alapuló és kellő időben történő bevonásán és a széles körű kommunikáción keresztül; az uniós támogatás környezet észszerűsítése a K+I potenciál, így a kutatási infrastruktúra Unió-szerte történő teljes körű kihasználása érdekében, többek között az európai partnerségi kezdeményezések és a társfinanszírozási rendszerek skálájának egyszerűsítése révén; nagyobb számú és konkrét szinergia kialakítása a különböző uniós támogatási eszközök között, különösen a nem kiegészítő jellegű intervenciós logikáknak és a különböző támogatások és egyéb szabályozások összetettségének leküzdése révén, részben azzal a céllal is, hogy elősegítsük a kiaknázatlan K+I potenciál uniós szintű mobilizálását; a nemzetközi együttműködés erősítése és a harmadik országok részvételére való nyitottság megerősítése; valamint a Horizont 2020 végrehajtási tapasztalatain alapuló egyszerűsítés folytatása.

| (34) | Tekintettel arra, hogy különös figyelmet kell fordítani a különböző uniós szakpolitikák közötti koordinációra és e politikák egymást kiegészítő jellegére, a programnak szinergiákra kell törekednie más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. A K+I-tevékenységek támogatását illetően a szinergiáknak a lehető legnagyobb mértékben lehetővé kell tenniük a szabályok, köztük az elszámolható költségekre vonatkozó szabályok összehangolását. Az párhuzamosságok vagy átfedések elkerülése, az uniós támogatás multiplikátorhatásának növelése, valamint a pályázókra és a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében lehetővé kell tenni a szinergiák előmozdítását, különösen alternatív, kombinált és kumulatív támogatással és a források átcsoportosítással. |
| --- | --- |

(34)

Tekintettel arra, hogy különös figyelmet kell fordítani a különböző uniós szakpolitikák közötti koordinációra és e politikák egymást kiegészítő jellegére, a programnak szinergiákra kell törekednie más uniós programokkal a kialakítástól és a stratégiai tervezéstől kezdve a projektek kiválasztásán, az eredmények kezelésén, kommunikációján, terjesztésén és hasznosításán keresztül a nyomon követésig, az ellenőrzésig és az irányításig terjedően. A K+I-tevékenységek támogatását illetően a szinergiáknak a lehető legnagyobb mértékben lehetővé kell tenniük a szabályok, köztük az elszámolható költségekre vonatkozó szabályok összehangolását. Az párhuzamosságok vagy átfedések elkerülése, az uniós támogatás multiplikátorhatásának növelése, valamint a pályázókra és a kedvezményezettekre háruló adminisztratív terhek csökkentése érdekében lehetővé kell tenni a szinergiák előmozdítását, különösen alternatív, kombinált és kumulatív támogatással és a források átcsoportosítással.

| (35) | Az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel összhangban és az annak keretében elkülönített források erejéig helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedéseket kell végrehajtani a program keretében a Covid19-válság példátlan következményeinek kezelése érdekében. Az ilyen kiegészítő forrásokat úgy kell felhasználni, hogy biztosítva legyen az (EU) 2020/2094 tanácsi rendeletben előírt határidők betartása. Az ilyen kiegészítő forrásokat kizárólag a Covid19-válság következményeinek – különösen gazdasági, szociális és társadalmi következményeinek – kezelésére irányuló K+I tevékenységekre lehet elkülöníteni. |
| --- | --- |

(35)

Az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel összhangban és az annak keretében elkülönített források erejéig helyreállítási és rezilienciaépítési intézkedéseket kell végrehajtani a program keretében a Covid19-válság példátlan következményeinek kezelése érdekében. Az ilyen kiegészítő forrásokat úgy kell felhasználni, hogy biztosítva legyen az (EU) 2020/2094 tanácsi rendeletben előírt határidők betartása. Az ilyen kiegészítő forrásokat kizárólag a Covid19-válság következményeinek – különösen gazdasági, szociális és társadalmi következményeinek – kezelésére irányuló K+I tevékenységekre lehet elkülöníteni.

| (36) | Annak érdekében, hogy az uniós támogatása lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon járuljon hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek és kötelezettségvállalásainak megvalósításához, lehetővé kell tenni az Uniószámára, hogy részt vegyen magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben. Ilyen partnerek lehetnek ipari szereplők, kkv-k, egyetemek, kutatószervezetek, a kutatásban és innovációban érdekelt felek, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, többek között olyan alapítványok és nem kormányzati szervezetek, amelyek K+I tevékenységeket támogatnak és/vagy folytatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által. |
| --- | --- |

(36)

Annak érdekében, hogy az uniós támogatása lehető legnagyobb hatást váltsa ki, és hogy a keretprogram a lehető leghatékonyabb módon járuljon hozzá az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek és kötelezettségvállalásainak megvalósításához, lehetővé kell tenni az Uniószámára, hogy részt vegyen magán- és/vagy közszférabeli partnerekkel létrehozott európai partnerségekben. Ilyen partnerek lehetnek ipari szereplők, kkv-k, egyetemek, kutatószervezetek, a kutatásban és innovációban érdekelt felek, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervek, illetve civil társadalmi szervezetek, többek között olyan alapítványok és nem kormányzati szervezetek, amelyek K+I tevékenységeket támogatnak és/vagy folytatnak, feltéve, hogy az elérni kívánt hatások hatékonyabb módon elérhetők partnerségek keretében, mint önmagában az Unió által.

| (37) | Lehetővé kell tenni, hogy a tagállam döntésétől függően az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap (ETHAA), valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által társfinanszírozott programokból származó hozzájárulásokat a részt vevő tagállam által a program szerinti európai partnerségekhez nyújtott hozzájárulásnak tekintsék. Az említett lehetőség nem érinti azonban az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályoknak a megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: a 2021-2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet) és az alapspecifikus rendeletekben előírt, az említett hozzájárulásokra alkalmazandó valamennyi rendelkezésnek való megfelelés kötelezettségét. |
| --- | --- |

(37)

Lehetővé kell tenni, hogy a tagállam döntésétől függően az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap (ETHAA), valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által társfinanszírozott programokból származó hozzájárulásokat a részt vevő tagállam által a program szerinti európai partnerségekhez nyújtott hozzájárulásnak tekintsék. Az említett lehetőség nem érinti azonban az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályoknak a megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben (a továbbiakban: a 2021-2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet) és az alapspecifikus rendeletekben előírt, az említett hozzájárulásokra alkalmazandó valamennyi rendelkezésnek való megfelelés kötelezettségét.

| (38) | A programnak erősítenie kell az európai partnerségek, valamint a magán- és/vagy közszférabeli partnerek közötti együttműködést nemzetközi szinten, többek között azáltal, hogy összekapcsolja a K+I programokat a határokon átnyúló K+I beruházásokkal, ami kölcsönös előnyöket jelent az emberek és a vállalkozások számára, biztosítva mindeközben azt, hogy a stratégiai területeken ne sérüljenek az Unió érdekei. |
| --- | --- |

(38)

A programnak erősítenie kell az európai partnerségek, valamint a magán- és/vagy közszférabeli partnerek közötti együttműködést nemzetközi szinten, többek között azáltal, hogy összekapcsolja a K+I programokat a határokon átnyúló K+I beruházásokkal, ami kölcsönös előnyöket jelent az emberek és a vállalkozások számára, biztosítva mindeközben azt, hogy a stratégiai területeken ne sérüljenek az Unió érdekei.

| (39) | A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákra irányuló kiemelt kezdeményezések hatékony és eredményes eszköznek bizonyultak, amelyek közös, összehangolt uniós és tagállami törekvések révén biztosítanak előnyöket a társadalom számára. A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák területét érintő, a Horizont 2020 keretében támogatott kiemelt kezdeményezések közül a „Grafén”, az „Emberi Agy projekt” és a „Kvantumtechnológiák” keretébe tartozó tevékenységek támogatása a munkaprogramokban előirányzott pályázati felhívások útján a program keretében is folytatódni fog. A Horizont 2020 részét képező, a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák területét érintő kiemelt kezdeményezések keretében támogatott előkészítő tevékenységek be fognak épülni a program stratégiai tervezésébe és a küldetésekkel, a társfinanszírozott és/vagy közös programozású partnerségekkel és a rendes pályázati felhívásokkal kapcsolatos munkába. |
| --- | --- |

(39)

A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákra irányuló kiemelt kezdeményezések hatékony és eredményes eszköznek bizonyultak, amelyek közös, összehangolt uniós és tagállami törekvések révén biztosítanak előnyöket a társadalom számára. A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák területét érintő, a Horizont 2020 keretében támogatott kiemelt kezdeményezések közül a „Grafén”, az „Emberi Agy projekt” és a „Kvantumtechnológiák” keretébe tartozó tevékenységek támogatása a munkaprogramokban előirányzott pályázati felhívások útján a program keretében is folytatódni fog. A Horizont 2020 részét képező, a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák területét érintő kiemelt kezdeményezések keretében támogatott előkészítő tevékenységek be fognak épülni a program stratégiai tervezésébe és a küldetésekkel, a társfinanszírozott és/vagy közös programozású partnerségekkel és a rendes pályázati felhívásokkal kapcsolatos munkába.

| (40) | A Közös Kutatóközpontnak (JRC) a teljes szakpolitikai ciklus során továbbra is független, ügyfélközpontú tudományos adatokat és technikai támogatást kell biztosítania az uniós szakpolitikák számára. A JRC közvetlen tevékenységeit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve az uniós szakpolitikák igényeit és a JRC felhasználóinak releváns igényeit, valamint biztosítva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A JRC-nek az eddigiekhez hasonlóan többletforrásokat kell generálnia. |
| --- | --- |

(40)

A Közös Kutatóközpontnak (JRC) a teljes szakpolitikai ciklus során továbbra is független, ügyfélközpontú tudományos adatokat és technikai támogatást kell biztosítania az uniós szakpolitikák számára. A JRC közvetlen tevékenységeit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve az uniós szakpolitikák igényeit és a JRC felhasználóinak releváns igényeit, valamint biztosítva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. A JRC-nek az eddigiekhez hasonlóan többletforrásokat kell generálnia.

| (41) | Az „Innovatív Európa” pilléren belül olyan intézkedéscsomagot kell létrehozni, amely – a gyors piaci növekedés érdekében – az áttörést hozó innovációk kidolgozása és felgyorsítása céljából támogatja a vállalkozók és a vállalkozások igényeinek kielégítését, és a nyitott gazdaság megőrzése mellett előmozdítja az Unió stratégiai autonómiáját. A pilléren belül egyablakos ügyintézést kell biztosítani annak érdekében, hogy az vonzóvá váljon és támogatást biztosíthasson az innovátorok és az uniós és nemzetközi szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozások, például a kkv-k, köztük az induló innovatív vállalkozások (startupok) és kivételes esetben a kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok minden típusa számára. A pillérnek gyors, rugalmas, vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálni. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. E pillérnek emellett – különösen az innovációt támogató nemzeti és regionális szereplőkkel alkotott európai partnerségek révén – támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (EIT), valamint tágabb értelemben az európai innovációs ökoszisztémákat. |
| --- | --- |

(41)

Az „Innovatív Európa” pilléren belül olyan intézkedéscsomagot kell létrehozni, amely – a gyors piaci növekedés érdekében – az áttörést hozó innovációk kidolgozása és felgyorsítása céljából támogatja a vállalkozók és a vállalkozások igényeinek kielégítését, és a nyitott gazdaság megőrzése mellett előmozdítja az Unió stratégiai autonómiáját. A pilléren belül egyablakos ügyintézést kell biztosítani annak érdekében, hogy az vonzóvá váljon és támogatást biztosíthasson az innovátorok és az uniós és nemzetközi szinten is terjeszkedési potenciállal rendelkező innovatív vállalkozások, például a kkv-k, köztük az induló innovatív vállalkozások (startupok) és kivételes esetben a kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok minden típusa számára. A pillérnek gyors, rugalmas, vissza nem térítendő támogatásokat és – többek között magánbefektetőkkel szervezett – társberuházásokat kell kínálni. E célkitűzéseket az Európai Innovációs Tanács (EIC) létrehozása révén kell megvalósítani. E pillérnek emellett – különösen az innovációt támogató nemzeti és regionális szereplőkkel alkotott európai partnerségek révén – támogatnia kell az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (EIT), valamint tágabb értelemben az európai innovációs ökoszisztémákat.

| (42) | E rendelet értelmében, és különösen az EIC keretében végzett tevékenységekkel összefüggésben a startupok olyan, az életciklusuk kezdeti szakaszában lévő kkv-k, - köztük az egyetemi kutatói tevékenységek során létrejött hasznosító vállalkozásokból létrehozottak , amelyek innovatív megoldásokra és továbbfejleszthető üzleti modellre törekednek, és amelyek a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (9) mellékletének 3. cikke értelmében önállóak; a közepes piaci tőkeértékű vállalatok olyan vállalkozások, amelyek nem kkv-k, és amelyeknek– a személyzet létszámát az említett ajánlás melléklete I. címének 3–6. cikke szerint számítva – 250–3 000 alkalmazottja van; a kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok pedig olyan közepes piaci tőkeértékű vállalkozások, amelyek legfeljebb 499 főt alkalmaznak. |
| --- | --- |

(42)

E rendelet értelmében, és különösen az EIC keretében végzett tevékenységekkel összefüggésben a startupok olyan, az életciklusuk kezdeti szakaszában lévő kkv-k, - köztük az egyetemi kutatói tevékenységek során létrejött hasznosító vállalkozásokból létrehozottak , amelyek innovatív megoldásokra és továbbfejleszthető üzleti modellre törekednek, és amelyek a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (9) mellékletének 3. cikke értelmében önállóak; a közepes piaci tőkeértékű vállalatok olyan vállalkozások, amelyek nem kkv-k, és amelyeknek– a személyzet létszámát az említett ajánlás melléklete I. címének 3–6. cikke szerint számítva – 250–3 000 alkalmazottja van; a kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok pedig olyan közepes piaci tőkeértékű vállalkozások, amelyek legfeljebb 499 főt alkalmaznak.

| (43) | A program szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához az InvestEU Programhoz tartozó pénzügyi eszközöknek és költségvetési garanciáknak is hozzá kell járulniuk, előmozdítva a két program közötti szinergiákat. |
| --- | --- |

(43)

A program szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósításához az InvestEU Programhoz tartozó pénzügyi eszközöknek és költségvetési garanciáknak is hozzá kell járulniuk, előmozdítva a két program közötti szinergiákat.

| (44) | Az EIC-nek – a program más összetevőivel együtt – ösztönöznie kell az innováció valamennyi formáját, az inkrementális innovációtól egészen az áttörést hozó és a diszruptív innovációig, és különösen a piacteremtő innovációra kell irányulnia. Az EIC-nek azaz Úttörő kutatásokat támogató és az Akcelerátor eszközökön keresztül törekednie kell mindennemű magas kockázatú innováció azonosítására, fejlesztésére és alkalmazására, beleértve az inkrementális innovációt is, de kiemelt hangsúlyt kell helyeznie a piacteremtő potenciállal rendelkező, áttörést hozó, diszruptív és deep tech innovációkra. Koherens és racionalizált támogatás nyújtásával az EIC-nek be kell töltenie az áttörést hozó innovációkra irányuló, közpénzekből származó támogatás és magánberuházások tekintetében tapasztalható jelenlegi űrt. Az EIC eszközei az EIC célkitűzéseit tükröző célzott jogi és irányítási funkciókat tesznek szükségessé, különösen a piaci bevezetésre irányuló tevékenység tekintetében. |
| --- | --- |

(44)

Az EIC-nek – a program más összetevőivel együtt – ösztönöznie kell az innováció valamennyi formáját, az inkrementális innovációtól egészen az áttörést hozó és a diszruptív innovációig, és különösen a piacteremtő innovációra kell irányulnia. Az EIC-nek azaz Úttörő kutatásokat támogató és az Akcelerátor eszközökön keresztül törekednie kell mindennemű magas kockázatú innováció azonosítására, fejlesztésére és alkalmazására, beleértve az inkrementális innovációt is, de kiemelt hangsúlyt kell helyeznie a piacteremtő potenciállal rendelkező, áttörést hozó, diszruptív és deep tech innovációkra. Koherens és racionalizált támogatás nyújtásával az EIC-nek be kell töltenie az áttörést hozó innovációkra irányuló, közpénzekből származó támogatás és magánberuházások tekintetében tapasztalható jelenlegi űrt. Az EIC eszközei az EIC célkitűzéseit tükröző célzott jogi és irányítási funkciókat tesznek szükségessé, különösen a piaci bevezetésre irányuló tevékenység tekintetében.

| (45) | Az akcelerátor program célja, hogy áthidalja a kutatás, a tömegkereskedelmi hasznosítás fázisát megelőző szakasz és a vállalkozások felfutása közötti, a „halál völgyének” is nevezett időszakot. Az Akcelerátor program támogatást fog nyújtani a technológiai/tudományos, pénzügyi, irányítási vagy piaci kockázatok miatt egyelőre banki finanszírozásra nem alkalmas és ezért jelentős piaci beruházások vonzására nem képes, ám nagy potenciállal bíró műveletekhez, és ezáltal kiegészíti az InvestEU programot. |
| --- | --- |

(45)

Az akcelerátor program célja, hogy áthidalja a kutatás, a tömegkereskedelmi hasznosítás fázisát megelőző szakasz és a vállalkozások felfutása közötti, a „halál völgyének” is nevezett időszakot. Az Akcelerátor program támogatást fog nyújtani a technológiai/tudományos, pénzügyi, irányítási vagy piaci kockázatok miatt egyelőre banki finanszírozásra nem alkalmas és ezért jelentős piaci beruházások vonzására nem képes, ám nagy potenciállal bíró műveletekhez, és ezáltal kiegészíti az InvestEU programot.

| (46) | Az Akcelerátor programnak – az InvestEU programmal szoros szinergiában – a vegyes finanszírozási és tőkefinanszírozási támogatási formáiban kkv-k, köztük startupokat, valamint kivételes esetekben olyan kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok által működtetett projekteket kell támogatnia, amelyek még nem képesek bevételt generálni, vagy még nem nyereségesek, illetve még nem képesek a projektjük üzleti tervének teljes végrehajtásához szükséges beruházásokat vonzani. Az ilyen támogatásra jogosult szervezetek nem minősülnének hitelképesnek, ugyanakkor beruházási igényük egy részét egy vagy több befektető, például egy magán- vagy állami bank, egy családi vagyonkezelő, egy kockázati tőkealap vagy egy üzleti angyal által lehetett volna vagy lehetne biztosítani. Ilyen módon az Akcelerátor program célja, hogy le küzdje a piaci hiányosságokat és finanszírozza az ígéretes, de még nem hitelképes szervezeteket, amelyek áttörést hozó, piacteremtő innovációs projektek megvalósításában vesznek részt. Azok a projektek, amelyek később hitelképessé válnak, az InvestEU program keretében finanszírozhatók. |
| --- | --- |

(46)

Az Akcelerátor programnak – az InvestEU programmal szoros szinergiában – a vegyes finanszírozási és tőkefinanszírozási támogatási formáiban kkv-k, köztük startupokat, valamint kivételes esetekben olyan kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok által működtetett projekteket kell támogatnia, amelyek még nem képesek bevételt generálni, vagy még nem nyereségesek, illetve még nem képesek a projektjük üzleti tervének teljes végrehajtásához szükséges beruházásokat vonzani. Az ilyen támogatásra jogosult szervezetek nem minősülnének hitelképesnek, ugyanakkor beruházási igényük egy részét egy vagy több befektető, például egy magán- vagy állami bank, egy családi vagyonkezelő, egy kockázati tőkealap vagy egy üzleti angyal által lehetett volna vagy lehetne biztosítani. Ilyen módon az Akcelerátor program célja, hogy le küzdje a piaci hiányosságokat és finanszírozza az ígéretes, de még nem hitelképes szervezeteket, amelyek áttörést hozó, piacteremtő innovációs projektek megvalósításában vesznek részt. Azok a projektek, amelyek később hitelképessé válnak, az InvestEU program keretében finanszírozhatók.

| (47) | Az Akcelerátor programhoz tartozó költségvetést elsősorban ugyan vegyes finanszírozáson keresztül kell felhasználni, a 48. cikk alkalmazásában az Akcelerátor program által kkv-k, köztük startupok számára, kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatásnak meg kell felelnie a Horizont 2020 kkv-eszközének költségvetéséből nyújtott vissza nem térítendő támogatásnak. |
| --- | --- |

(47)

Az Akcelerátor programhoz tartozó költségvetést elsősorban ugyan vegyes finanszírozáson keresztül kell felhasználni, a 48. cikk alkalmazásában az Akcelerátor program által kkv-k, köztük startupok számára, kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatásnak meg kell felelnie a Horizont 2020 kkv-eszközének költségvetéséből nyújtott vissza nem térítendő támogatásnak.

| (48) | Az EIT-nek – elsősorban tudás-és innovációs közösségei (a továbbiakban: KIC) segítségével, valamint az EIT regionális innovációs tervének kiterjesztésével – arra kell törekednie, hogy megerősítse a globális kihívásokra választ adó innovációs ökoszisztémákat. Mindezt az innováció, a kutatás, a felsőoktatás és a vállalkozói készség integrációjának előmozdításával kell elérni. Az EIT-nek – az Európai Innovációs és Technológiai Intézetről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a továbbiakban: az EIT-rendelet) és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs tervéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatban említett EIT stratégiai innovációs programtervével összhangban – a tevékenységei során elő kell mozdítania az innovációt és jelentős mértékben növelnie kell a felsőoktatásnak az innovációs ökoszisztémába való integrációjára irányuló támogatását, mégpedig mindenekelőtt a vállalkozói ismeretek oktatásának ösztönzése, valamint az ipar és a tudományos világ közötti erős, nem diszciplináris együttműködés előmozdítása által, továbbá a jövő innovátorai számára a globális kihívások kezelése céljából előreláthatólag fontos készségek – többek között a fejlett digitális és innovációs készségek – azonosítása által. Az EIT által kínált támogatási programoknak az EIC-kedvezményezettek javát is kell szolgálniuk, az EIT-KIC-ekből kinövő startupoknak pedig egyszerűsített és gyorsabb módon hozzá kell férniük az EIC tevékenységeihez. Mivel az EIT az innovációs ökoszisztémákra összpontosít, elsősorban az „Innovatív Európa” pillérbe illeszkedik, ám adott esetben a többi pillért is támogatnia kell. El kell kerülni a KIC-ek és az ugyanezen a területen alkalmazott más eszközök – különösen más európai partnerségek – közötti szükségtelen átfedéseket. |
| --- | --- |

(48)

Az EIT-nek – elsősorban tudás-és innovációs közösségei (a továbbiakban: KIC) segítségével, valamint az EIT regionális innovációs tervének kiterjesztésével – arra kell törekednie, hogy megerősítse a globális kihívásokra választ adó innovációs ökoszisztémákat. Mindezt az innováció, a kutatás, a felsőoktatás és a vállalkozói készség integrációjának előmozdításával kell elérni. Az EIT-nek – az Európai Innovációs és Technológiai Intézetről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettel (a továbbiakban: az EIT-rendelet) és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs tervéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatban említett EIT stratégiai innovációs programtervével összhangban – a tevékenységei során elő kell mozdítania az innovációt és jelentős mértékben növelnie kell a felsőoktatásnak az innovációs ökoszisztémába való integrációjára irányuló támogatását, mégpedig mindenekelőtt a vállalkozói ismeretek oktatásának ösztönzése, valamint az ipar és a tudományos világ közötti erős, nem diszciplináris együttműködés előmozdítása által, továbbá a jövő innovátorai számára a globális kihívások kezelése céljából előreláthatólag fontos készségek – többek között a fejlett digitális és innovációs készségek – azonosítása által. Az EIT által kínált támogatási programoknak az EIC-kedvezményezettek javát is kell szolgálniuk, az EIT-KIC-ekből kinövő startupoknak pedig egyszerűsített és gyorsabb módon hozzá kell férniük az EIC tevékenységeihez. Mivel az EIT az innovációs ökoszisztémákra összpontosít, elsősorban az „Innovatív Európa” pillérbe illeszkedik, ám adott esetben a többi pillért is támogatnia kell. El kell kerülni a KIC-ek és az ugyanezen a területen alkalmazott más eszközök – különösen más európai partnerségek – közötti szükségtelen átfedéseket.

| (49) | Egy adott piacon versenyző vállalkozások számára folyamatosan biztosítani kell az egyenlő versenyfeltételeket, mivel e azok alapvető feltételei annak, hogy az innováció valamennyi típusa – többek között az áttörést hozó, a diszruptív és az inkrementális innováció – kiteljesedhessen, és ezáltal lehetővé teszi különösen azt, hogy nagyszámú kis- és közepes méretű innovátor kiépíthesse kutatási-innovációs kapacitását, élvezhesse beruházásai előnyeit és piaci részesedésre tehessen szert. |
| --- | --- |

(49)

Egy adott piacon versenyző vállalkozások számára folyamatosan biztosítani kell az egyenlő versenyfeltételeket, mivel e azok alapvető feltételei annak, hogy az innováció valamennyi típusa – többek között az áttörést hozó, a diszruptív és az inkrementális innováció – kiteljesedhessen, és ezáltal lehetővé teszi különösen azt, hogy nagyszámú kis- és közepes méretű innovátor kiépíthesse kutatási-innovációs kapacitását, élvezhesse beruházásai előnyeit és piaci részesedésre tehessen szert.

| (50) | A programnak elő kell mozdítania és integrálnia kell a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködést, valamint az Unió érdekein, a kölcsönös előnyökön, a nemzetközi kötelezettségvállalásokon, a tudományos diplomácián és lehetőség szerint a kölcsönösségen alapuló kezdeményezéseket. A nemzetközi együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy megerősítse az Unió K+I kiválóságát, vonzerejét, a legkiválóbb tehetségek megtartására való képességét, valamint gazdasági és ipari versenyképességét, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend, valamint a Párizsi Megállapodás elveit követve kezelje a globális kihívásokat, ideértve többek között a fenntartható fejlődési célok teljesítését is, továbbá támogassa az Unió külső szakpolitikáit. A nemzetközi részvételre és a célzott nemzetközi együttműködési tevékenységekre való általános nyitottság megközelítését kell követni, és ennek keretében többek között megfelelő támogatási jogosultságot kell biztosítani az alacsony és közepes jövedelmű országokban letelepedett szervezeteknek. Az Uniónak arra kell törekednie, hogy nemzetközi együttműködési megállapodásokat kössön harmadik országokkal a K+I területén. Ezzel egyidejűleg – a társulási megállapodásokkal összhangban és az Unió számára keletkező hozzáadott értékre összpontosítva – elő kell mozdítani a harmadik országok csatlakozását mindenekelőtt a program együttműködésen alapuló részeihez. A társult országok által a programhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások elosztásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy a harmadik országok jogalanyai milyen mértékben vesznek részt a program különböző komponenseiben. |
| --- | --- |

(50)

A programnak elő kell mozdítania és integrálnia kell a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködést, valamint az Unió érdekein, a kölcsönös előnyökön, a nemzetközi kötelezettségvállalásokon, a tudományos diplomácián és lehetőség szerint a kölcsönösségen alapuló kezdeményezéseket. A nemzetközi együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy megerősítse az Unió K+I kiválóságát, vonzerejét, a legkiválóbb tehetségek megtartására való képességét, valamint gazdasági és ipari versenyképességét, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend, valamint a Párizsi Megállapodás elveit követve kezelje a globális kihívásokat, ideértve többek között a fenntartható fejlődési célok teljesítését is, továbbá támogassa az Unió külső szakpolitikáit. A nemzetközi részvételre és a célzott nemzetközi együttműködési tevékenységekre való általános nyitottság megközelítését kell követni, és ennek keretében többek között megfelelő támogatási jogosultságot kell biztosítani az alacsony és közepes jövedelmű országokban letelepedett szervezeteknek. Az Uniónak arra kell törekednie, hogy nemzetközi együttműködési megállapodásokat kössön harmadik országokkal a K+I területén. Ezzel egyidejűleg – a társulási megállapodásokkal összhangban és az Unió számára keletkező hozzáadott értékre összpontosítva – elő kell mozdítani a harmadik országok csatlakozását mindenekelőtt a program együttműködésen alapuló részeihez. A társult országok által a programhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulások elosztásakor a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy a harmadik országok jogalanyai milyen mértékben vesznek részt a program különböző komponenseiben.

| (51) | A tudomány és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és az e kapcsolatból származó előnyök maximalizálása érdekében a programnak be kell vonnia minden társadalmi szereplőt, például a polgárokat és a civil társadalmat a felelősségteljes kutatásra és innovációra irányuló olyan menetrendek és tartalmak kooperatív tervezésébe és létrehozásába, valamint az olyan folyamatokba, amelyek reagálnak a polgárok és a civil szervezetek aggályaira, igényeire és elvárásaira, mégpedig a tudományok oktatásának előmozdításával, a tudományos ismeretek nyilvánosan hozzáférhetővé tételével, továbbá a polgárok és a civil társadalmi szervezetek részvételének a tevékenységeiben való megkönnyítésével. Mindezt a program egészére kiterjedően és „A részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” részben foglalt célzott tevékenységek révén kell megvalósítania. A program nyilvánosság általi támogatottságának megteremtése és fenntartása érdekében a polgárok és a civil társadalom K+I-be történő bevonását tömegtájékoztatási tevékenységekkel kell összekapcsolni. A fenntartható innováció jelentette új minőség biztosítása érdekében a programnak emellett törekednie kell a tudomány, a technológia, a kultúra és a művészetek közötti akadályok felszámolására és szinergiák megerősítésére. Nyomon kell követni azokat az intézkedéseket, amelyek célja, hogy fokozzák a polgárok és a civil társadalom bevonását a támogatott projektekbe. |
| --- | --- |

(51)

A tudomány és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és az e kapcsolatból származó előnyök maximalizálása érdekében a programnak be kell vonnia minden társadalmi szereplőt, például a polgárokat és a civil társadalmat a felelősségteljes kutatásra és innovációra irányuló olyan menetrendek és tartalmak kooperatív tervezésébe és létrehozásába, valamint az olyan folyamatokba, amelyek reagálnak a polgárok és a civil szervezetek aggályaira, igényeire és elvárásaira, mégpedig a tudományok oktatásának előmozdításával, a tudományos ismeretek nyilvánosan hozzáférhetővé tételével, továbbá a polgárok és a civil társadalmi szervezetek részvételének a tevékenységeiben való megkönnyítésével. Mindezt a program egészére kiterjedően és „A részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” részben foglalt célzott tevékenységek révén kell megvalósítania. A program nyilvánosság általi támogatottságának megteremtése és fenntartása érdekében a polgárok és a civil társadalom K+I-be történő bevonását tömegtájékoztatási tevékenységekkel kell összekapcsolni. A fenntartható innováció jelentette új minőség biztosítása érdekében a programnak emellett törekednie kell a tudomány, a technológia, a kultúra és a művészetek közötti akadályok felszámolására és szinergiák megerősítésére. Nyomon kell követni azokat az intézkedéseket, amelyek célja, hogy fokozzák a polgárok és a civil társadalom bevonását a támogatott projektekbe.

| (52) | A programnak adott esetben – a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i, a Tanács által üdvözölt bizottsági közleménnyel összhangban – figyelembe kell vennie a legkülső régióknak az Európai Unió működéséről szóló (EUMSZ) 349. cikkében azonosított sajátos jellemzőit. |
| --- | --- |

(52)

A programnak adott esetben – a „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” című, 2017. október 24-i, a Tanács által üdvözölt bizottsági közleménnyel összhangban – figyelembe kell vennie a legkülső régióknak az Európai Unió működéséről szóló (EUMSZ) 349. cikkében azonosított sajátos jellemzőit.

| (53) | A program keretében megvalósuló tevékenységeknek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkével, valamint az EUMSZ 8. és 157. cikkével összhangban a K+I területén a nemi sztereotípiák és egyenlőtlenségek felszámolását, a munka és a magánélet közötti egyensúly fokozását és a nemek közötti egyenlőség előmozdítását kell célozniuk, a nemi alapú megkülönböztetéstől mentes, egyenlő díjazás elvét is beleértve. A nemekkel kapcsolatos dimenziót integrálni kell a K+I tartalmakba, és a kutatási ciklus minden szakaszában figyelemmel kell kísérni. A program keretében megvalósuló tevékenységeknek emellett a K+I minden aspektusában célul kell kitűzniük az életkoron, a fogyatékosságon, a faji és etnikai háttéren, a valláson vagy meggyőződésen, illetve a szexuális irányultságon alapuló egyenlőtlenségek megszüntetését, valamint az egyenlőség és a diverzitás e tekintetben történő előmozdítását. |
| --- | --- |

(53)

A program keretében megvalósuló tevékenységeknek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkével, valamint az EUMSZ 8. és 157. cikkével összhangban a K+I területén a nemi sztereotípiák és egyenlőtlenségek felszámolását, a munka és a magánélet közötti egyensúly fokozását és a nemek közötti egyenlőség előmozdítását kell célozniuk, a nemi alapú megkülönböztetéstől mentes, egyenlő díjazás elvét is beleértve. A nemekkel kapcsolatos dimenziót integrálni kell a K+I tartalmakba, és a kutatási ciklus minden szakaszában figyelemmel kell kísérni. A program keretében megvalósuló tevékenységeknek emellett a K+I minden aspektusában célul kell kitűzniük az életkoron, a fogyatékosságon, a faji és etnikai háttéren, a valláson vagy meggyőződésen, illetve a szexuális irányultságon alapuló egyenlőtlenségek megszüntetését, valamint az egyenlőség és a diverzitás e tekintetben történő előmozdítását.

| (54) | A védelmi ipar ágazati sajátosságai fényében a védelmi kutatási projektek uniós támogatására vonatkozó részletes rendelkezéseket a védelmi kutatásokban való részvétel szabályait meghatározó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló (EU) 2021/697 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) kell megállapítani. Az Európai Védelmi Alap keretében végrehajtandó tevékenységeknek kizárólag védelmi kutatásra és fejlesztésre, míg az (EU) 2021/764 tanácsi rendelettel (11) létrehozott egyedi program (a továbbiakban: az egyedi program) és az EIT keretében végrehajtott tevékenységeknek kizárólag polgári alkalmazásokra kell összpontosítaniuk. A szükségtelen átfedéseket el kell kerülni. |
| --- | --- |

(54)

A védelmi ipar ágazati sajátosságai fényében a védelmi kutatási projektek uniós támogatására vonatkozó részletes rendelkezéseket a védelmi kutatásokban való részvétel szabályait meghatározó, az Európai Védelmi Alap létrehozásáról szóló (EU) 2021/697 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) kell megállapítani. Az Európai Védelmi Alap keretében végrehajtandó tevékenységeknek kizárólag védelmi kutatásra és fejlesztésre, míg az (EU) 2021/764 tanácsi rendelettel (11) létrehozott egyedi program (a továbbiakban: az egyedi program) és az EIT keretében végrehajtott tevékenységeknek kizárólag polgári alkalmazásokra kell összpontosítaniuk. A szükségtelen átfedéseket el kell kerülni.

| (55) | E rendelet a program teljes időszakára vonatkozóan meghatározza a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (12) 18. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. Az említett pénzügyi keretösszeg az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az egyedi programok megerősítéséről és az alap-jogiaktusok kiigazításáról szóló, 2020. december 16-i együttes nyilatkozatával (13) összhangban folyó áron 580 000 000 EUR összeget foglal magában az (EU) 2021/764 határozattal létrehozott egyedi program és az EIT számára. |
| --- | --- |

(55)

E rendelet a program teljes időszakára vonatkozóan meghatározza a pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (12) 18. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. Az említett pénzügyi keretösszeg az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az egyedi programok megerősítéséről és az alap-jogiaktusok kiigazításáról szóló, 2020. december 16-i együttes nyilatkozatával (13) összhangban folyó áron 580 000 000 EUR összeget foglal magában az (EU) 2021/764 határozattal létrehozott egyedi program és az EIT számára.

| (56) | Erre a programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(56)

Erre a programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat.

| (57) | A költségvetésirendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban egy már megkezdett tevékenységre csak akkor ítélhető oda vissza nem térítendő támogatás, ha a pályázó bizonyítani tudja, hogy a tevékenységet a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. Mindazonáltal a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának napja előtt felmerült költségek nem számolhatók el, kivéve kellően indokolt kivételes esetekben. Az uniós támogatásokat érintő, az Unió érdekeit esetlegesen sértő fennakadások elkerülése érdekében az MFF 2021–2027 kezdetén korlátozott ideig és kizárólag kellően indokolt esetekben lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozatban rendelkezni lehessen arról, hogy a tevékenységek és a költségek a 2021-es pénzügyi év kezdetétől támogathatók, illetve elszámolhatók legyenek még abban az esetben is, ha azok a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtása előtt kerültek végrehajtásra és merültek fel. |
| --- | --- |

(57)

A költségvetésirendelet 193. cikkének (2) bekezdésével összhangban egy már megkezdett tevékenységre csak akkor ítélhető oda vissza nem térítendő támogatás, ha a pályázó bizonyítani tudja, hogy a tevékenységet a vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodás aláírása előtt meg kellett kezdenie. Mindazonáltal a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtásának napja előtt felmerült költségek nem számolhatók el, kivéve kellően indokolt kivételes esetekben. Az uniós támogatásokat érintő, az Unió érdekeit esetlegesen sértő fennakadások elkerülése érdekében az MFF 2021–2027 kezdetén korlátozott ideig és kizárólag kellően indokolt esetekben lehetővé kell tenni, hogy a finanszírozási határozatban rendelkezni lehessen arról, hogy a tevékenységek és a költségek a 2021-es pénzügyi év kezdetétől támogathatók, illetve elszámolhatók legyenek még abban az esetben is, ha azok a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtása előtt kerültek végrehajtásra és merültek fel.

| (58) | A program során mindvégig folyamatosan törekedni kell az adminisztráció egyszerűsítésére, különösen a kedvezményezettekre háruló adminisztratív teher csökkentésére. A Bizottságnak oly módon kell tovább egyszerűsítenie eszközeit és iránymutatásait, hogy azok minimális terhet rójanak a kedvezményezettekre. A Bizottságnak mérlegelnie kell különösen az iránymutatás rövidített változatának kiadását. |
| --- | --- |

(58)

A program során mindvégig folyamatosan törekedni kell az adminisztráció egyszerűsítésére, különösen a kedvezményezettekre háruló adminisztratív teher csökkentésére. A Bizottságnak oly módon kell tovább egyszerűsítenie eszközeit és iránymutatásait, hogy azok minimális terhet rójanak a kedvezményezettekre. A Bizottságnak mérlegelnie kell különösen az iránymutatás rövidített változatának kiadását.

| (59) | A digitális egységes piac megvalósításához, valamint a digitális és a fizikai technológiák közeledéséből adódó bővülő lehetőségek kihasználásához a beruházások fokozására van szükség. A programnak – a Horizont 2020-hoz képest – a főbb digitális K+I tevékenységekre szánt kiadások jelentős megnövelésével hozzá kell járulnia az említett erőfeszítésekhez (15). Ez hivatott biztosítani, hogy a digitális területen Európa a globális K+I élvonalában maradjon. |
| --- | --- |

(59)

A digitális egységes piac megvalósításához, valamint a digitális és a fizikai technológiák közeledéséből adódó bővülő lehetőségek kihasználásához a beruházások fokozására van szükség. A programnak – a Horizont 2020-hoz képest – a főbb digitális K+I tevékenységekre szánt kiadások jelentős megnövelésével hozzá kell járulnia az említett erőfeszítésekhez (15). Ez hivatott biztosítani, hogy a digitális területen Európa a globális K+I élvonalában maradjon.

| (60) | A II. pillérhez tartozó „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter keretében végzett kvantumkutatást a digitális átállásban betöltött kulcsfontosságú szerepére tekintettel prioritásként kell kezelni, mégpedig azáltal, hogy növeljük az európai tudományos vezető szerepet és kiválóságot a kvantumtechnológiák terén, lehetővé téve a 2018-ban előirányzott költségvetés megvalósítását. |
| --- | --- |

(60)

A II. pillérhez tartozó „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter keretében végzett kvantumkutatást a digitális átállásban betöltött kulcsfontosságú szerepére tekintettel prioritásként kell kezelni, mégpedig azáltal, hogy növeljük az európai tudományos vezető szerepet és kiválóságot a kvantumtechnológiák terén, lehetővé téve a 2018-ban előirányzott költségvetés megvalósítását.

| (61) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16), valamint a 2988/95/EK, Euratom (17), a 2185/96/Euratom, EK (18) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (19) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok, így többek között a csalás megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket.
  Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség (EPPO) az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) értelmében vett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, továbbá gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(61)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16), valamint a 2988/95/EK, Euratom (17), a 2185/96/Euratom, EK (18) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (19) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok, így többek között a csalás megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket.

Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az Európai Ügyészség (EPPO) az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) értelmében vett, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki, illetve amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet szerinti megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, továbbá gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (62) | Azok a harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (21) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. |
| --- | --- |

(62)

Azok a harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (21) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. Harmadik országok részvétele egyéb jogi eszközökön is alapulhat. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést.

| (63) | A 2013/755/EU tanácsi határozat (22) 94. cikke alapján a tengerentúli országokban vagy területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek a program szabályainak és célkitűzéseinek, valamint az azon tagállamra esetlegesen vonatkozó rendelkezéseknek a függvényében részesülhetnek támogatásban, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület tartozik. |
| --- | --- |

(63)

A 2013/755/EU tanácsi határozat (22) 94. cikke alapján a tengerentúli országokban vagy területeken (TOT-ok) letelepedett személyek és szervezetek a program szabályainak és célkitűzéseinek, valamint az azon tagállamra esetlegesen vonatkozó rendelkezéseknek a függvényében részesülhetnek támogatásban, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület tartozik.

| (64) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (23) (22) és (23) bekezdése értelmében ezt a programot az egyedi jelentéstételi és nyomonkövetési követelményekkel összhangban gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként azokat, amelyek a tagállamokra és a program kedvezményezettjeire nehezednek. Adott esetben az említett követelmények mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők a program célterületen kifejtett hatásai. |
| --- | --- |

(64)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (23) (22) és (23) bekezdése értelmében ezt a programot az egyedi jelentéstételi és nyomonkövetési követelményekkel összhangban gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként azokat, amelyek a tagállamokra és a program kedvezményezettjeire nehezednek. Adott esetben az említett követelmények mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők a program célterületen kifejtett hatásai.

| (65) | Annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan lehessen értékelni a program által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményeket, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan a hatásútvonal-mutatók tekintetében, ahol azt szükségesnek ítéli, továbbá viszonyítási értékek és célértékek meghatározása érdekében, valamint e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(65)

Annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan lehessen értékelni a program által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményeket, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az V. melléklet módosítására vonatkozóan a hatásútvonal-mutatók tekintetében, ahol azt szükségesnek ítéli, továbbá viszonyítási értékek és célértékek meghatározása érdekében, valamint e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (66) | A program és az uniós űrprogram közötti koherencia és szinergiák előmozdítják az európai űrágazat globális versenyképességét és innovatív jellegét; növelik Európa autonómiáját a világűr biztonságos és védett környezetben történő elérése és használata terén; és megerősítik Európa mint globális szereplő státuszát. A program keretében a kiváló kutatást, az áttörést hozó megoldásokat és a továbbfelhasználókat az uniós űrprogram által rendelkezésre bocsátott adatok és szolgáltatások támogatják. |
| --- | --- |

(66)

A program és az uniós űrprogram közötti koherencia és szinergiák előmozdítják az európai űrágazat globális versenyképességét és innovatív jellegét; növelik Európa autonómiáját a világűr biztonságos és védett környezetben történő elérése és használata terén; és megerősítik Európa mint globális szereplő státuszát. A program keretében a kiváló kutatást, az áttörést hozó megoldásokat és a továbbfelhasználókat az uniós űrprogram által rendelkezésre bocsátott adatok és szolgáltatások támogatják.

| (67) | A program és az Erasmus+ közötti koherencia és szinergiák elősegítik a kutatási eredményeknek a képzési tevékenységeken keresztül történő gyakorlati felhasználását, az oktatási rendszerben az innovációs szemlélet elterjesztését, valamint annak biztosítását, hogy az oktatási és képzési tevékenységek a K+I tevékenységekre alapozzanak. E tekintetben a program – az Erasmus+ (2014–2020) keretében indított, az „Európai Egyetemek” kezdeményezéssel kapcsolatos kísérleti tevékenységek nyomán – adott esetben szinergikus módon egészíti majd ki az Erasmus+ által az Európai Egyetemeknek nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

(67)

A program és az Erasmus+ közötti koherencia és szinergiák elősegítik a kutatási eredményeknek a képzési tevékenységeken keresztül történő gyakorlati felhasználását, az oktatási rendszerben az innovációs szemlélet elterjesztését, valamint annak biztosítását, hogy az oktatási és képzési tevékenységek a K+I tevékenységekre alapozzanak. E tekintetben a program – az Erasmus+ (2014–2020) keretében indított, az „Európai Egyetemek” kezdeményezéssel kapcsolatos kísérleti tevékenységek nyomán – adott esetben szinergikus módon egészíti majd ki az Erasmus+ által az Európai Egyetemeknek nyújtott támogatást.

| (68) | Annak érdekében, hogy a program nagyobb hatást gyakoroljon az uniós prioritások kezelése tekintetében, ösztönözni kell szinergiák kialakítását a felmerülő uniós szükségletek kielégítésére irányuló programokkal és eszközökkel, többek között az igazságos átmenetet támogató mechanizmussal, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel és „az EU az egészségügyért” programmal, illetve törekedni kell ilyen szinergiákra. |
| --- | --- |

(68)

Annak érdekében, hogy a program nagyobb hatást gyakoroljon az uniós prioritások kezelése tekintetében, ösztönözni kell szinergiák kialakítását a felmerülő uniós szükségletek kielégítésére irányuló programokkal és eszközökkel, többek között az igazságos átmenetet támogató mechanizmussal, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel és „az EU az egészségügyért” programmal, illetve törekedni kell ilyen szinergiákra.

| (69) | A részvételi és terjesztési szabályoknak kellőképpen tükrözniük kell a program igényeit, figyelembe véve a különböző érdekelt felek által felvetett, valamint a Horizont 2020 független külső szakértők segítségével elvégzett időközi értékelésében foglalt aggályokat és ajánlásokat. |
| --- | --- |

(69)

A részvételi és terjesztési szabályoknak kellőképpen tükrözniük kell a program igényeit, figyelembe véve a különböző érdekelt felek által felvetett, valamint a Horizont 2020 független külső szakértők segítségével elvégzett időközi értékelésében foglalt aggályokat és ajánlásokat.

| (70) | A program egészére érvényes közös szabályoknak olyan koherens keretet kell biztosítaniuk, amely megkönnyíti a program költségvetéséből pénzügyi hozzájárulásban részesülő programokban való részvételt, ideértve az olyan támogató szervek, mint az EIT, a közös vállalkozások és az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott más struktúrák által igazgatott programokban, valamint a tagállamok által az EUMSZ 185. cikke alapján végrehajtott programokban való részvételt is. Lehetőséget kell biztosítani egyedi szabályok elfogadására is, de az ilyen kivételeket a szigorúan szükséges és kellően indokolt esetekre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(70)

A program egészére érvényes közös szabályoknak olyan koherens keretet kell biztosítaniuk, amely megkönnyíti a program költségvetéséből pénzügyi hozzájárulásban részesülő programokban való részvételt, ideértve az olyan támogató szervek, mint az EIT, a közös vállalkozások és az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott más struktúrák által igazgatott programokban, valamint a tagállamok által az EUMSZ 185. cikke alapján végrehajtott programokban való részvételt is. Lehetőséget kell biztosítani egyedi szabályok elfogadására is, de az ilyen kivételeket a szigorúan szükséges és kellően indokolt esetekre kell korlátozni.

| (71) | A program hatálya alá tartozó tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) elismert alapjogokat és elveket. Az említett tevékenységeknek összhangban kell lenniük mindennemű jogi kötelezettséggel, így a nemzetközi joggal és a vonatkozó bizottsági határozatokkal, mint amilyen a Bizottság 2013. június 28-i közleménye (24), továbbá az etikai alapelvekkel, beleértve a kutatás integritása bárminemű megsértésének elkerülésére vonatkozó elvet is. Adott esetben figyelembe kell venni a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoport, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az uniós adatvédelmi biztos véleményeit. A kutatási tevékenységek során figyelembe kell továbbá venni az EUMSZ 13. cikkét is, és vissza kell szorítani, végcélként pedig meg kell szüntetni az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását. |
| --- | --- |

(71)

A program hatálya alá tartozó tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) elismert alapjogokat és elveket. Az említett tevékenységeknek összhangban kell lenniük mindennemű jogi kötelezettséggel, így a nemzetközi joggal és a vonatkozó bizottsági határozatokkal, mint amilyen a Bizottság 2013. június 28-i közleménye (24), továbbá az etikai alapelvekkel, beleértve a kutatás integritása bárminemű megsértésének elkerülésére vonatkozó elvet is. Adott esetben figyelembe kell venni a tudomány és az új technológiák etikai kérdéseit vizsgáló európai csoport, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége és az uniós adatvédelmi biztos véleményeit. A kutatási tevékenységek során figyelembe kell továbbá venni az EUMSZ 13. cikkét is, és vissza kell szorítani, végcélként pedig meg kell szüntetni az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását.

| (72) | A tudományos kiválóság garantálása érdekében és a Charta 13. cikkével összhangban a programnak a forrásaiból részesülő összes országban elő kell mozdítania a tudományos élet szabadságának tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(72)

A tudományos kiválóság garantálása érdekében és a Charta 13. cikkével összhangban a programnak a forrásaiból részesülő összes országban elő kell mozdítania a tudományos élet szabadságának tiszteletben tartását.

| (73) | Az EUMSZ 180. és 186. cikkében a nemzetközi együttműködéssel összefüggésben meghatározott célkitűzésekkel összhangban – a kölcsönös előnyök és az Unió érdekei alapján – elő kell segíteni a harmadik országokban letelepedett jogalanyok és a nemzetközi szervezetek részvételét. A program végrehajtásának összhangban kell lennie az EUMSZ 75. és 215. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel, valamint a nemzetközi joggal. Az Unió stratégiai jelentőségű vagyoni eszközeihez, érdekeihez, autonómiájához vagy biztonságához kapcsolódó tevékenységek esetében a program egyedi tevékenységeiben való részvétel korlátozható kizárólag a tagállamokban letelepedett jogalanyokra vagy azon jogalanyokra, amelyek vagy valamely tagállamban vagy pedig meghatározott társult vagy harmadik országokban telepedtek le. Az Unióban vagy a társult országokban letelepedett, a nem társult harmadik országok által vagy a nem társult harmadik országok jogalanyai által közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött jogalanyok bármilyen kizárása során figyelembe kell venni egyrészről az ilyen jogalanyok bevonásával járó esetleges kockázatokat, másrészről pedig a részvételükkel járó előnyöket. |
| --- | --- |

(73)

Az EUMSZ 180. és 186. cikkében a nemzetközi együttműködéssel összefüggésben meghatározott célkitűzésekkel összhangban – a kölcsönös előnyök és az Unió érdekei alapján – elő kell segíteni a harmadik országokban letelepedett jogalanyok és a nemzetközi szervezetek részvételét. A program végrehajtásának összhangban kell lennie az EUMSZ 75. és 215. cikke alapján elfogadott intézkedésekkel, valamint a nemzetközi joggal. Az Unió stratégiai jelentőségű vagyoni eszközeihez, érdekeihez, autonómiájához vagy biztonságához kapcsolódó tevékenységek esetében a program egyedi tevékenységeiben való részvétel korlátozható kizárólag a tagállamokban letelepedett jogalanyokra vagy azon jogalanyokra, amelyek vagy valamely tagállamban vagy pedig meghatározott társult vagy harmadik országokban telepedtek le. Az Unióban vagy a társult országokban letelepedett, a nem társult harmadik országok által vagy a nem társult harmadik országok jogalanyai által közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött jogalanyok bármilyen kizárása során figyelembe kell venni egyrészről az ilyen jogalanyok bevonásával járó esetleges kockázatokat, másrészről pedig a részvételükkel járó előnyöket.

| (74) | A program elismeri, hogy az éghajlatváltozás az egyik legnagyobb globális és társadalmi kihívás, valamint figyelembe veszi annak fontosságát, hogy az Unió a Párizsi Megállapodás és a fenntartható fejlődési célok végrehajtására tett kötelezettségvállalásával összhangban fellépjen az éghajlatváltozással szemben. A programnak ennek megfelelően hozzá kell járulnia az éghajlatpolitikai törekvések általános érvényesítéséhez és annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 30 %-a támogassa az éghajlatpolitikai célok elérését. Az éghajlati szempontok érvényesítését megfelelő mértékben integrálni kell a K+I tartalmakba, és azt a kutatási ciklus minden szakaszában alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(74)

A program elismeri, hogy az éghajlatváltozás az egyik legnagyobb globális és társadalmi kihívás, valamint figyelembe veszi annak fontosságát, hogy az Unió a Párizsi Megállapodás és a fenntartható fejlődési célok végrehajtására tett kötelezettségvállalásával összhangban fellépjen az éghajlatváltozással szemben. A programnak ennek megfelelően hozzá kell járulnia az éghajlatpolitikai törekvések általános érvényesítéséhez és annak az átfogó célkitűzésnek a teljesítéséhez, hogy összességében az uniós költségvetési kiadások 30 %-a támogassa az éghajlatpolitikai célok elérését. Az éghajlati szempontok érvényesítését megfelelő mértékben integrálni kell a K+I tartalmakba, és azt a kutatási ciklus minden szakaszában alkalmazni kell.

| (75) | Az éghajlattal kapcsolatos hatásútvonallal összefüggésben a Bizottságnak jelentést kell tennie az éghajlat szempontjából releváns projektek által elért eredményekről, innovációkról és összesített becsült hatásokról, többek között a programrészekre és a végrehajtási módokra lebontva azokat. Elemzésének elkészítésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a program tevékenységeiből az uniós polgárok számára eredő hosszú távú gazdasági, társadalmi és környezeti költségeket és előnyöket, beleértve az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló innovatív megoldások alkalmazását, továbbá a munkahelyteremtésre és vállalkozások létrehozására, a gazdasági növekedésre és a versenyképességre, a tiszta energiára, valamint az egészségre és a jóllétre – beleértve a levegő, a talaj és a víz minőségét – gyakorolt becsült hatásokat. Az említett hatásvizsgálat eredményeit nyilvánosságra kell hozni, és azokat az uniós éghajlati és energetikai célokkal összefüggésben értékelni kell; az említett eredményeknek hozzá kell járulniuk továbbá a későbbi stratégiai tervezéshez és a jövőbeli munkaprogramokhoz. |
| --- | --- |

(75)

Az éghajlattal kapcsolatos hatásútvonallal összefüggésben a Bizottságnak jelentést kell tennie az éghajlat szempontjából releváns projektek által elért eredményekről, innovációkról és összesített becsült hatásokról, többek között a programrészekre és a végrehajtási módokra lebontva azokat. Elemzésének elkészítésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie a program tevékenységeiből az uniós polgárok számára eredő hosszú távú gazdasági, társadalmi és környezeti költségeket és előnyöket, beleértve az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló innovatív megoldások alkalmazását, továbbá a munkahelyteremtésre és vállalkozások létrehozására, a gazdasági növekedésre és a versenyképességre, a tiszta energiára, valamint az egészségre és a jóllétre – beleértve a levegő, a talaj és a víz minőségét – gyakorolt becsült hatásokat. Az említett hatásvizsgálat eredményeit nyilvánosságra kell hozni, és azokat az uniós éghajlati és energetikai célokkal összefüggésben értékelni kell; az említett eredményeknek hozzá kell járulniuk továbbá a későbbi stratégiai tervezéshez és a jövőbeli munkaprogramokhoz.

| (76) | Tekintettel a biológiai sokféleség drámai csökkenése ellen folytatott küzdelem fontosságára, a program keretében végzett kutatási és innovációs tevékenységeknek hozzá kell járulniuk a biológiai sokféleség megőrzéséhez és helyreállításához, valamint azon általános célkitűzés megvalósításához, hogy a 2024-es évben a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadások kitegyék az MFF keretében eszközölt éves kiadások 7,5 %-át, a 2026-os és a 2027-es évben pedig a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadások kitegyék az MFF keretében eszközölt éves kiadások 10 %-át, figyelembe véve ugyanakkor az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló 2020. december 16-i intézményközi megállapodással összhangban az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket. |
| --- | --- |

(76)

Tekintettel a biológiai sokféleség drámai csökkenése ellen folytatott küzdelem fontosságára, a program keretében végzett kutatási és innovációs tevékenységeknek hozzá kell járulniuk a biológiai sokféleség megőrzéséhez és helyreállításához, valamint azon általános célkitűzés megvalósításához, hogy a 2024-es évben a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadások kitegyék az MFF keretében eszközölt éves kiadások 7,5 %-át, a 2026-os és a 2027-es évben pedig a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadások kitegyék az MFF keretében eszközölt éves kiadások 10 %-át, figyelembe véve ugyanakkor az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló 2020. december 16-i intézményközi megállapodással összhangban az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket.

| (77) | E rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(77)

E rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés, pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak.

| (78) | Az érzékeny háttér-információk felhasználása vagy illetéktelen személyek érzékeny eredményekhez való hozzáférése kedvezőtlen hatást gyakorolhat az Unió vagy egy vagy több tagállam érdekeire nézve. Ennek megfelelően a bizalmas és a minősített adatok kezelését valamennyi irányadó uniós jogszabály és az intézmények belső szabályzatai, így különösen (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat (25) szerint kell végezni. |
| --- | --- |

(78)

Az érzékeny háttér-információk felhasználása vagy illetéktelen személyek érzékeny eredményekhez való hozzáférése kedvezőtlen hatást gyakorolhat az Unió vagy egy vagy több tagállam érdekeire nézve. Ennek megfelelően a bizalmas és a minősített adatok kezelését valamennyi irányadó uniós jogszabály és az intézmények belső szabályzatai, így különösen (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat (25) szerint kell végezni.

| (79) | Meg kell szabni a részvételre vonatkozó minimumfeltételeket mind általános szabályként – például arra vonatkozóan, hogy egy adott konzorciumban részt vevő jogalanyok közül legalább egynek tagállami illetőségűnek kell lennie –, mind pedig a program keretében megvalósuló tevékenység egyes típusainak sajátosságai tekintetében. |
| --- | --- |

(79)

Meg kell szabni a részvételre vonatkozó minimumfeltételeket mind általános szabályként – például arra vonatkozóan, hogy egy adott konzorciumban részt vevő jogalanyok közül legalább egynek tagállami illetőségűnek kell lennie –, mind pedig a program keretében megvalósuló tevékenység egyes típusainak sajátosságai tekintetében.

| (80) | Szükséges megállapítani a program keretében végzett cselekvések résztvevői számára nyújtandó uniós támogatás feltételeit. A program keretében nyújtott fő támogatási formát a vissza nem térítendő támogatásnak kell képeznie. Ezek odaítélésének a költségvetési rendeletben meghatározott valamennyi hozzájárulási forma – mind az egyösszegű átalány, mind az átalányfinanszírozás, illetve az egységköltségek – figyelembevételével kell történnie a további egyszerűsítés érdekében. A támogatási megállapodásban meg kell határozni a kedvezményezettek jogait és kötelezettségeit, adott esetben a koordinátor szerepét és feladatait is beleértve. A támogatásimegállapodás-minta kidolgozása és bárminemű érdemi – többek között a kedvezményezettek érdekében történő további egyszerűsítést célzó – módosítása során biztosítani kell a tagállami szakértőkkel való szoros együttműködést. |
| --- | --- |

(80)

Szükséges megállapítani a program keretében végzett cselekvések résztvevői számára nyújtandó uniós támogatás feltételeit. A program keretében nyújtott fő támogatási formát a vissza nem térítendő támogatásnak kell képeznie. Ezek odaítélésének a költségvetési rendeletben meghatározott valamennyi hozzájárulási forma – mind az egyösszegű átalány, mind az átalányfinanszírozás, illetve az egységköltségek – figyelembevételével kell történnie a további egyszerűsítés érdekében. A támogatási megállapodásban meg kell határozni a kedvezményezettek jogait és kötelezettségeit, adott esetben a koordinátor szerepét és feladatait is beleértve. A támogatásimegállapodás-minta kidolgozása és bárminemű érdemi – többek között a kedvezményezettek érdekében történő további egyszerűsítést célzó – módosítása során biztosítani kell a tagállami szakértőkkel való szoros együttműködést.

| (81) | A társfinanszírozási elvnek való megfelelés érdekében az e rendeletben említett támogatási ráták maximális rátáknak minősülnek. |
| --- | --- |

(81)

A társfinanszírozási elvnek való megfelelés érdekében az e rendeletben említett támogatási ráták maximális rátáknak minősülnek.

| (82) | A költségvetési rendelettel összhangban a programnak meg kell teremtenie a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatai szélesebb körű elfogadásának alapjait a személyzeti költségek és a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségei tekintetében, ideértve a Horizont 2020 szerinti nagy kutatási infrastruktúrákat is. A belső elszámolású áruk és szolgáltatások esetében a kedvezményezett szokásos elszámolási gyakorlatának megfelelően kiszámított, a tényleges közvetlen és közvetett költségeket kombináló egységköltségek alkalmazását valamennyi kedvezményezett által választható lehetőségnek kell tekinteni. E tekintetben a kedvezményezettek számára lehetővé kell tenni, hogy a belső elszámolású áruk és szolgáltatások ilyen egységköltségeibe beszámíthassák az elosztási kulcsok alapján számított tényleges közvetett költségeket. |
| --- | --- |

(82)

A költségvetési rendelettel összhangban a programnak meg kell teremtenie a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatai szélesebb körű elfogadásának alapjait a személyzeti költségek és a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségei tekintetében, ideértve a Horizont 2020 szerinti nagy kutatási infrastruktúrákat is. A belső elszámolású áruk és szolgáltatások esetében a kedvezményezett szokásos elszámolási gyakorlatának megfelelően kiszámított, a tényleges közvetlen és közvetett költségeket kombináló egységköltségek alkalmazását valamennyi kedvezményezett által választható lehetőségnek kell tekinteni. E tekintetben a kedvezményezettek számára lehetővé kell tenni, hogy a belső elszámolású áruk és szolgáltatások ilyen egységköltségeibe beszámíthassák az elosztási kulcsok alapján számított tényleges közvetett költségeket.

| (83) | A tényleges személyzeti költségeken alapuló jelenlegi visszatérítési rendszert a Horizont 2020 keretében kidolgozott, projektalapú díjazásra épülő megközelítés alapján tovább kell egyszerűsíteni és jobban össze kell hangolni a költségvetési rendelettel, törekedve a programban részt vevő uniós kutatók közötti bérkülönbség csökkentésére. |
| --- | --- |

(83)

A tényleges személyzeti költségeken alapuló jelenlegi visszatérítési rendszert a Horizont 2020 keretében kidolgozott, projektalapú díjazásra épülő megközelítés alapján tovább kell egyszerűsíteni és jobban össze kell hangolni a költségvetési rendelettel, törekedve a programban részt vevő uniós kutatók közötti bérkülönbség csökkentésére.

| (84) | A Horizont 2020 alapján létrehozott és a Bizottság által kezelt résztvevői garanciaalap fontos védőmechanizmusnak bizonyult, amely csökkentette a kötelezettségeiket nem teljesítő résztvevők lejárt és vissza nem fizetett tartozásaival kapcsolatos kockázatokat. Ezért indokolt a résztvevői garanciaalap – új nevén: kölcsönös biztosítási mechanizmus (a továbbiakban: a mechanizmus) – további fenntartása, valamint más támogatási szervekre és különösen az EUMSZ 185. cikke szerinti kezdeményezésekre történő kiterjesztése. A mechanizmusnak bármely más, közvetlen irányítás alatt álló uniós program kedvezményezettjeire kiterjeszthetőnek kell lennie. A mechanizmus keretében eszközölt beruházások esetleges negatív hozamainak szoros nyomon követése alapján a Bizottságnak megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hoznia annak érdekében, hogy a mechanizmus keretében folytatódhassanak az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló beavatkozások, és az egyenleg kifizetésekor vissza lehessen téríteni a hozzájárulást a kedvezményezetteknek. |
| --- | --- |

(84)

A Horizont 2020 alapján létrehozott és a Bizottság által kezelt résztvevői garanciaalap fontos védőmechanizmusnak bizonyult, amely csökkentette a kötelezettségeiket nem teljesítő résztvevők lejárt és vissza nem fizetett tartozásaival kapcsolatos kockázatokat. Ezért indokolt a résztvevői garanciaalap – új nevén: kölcsönös biztosítási mechanizmus (a továbbiakban: a mechanizmus) – további fenntartása, valamint más támogatási szervekre és különösen az EUMSZ 185. cikke szerinti kezdeményezésekre történő kiterjesztése. A mechanizmusnak bármely más, közvetlen irányítás alatt álló uniós program kedvezményezettjeire kiterjeszthetőnek kell lennie. A mechanizmus keretében eszközölt beruházások esetleges negatív hozamainak szoros nyomon követése alapján a Bizottságnak megfelelő kockázatcsökkentő intézkedéseket kell hoznia annak érdekében, hogy a mechanizmus keretében folytatódhassanak az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló beavatkozások, és az egyenleg kifizetésekor vissza lehessen téríteni a hozzájárulást a kedvezményezetteknek.

| (85) | Az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan szabályokat kell megállapítani, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek az eredményeket megfelelő oltalom alá helyezzék, megfelelő módon hasznosítsák, terjesszék és tegyék hozzáférhetővé. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni az említett eredmények hasznosítására, és a Bizottságnak azonosítania kell a lehetőségeket és segítenie kell abban, hogy a kedvezményezettek a lehető legnagyobb mértékben ki tudják aknázni az eredményeket, különösen az Unióban. Az eredmények kiaknázása során figyelembe kell venni a program elveit, beleértve az innováció előmozdítását az Unióban és az EKT megerősítését. |
| --- | --- |

(85)

Az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan szabályokat kell megállapítani, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek az eredményeket megfelelő oltalom alá helyezzék, megfelelő módon hasznosítsák, terjesszék és tegyék hozzáférhetővé. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni az említett eredmények hasznosítására, és a Bizottságnak azonosítania kell a lehetőségeket és segítenie kell abban, hogy a kedvezményezettek a lehető legnagyobb mértékben ki tudják aknázni az eredményeket, különösen az Unióban. Az eredmények kiaknázása során figyelembe kell venni a program elveit, beleértve az innováció előmozdítását az Unióban és az EKT megerősítését.

| (86) | A Horizont 2020 pályázatértékelési és -kiválasztási rendszerének kulcselemeit indokolt megtartani, különös tekintettel a „kiválóságra” és – adott esetben – a „hatásra”, valamint a „végrehajtás minőségére és hatékonyságára” helyezett különös hangsúlyra. A pályázatokat a jövőben is független külső szakértők értékelései alapján kell kiválasztani. Az értékelési folyamat során kerülni kell minden összeférhetetlenséget és elfogultságot. Figyelembe kell venni a kétlépcsős benyújtási eljárás lehetőségét, és az anonimizált pályázatokat adott esetben az értékelés első szakaszában lehetne értékelni. A Bizottságnak adott esetben továbbra is független megfigyelőket kell bevonnia az értékelési folyamatba. Az úttörő kutatásokat támogató programja keretében folytatott tevékenységek és küldetések esetén, valamint a munkaprogramban meghatározott más kellően indokolt esetekben figyelembe lehet venni annak szükségességét, hogy biztosítva legyen a projektek portfóliójának átfogó koherenciája, feltéve hogy a pályázatok megfeleltek az alkalmazandó küszöbértékeknek. Az erre vonatkozó célkitűzéseket és eljárásokat előzetesen közzé kell tenni. A költségvetési rendelet 200. cikkének (7) bekezdésével összhangban a pályázóknak visszajelzést kell kapniuk pályázatuk értékeléséről, ideértve különösen– adott esetben – az elutasítás indokainak a közlését is. |
| --- | --- |

(86)

A Horizont 2020 pályázatértékelési és -kiválasztási rendszerének kulcselemeit indokolt megtartani, különös tekintettel a „kiválóságra” és – adott esetben – a „hatásra”, valamint a „végrehajtás minőségére és hatékonyságára” helyezett különös hangsúlyra. A pályázatokat a jövőben is független külső szakértők értékelései alapján kell kiválasztani. Az értékelési folyamat során kerülni kell minden összeférhetetlenséget és elfogultságot. Figyelembe kell venni a kétlépcsős benyújtási eljárás lehetőségét, és az anonimizált pályázatokat adott esetben az értékelés első szakaszában lehetne értékelni. A Bizottságnak adott esetben továbbra is független megfigyelőket kell bevonnia az értékelési folyamatba. Az úttörő kutatásokat támogató programja keretében folytatott tevékenységek és küldetések esetén, valamint a munkaprogramban meghatározott más kellően indokolt esetekben figyelembe lehet venni annak szükségességét, hogy biztosítva legyen a projektek portfóliójának átfogó koherenciája, feltéve hogy a pályázatok megfeleltek az alkalmazandó küszöbértékeknek. Az erre vonatkozó célkitűzéseket és eljárásokat előzetesen közzé kell tenni. A költségvetési rendelet 200. cikkének (7) bekezdésével összhangban a pályázóknak visszajelzést kell kapniuk pályázatuk értékeléséről, ideértve különösen– adott esetben – az elutasítás indokainak a közlését is.

| (87) | Az uniós támogatás kedvezményezettjeire nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében gondoskodni kell az egyéb uniós programok keretében végzett értékelések és ellenőrzések eredményeinek rendszerszintű átvételéről a költségvetési rendelet 126. és 127. cikkével összhangban, amennyiben lehetséges, a program minden részét illetően. Az ilyen átvételt kifejezetten elő kell írni a megbízhatóság egyéb elemei – például rendszerek és eljárások ellenőrzése – tekintetében is. |
| --- | --- |

(87)

Az uniós támogatás kedvezményezettjeire nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében gondoskodni kell az egyéb uniós programok keretében végzett értékelések és ellenőrzések eredményeinek rendszerszintű átvételéről a költségvetési rendelet 126. és 127. cikkével összhangban, amennyiben lehetséges, a program minden részét illetően. Az ilyen átvételt kifejezetten elő kell írni a megbízhatóság egyéb elemei – például rendszerek és eljárások ellenőrzése – tekintetében is.

| (88) | A K+I területén jelentkező egyes kihívások kezelése céljából pénzdíjakat kell alkalmazni, amelyek adott esetben lehetnek a Bizottság vagy az érintett támogató szerv és más uniós szervek, társult országok, egyéb harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy nonprofit jogalanyok által szervezett közös vagy egyesített pénzdíjak is. A pénzdíjaknak támogatniuk kell a program céljainak teljesülését. |
| --- | --- |

(88)

A K+I területén jelentkező egyes kihívások kezelése céljából pénzdíjakat kell alkalmazni, amelyek adott esetben lehetnek a Bizottság vagy az érintett támogató szerv és más uniós szervek, társult országok, egyéb harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy nonprofit jogalanyok által szervezett közös vagy egyesített pénzdíjak is. A pénzdíjaknak támogatniuk kell a program céljainak teljesülését.

| (89) | A rendelet keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek teljesíteni a cselekvések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltségek alkalmazását is. |
| --- | --- |

(89)

A rendelet keretében elérhető finanszírozási formákat és végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek teljesíteni a cselekvések konkrét célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatait. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű támogatások, az átalányok és az egységköltségek alkalmazását is.

| (90) | Annak érdekében, hogy az érintett szakpolitikai területen biztosítva legyen a támogatásnyújtás folyamatossága, és hogy a végrehajtás az MFF 2021–2027 kezdetétől elindulhasson, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(90)

Annak érdekében, hogy az érintett szakpolitikai területen biztosítva legyen a támogatásnyújtás folyamatossága, és hogy a végrehajtás az MFF 2021–2027 kezdetétől elindulhasson, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-jétől kell alkalmazni,

| (91) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a K+I-be történő uniós beruházások tudományos, technológiai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatásának elérését, az Unió stratégiai prioritásainak végrehajtását, valamint az Unió célkitűzéseinek és szakpolitikáinak megvalósításához való hozzájárulást, a globális kihívások kezelését, továbbá az EKT megerősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az átfedések elkerülése, a kritikus tömeg kulcsfontosságú területeken való elérése és az uniós hozzáadott érték maximalizálása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(91)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a K+I-be történő uniós beruházások tudományos, technológiai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatásának elérését, az Unió stratégiai prioritásainak végrehajtását, valamint az Unió célkitűzéseinek és szakpolitikáinak megvalósításához való hozzájárulást, a globális kihívások kezelését, továbbá az EKT megerősítését a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az átfedések elkerülése, a kritikus tömeg kulcsfontosságú területeken való elérése és az uniós hozzáadott érték maximalizálása miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (92) | Az 1290/2013/EU (26) európai parlamenti és tanácsi rendeletet és az 1291/2013/EU rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(92)

Az 1290/2013/EU (26) európai parlamenti és tanácsi rendeletet és az 1291/2013/EU rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   E rendelet létrehozza a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramot (a továbbiakban: a program) az MFF 2021–2027 időtartamára, megállapítja a program körébe tartozó közvetett tevékenységekre vonatkozó részvételi és terjesztési szabályokat, valamint meghatározza az említett időtartamra a K+I tevékenységek uniós támogatására irányadó keretszabályozást.

E rendelet megállapítja a program célkitűzéseit, a 2021–2027-es időszakra szóló költségvetését, az uniós támogatás formáit, valamint az ilyen támogatás nyújtására vonatkozó szabályokat.

(2)   A program a következők útján kerül végrehajtásra:

| a) | az (EU) 2021/764 határozattal létrehozott egyedi program; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2021/764 határozattal létrehozott egyedi program;

| b) | az EIT-rendelettel létrehozott Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek (EIT) nyújtott pénzügyi hozzájárulás; |
| --- | --- |

b)

az EIT-rendelettel létrehozott Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek (EIT) nyújtott pénzügyi hozzájárulás;

| c) | az (EU) 2021/697 rendelettel létrehozott egyedi védelmi kutatási program. |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2021/697 rendelettel létrehozott egyedi védelmi kutatási program.

(3)   E rendelet az 1. cikk, az 5. cikk, a 7. cikk (1) bekezdése és a 12. cikk (1) bekezdése kivételével nem alkalmazandó az e cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi védelmi kutatási programra.

(4)   Az e rendeletben használt „Horizont Európa”, „program” és „egyedi program” kifejezések kizárólag a (2) bekezdés a) pontjában említett egyedi program szempontjából releváns kérdésekre vonatkoznak, kivéve, ha a szöveg másként rendelkezik.

(5)   Az EIT a stratégiai innovációs tervében meghatározott, a 2021–2027-es időszakra vonatkozó stratégiai célkitűzéseivel összhangban, a 6. cikk és az e cikk 2. bekezdésének a) pontjában említett egyedi program szerinti stratégiai tervezést figyelembe véve hajtja végre a programot.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „kutatási infrastruktúrák”: olyan létesítmények, amelyek erőforrásokat és szolgáltatásokat biztosítanak a kutatói közösségek számára a szakterületükön folytatandó kutatásokhoz és az innováció előmozdításához, ide tartoznak a kapcsolódó emberi erőforrások, a fontosabb berendezések és eszköztárak; az ismeretekhez kapcsolódó létesítmények, például a gyűjtemények, archívumok vagy tudományosadat-infrastruktúrák; számítástechnikai rendszerek, kommunikációs hálózatok, továbbá bármilyen olyan egyedi jellegű és külső felhasználók számára nyitott infrastruktúra, amely létfontosságú a kiválóság megvalósításához a K+I területén; ezek adott esetben a kutatáson kívül is használhatók, például oktatásra vagy közszolgáltatások nyújtására, és lehetnek „egy helyszínre telepítettek”, „virtuálisak” vagy „megosztottak”; |
| --- | --- |

1.

„kutatási infrastruktúrák”: olyan létesítmények, amelyek erőforrásokat és szolgáltatásokat biztosítanak a kutatói közösségek számára a szakterületükön folytatandó kutatásokhoz és az innováció előmozdításához, ide tartoznak a kapcsolódó emberi erőforrások, a fontosabb berendezések és eszköztárak; az ismeretekhez kapcsolódó létesítmények, például a gyűjtemények, archívumok vagy tudományosadat-infrastruktúrák; számítástechnikai rendszerek, kommunikációs hálózatok, továbbá bármilyen olyan egyedi jellegű és külső felhasználók számára nyitott infrastruktúra, amely létfontosságú a kiválóság megvalósításához a K+I területén; ezek adott esetben a kutatáson kívül is használhatók, például oktatásra vagy közszolgáltatások nyújtására, és lehetnek „egy helyszínre telepítettek”, „virtuálisak” vagy „megosztottak”;

| 2. | „intelligens szakosodási stratégia”: olyan nemzeti és regionális innovációs stratégiák, amelyek prioritásokat határoznak meg annak érdekében, hogy versenyelőnyt építsenek ki a saját K+I erősségek fejlesztésén és ezen erősségek üzleti szükségletekkel való összehangolásán keresztül a felmerülő lehetőségek és piaci változások koherens módon történő kezelése érdekében, elkerülve mindeközben az erőfeszítések megkettőzését és szétaprózottságát, beleértve azokat is, amelyek nemzeti vagy regionális K+I stratégiai szakpolitikai keret formájában vagy ilyen keretbe beépítve jelennek meg, megfelelve emellett a 2021-2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben meghatározott előfeltételnek; |
| --- | --- |

2.

„intelligens szakosodási stratégia”: olyan nemzeti és regionális innovációs stratégiák, amelyek prioritásokat határoznak meg annak érdekében, hogy versenyelőnyt építsenek ki a saját K+I erősségek fejlesztésén és ezen erősségek üzleti szükségletekkel való összehangolásán keresztül a felmerülő lehetőségek és piaci változások koherens módon történő kezelése érdekében, elkerülve mindeközben az erőfeszítések megkettőzését és szétaprózottságát, beleértve azokat is, amelyek nemzeti vagy regionális K+I stratégiai szakpolitikai keret formájában vagy ilyen keretbe beépítve jelennek meg, megfelelve emellett a 2021-2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben meghatározott előfeltételnek;

| 3. | „európai partnerség”: a tagállamok és a társult országok korai bevonásával kidolgozott olyan kezdeményezés, amelynek keretében az Unió magán vagy közszektorbeli partnerekkel (például ipari szereplőkkel, egyetemekkel, kutatószervezetekkel, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervekkel, illetve civil társadalmi szervezetekkel, köztük alapítványokkal és nem kormányzati szervezetekkel) együtt vállalja egy K+I tevékenységekre – köztük a piaci bevezetéshez és a jogszabályokban vagy a szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységekre – irányuló program kidolgozásának és végrehajtásának közös támogatását; |
| --- | --- |

3.

„európai partnerség”: a tagállamok és a társult országok korai bevonásával kidolgozott olyan kezdeményezés, amelynek keretében az Unió magán vagy közszektorbeli partnerekkel (például ipari szereplőkkel, egyetemekkel, kutatószervezetekkel, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervekkel, illetve civil társadalmi szervezetekkel, köztük alapítványokkal és nem kormányzati szervezetekkel) együtt vállalja egy K+I tevékenységekre – köztük a piaci bevezetéshez és a jogszabályokban vagy a szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységekre – irányuló program kidolgozásának és végrehajtásának közös támogatását;

| 4. | „nyílt hozzáférés”: a program keretében végzett tevékenységből eredő kutatási eredményekhez való, a végfelhasználó számára ingyenes online hozzáférés nyújtása a 14. cikkel és a 39. cikk (3) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

4.

„nyílt hozzáférés”: a program keretében végzett tevékenységből eredő kutatási eredményekhez való, a végfelhasználó számára ingyenes online hozzáférés nyújtása a 14. cikkel és a 39. cikk (3) bekezdésével összhangban;

| 5. | „nyílt tudomány”: a tudományos folyamatnak a nyitott együttműködésen, eszközökön és a tudás terjesztésén, köztük a 14. cikkben felsorolt elemeken alapuló megközelítése; |
| --- | --- |

5.

„nyílt tudomány”: a tudományos folyamatnak a nyitott együttműködésen, eszközökön és a tudás terjesztésén, köztük a 14. cikkben felsorolt elemeken alapuló megközelítése;

| 6. | „küldetés”: kiválóságon alapuló és hatásorientált, ágazatokon és tudományágakon átívelő K+I tevékenységek olyan összessége (portfóliója), amelyre az alábbiak jellemzők: i. segítségével meghatározott időn belül elérhető egy olyan mérhető cél, amely egyéni tevékenységek útján nem lenne elérhető; ii. hatást gyakorol a társadalomra és a politikai döntéshozatalra a tudomány és a technológia segítségével; és iii. releváns az európai lakosság jelentős része és az európai polgárok széles köre számára; |
| --- | --- |

6.

„küldetés”: kiválóságon alapuló és hatásorientált, ágazatokon és tudományágakon átívelő K+I tevékenységek olyan összessége (portfóliója), amelyre az alábbiak jellemzők: i. segítségével meghatározott időn belül elérhető egy olyan mérhető cél, amely egyéni tevékenységek útján nem lenne elérhető; ii. hatást gyakorol a társadalomra és a politikai döntéshozatalra a tudomány és a technológia segítségével; és iii. releváns az európai lakosság jelentős része és az európai polgárok széles köre számára;

| 7. | „kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amelyre a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztása és többszakaszos, versenyalapú fejlesztés jellemző, és amelynél a nyújtott kutatási-fejlesztési szolgáltatások és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválnak egymástól; |
| --- | --- |

7.

„kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amelyre a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztása és többszakaszos, versenyalapú fejlesztés jellemző, és amelynél a nyújtott kutatási-fejlesztési szolgáltatások és a végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválnak egymástól;

| 8. | „innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés”: olyan közbeszerzés, amelyben az ajánlatkérő szerv elsőként vásárol kereskedelmi forgalomban nagy volumenben még be nem szerezhető innovatív termékeket vagy szolgáltatásokat, és amely magában foglalhatja a megfelelőség vizsgálatát is; |
| --- | --- |

8.

„innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés”: olyan közbeszerzés, amelyben az ajánlatkérő szerv elsőként vásárol kereskedelmi forgalomban nagy volumenben még be nem szerezhető innovatív termékeket vagy szolgáltatásokat, és amely magában foglalhatja a megfelelőség vizsgálatát is;

| 9. | „hozzáférési jogok” az eredmények vagy a meglévő információk és jogok felhasználására vonatkozó, e rendelettel összhangban megállapított feltételek mellett gyakorolható jogok; |
| --- | --- |

9.

„hozzáférési jogok” az eredmények vagy a meglévő információk és jogok felhasználására vonatkozó, e rendelettel összhangban megállapított feltételek mellett gyakorolható jogok;

| 10. | „meglévő információk és jogok”: megjelenési formájától és jellegétől, fizikai vagy virtuális megjelenésétől függetlenül valamennyi olyan adat, szakismeret vagy információ, ideértve minden jogot, például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is: i. amellyel a kedvezményezettek az adott tevékenységhez való társulásuk előtt rendelkeznek; és ii. amelyet a kedvezményezettek írásos megállapodásban a tevékenység végrehajtásához vagy a tevékenység eredményeinek hasznosításához szükségesként jelölnek meg; |
| --- | --- |

10.

„meglévő információk és jogok”: megjelenési formájától és jellegétől, fizikai vagy virtuális megjelenésétől függetlenül valamennyi olyan adat, szakismeret vagy információ, ideértve minden jogot, például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is: i. amellyel a kedvezményezettek az adott tevékenységhez való társulásuk előtt rendelkeznek; és ii. amelyet a kedvezményezettek írásos megállapodásban a tevékenység végrehajtásához vagy a tevékenység eredményeinek hasznosításához szükségesként jelölnek meg;

| 11. | „terjesztés”: az eredmények nyilvános közlése arra alkalmas módon, beleértve – az alkalmazott médiumtól függetlenül – a tudományos publikációt is, de nem beleértve az eredmények oltalom alá helyezés vagy hasznosítás céljából megvalósuló közlését; |
| --- | --- |

11.

„terjesztés”: az eredmények nyilvános közlése arra alkalmas módon, beleértve – az alkalmazott médiumtól függetlenül – a tudományos publikációt is, de nem beleértve az eredmények oltalom alá helyezés vagy hasznosítás céljából megvalósuló közlését;

| 12. | „hasznosítás”: az eredmények felhasználása az adott tevékenységhez nem tartozó további K+I tevékenységek keretében, többek között olyan kereskedelmi hasznosítás is, mint például termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, szolgáltatások kialakítása és nyújtása vagy szabványosítás során; |
| --- | --- |

12.

„hasznosítás”: az eredmények felhasználása az adott tevékenységhez nem tartozó további K+I tevékenységek keretében, többek között olyan kereskedelmi hasznosítás is, mint például termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése, szolgáltatások kialakítása és nyújtása vagy szabványosítás során;

| 13. | „méltányos és észszerű feltételek”: megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket és a jogdíjmentességet is, figyelembe véve a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azon eredmények, illetve meglévő információk és jogok tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett hasznosítás területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit; |
| --- | --- |

13.

„méltányos és észszerű feltételek”: megfelelő feltételek, beleértve az esetleges pénzügyi feltételeket és a jogdíjmentességet is, figyelembe véve a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azon eredmények, illetve meglévő információk és jogok tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett hasznosítás területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit;

| 14. | „támogató szerv” a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett olyan szerv vagy szervezet, amelyre a Bizottság a program szerinti költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházott; |
| --- | --- |

14.

„támogató szerv” a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett olyan szerv vagy szervezet, amelyre a Bizottság a program szerinti költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházott;

| 15. | „nemzetközi európai kutatószervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége tagállam vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában; |
| --- | --- |

15.

„nemzetközi európai kutatószervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége tagállam vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;

| 16. | „jogalany”: olyan természetes személy, valamint az uniós jog, a nemzeti jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott és ilyenként elismert olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, továbbá a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; |
| --- | --- |

16.

„jogalany”: olyan természetes személy, valamint az uniós jog, a nemzeti jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott és ilyenként elismert olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, továbbá a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;

| 17. | „a részvétel szélesítésében érintett országok” vagy „K+I terén alacsonyabb szinten teljesítő országok”: olyan országok, ahol jogalanyokat kell létrehozni ahhoz, hogy koordinátorként támogathatók legyenek a program „A részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” részének „a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése” komponensében; a tagállamok közül a program teljes időtartama alatt ilyen országok: Bulgária, Ciprus, a Csehország, Észtország, Görögország, Horvátország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Portugália, Románia, Szlovákia és Szlovénia; a társult országok esetében a támogatható országok listáját a munkaprogramban közzétett mutató alapján határozzák meg. Az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók jogalanyai szintén teljes mértékben támogathatók koordinátorként ebben a komponensben; |
| --- | --- |

17.

„a részvétel szélesítésében érintett országok” vagy „K+I terén alacsonyabb szinten teljesítő országok”: olyan országok, ahol jogalanyokat kell létrehozni ahhoz, hogy koordinátorként támogathatók legyenek a program „A részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” részének „a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése” komponensében; a tagállamok közül a program teljes időtartama alatt ilyen országok: Bulgária, Ciprus, a Csehország, Észtország, Görögország, Horvátország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Portugália, Románia, Szlovákia és Szlovénia; a társult országok esetében a támogatható országok listáját a munkaprogramban közzétett mutató alapján határozzák meg. Az EUMSZ 349. cikkében meghatározott legkülső régiók jogalanyai szintén teljes mértékben támogathatók koordinátorként ebben a komponensben;

| 18. | „nonprofit jogalany”: jogi formájából adódóan nonprofitnak minősülő jogalany vagy olyan jogalany, amelynek nyereségéből a rá vonatkozó jogszabályi vagy alapszabályzatán alapuló kötelezettség értelmében a részvényesei, illetve tagjai nem részesedhetnek; |
| --- | --- |

18.

„nonprofit jogalany”: jogi formájából adódóan nonprofitnak minősülő jogalany vagy olyan jogalany, amelynek nyereségéből a rá vonatkozó jogszabályi vagy alapszabályzatán alapuló kötelezettség értelmében a részvényesei, illetve tagjai nem részesedhetnek;

| 19. | „kis- vagy középvállalkozás” vagy „kkv”: a 2003/361/EK ajánlás (27) mellékletének 2. cikkében meghatározottak szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás; |
| --- | --- |

19.

„kis- vagy középvállalkozás” vagy „kkv”: a 2003/361/EK ajánlás (27) mellékletének 2. cikkében meghatározottak szerinti mikro-, kis- vagy középvállalkozás;

27

| 20. | „kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan jogalany, amely nem kkv, és amely legfeljebb 499 főt alkalmaz, a személyzet létszámát a 2003/361/EK ajánlás mellékletének 3–6. cikke szerint számítva; |
| --- | --- |

20.

„kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan jogalany, amely nem kkv, és amely legfeljebb 499 főt alkalmaz, a személyzet létszámát a 2003/361/EK ajánlás mellékletének 3–6. cikke szerint számítva;

| 21. | „eredmények”: az adott tevékenység bármilyen fizikai vagy virtuális hatása, például adatok, szakismeret vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, továbbá a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is; |
| --- | --- |

21.

„eredmények”: az adott tevékenység bármilyen fizikai vagy virtuális hatása, például adatok, szakismeret vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, továbbá a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is;

| 22. | „kutatási eredmények”: a tevékenység révén létrejött olyan eredmények, amelyeket tudományos publikációk, adatok vagy egyéb műszaki termékek és folyamatok – például szoftver, algoritmus, protokoll vagy elektronikus jegyzetfüzetek formájában közzé lehet tenni; |
| --- | --- |

22.

„kutatási eredmények”: a tevékenység révén létrejött olyan eredmények, amelyeket tudományos publikációk, adatok vagy egyéb műszaki termékek és folyamatok – például szoftver, algoritmus, protokoll vagy elektronikus jegyzetfüzetek formájában közzé lehet tenni;

| 23. | „kiválósági pecsét”: minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely, pályázati felhívásra benyújtott pályázat meghaladta a munkaprogramban meghatározott valamennyi értékelési küszöbértéket, de a munkaprogramban az adott pályázati felhívásra biztosított költségvetés elégtelensége miatt nem részesülhetett támogatásban, és más uniós vagy tagállami támogatási forrásból kaphat támogatást; |
| --- | --- |

23.

„kiválósági pecsét”: minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely, pályázati felhívásra benyújtott pályázat meghaladta a munkaprogramban meghatározott valamennyi értékelési küszöbértéket, de a munkaprogramban az adott pályázati felhívásra biztosított költségvetés elégtelensége miatt nem részesülhetett támogatásban, és más uniós vagy tagállami támogatási forrásból kaphat támogatást;

| 24. | „stratégiai K+I terv”: a munkaprogram tartalmának megvalósítására irányuló stratégiát rögzítő, több érdekelt félre is kiterjedő, széles körű kötelező konzultációs eljárást követően elfogadott végrehajtási jogi aktus, amely legfeljebb négyéves időszakot fed le és meghatározza a prioritásokat, a megfelelő tevékenységtípusokat és az alkalmazandó végrehajtási formákat; |
| --- | --- |

24.

„stratégiai K+I terv”: a munkaprogram tartalmának megvalósítására irányuló stratégiát rögzítő, több érdekelt félre is kiterjedő, széles körű kötelező konzultációs eljárást követően elfogadott végrehajtási jogi aktus, amely legfeljebb négyéves időszakot fed le és meghatározza a prioritásokat, a megfelelő tevékenységtípusokat és az alkalmazandó végrehajtási formákat;

| 25. | „munkaprogram”: az egyedi program végrehajtása érdekében a Bizottság által az (EU) 2021/764 határozat 14. cikkének megfelelően elfogadott dokumentum vagy egy tartalmát és szerkezetét tekintve azzal egyenértékű, valamely támogató szerv által elfogadott dokumentum; |
| --- | --- |

25.

„munkaprogram”: az egyedi program végrehajtása érdekében a Bizottság által az (EU) 2021/764 határozat 14. cikkének megfelelően elfogadott dokumentum vagy egy tartalmát és szerkezetét tekintve azzal egyenértékű, valamely támogató szerv által elfogadott dokumentum;

| 26. | „szerződés”: a Bizottság vagy az érintett támogató szerv és egy olyan jogalany közötti megállapodás, amely innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységet hajt végre, és a Horizont Európa program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyes finanszírozásban részesül; |
| --- | --- |

26.

„szerződés”: a Bizottság vagy az érintett támogató szerv és egy olyan jogalany közötti megállapodás, amely innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységet hajt végre, és a Horizont Európa program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyes finanszírozásban részesül;

| 27. | „visszatérítendő előleg”: a Horizont Európa program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyes finanszírozás azon része, amely a költségvetési rendelet X. címe szerinti hitelnek felel meg, de amelyet az Unió közvetlenül ítél oda nonprofit alapon innovációs tevékenységeknek megfelelő tevékenységek költségeinek fedezésére, és amelyet a kedvezményezettnek a szerződésben meghatározott feltételek mellett vissza kell térítenie az Unió részére; |
| --- | --- |

27.

„visszatérítendő előleg”: a Horizont Európa program keretében vagy az EIC által nyújtott vegyes finanszírozás azon része, amely a költségvetési rendelet X. címe szerinti hitelnek felel meg, de amelyet az Unió közvetlenül ítél oda nonprofit alapon innovációs tevékenységeknek megfelelő tevékenységek költségeinek fedezésére, és amelyet a kedvezményezettnek a szerződésben meghatározott feltételek mellett vissza kell térítenie az Unió részére;

| 28. | „minősített adatok”: az (EU, Euratom) 2015/444 határozat 3. cikkében meghatározott európai uniós minősített adatok, valamint a tagállamok minősített adatai, azon harmadik országok minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött, valamint azon nemzetközi szervezetek minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött; |
| --- | --- |

28.

„minősített adatok”: az (EU, Euratom) 2015/444 határozat 3. cikkében meghatározott európai uniós minősített adatok, valamint a tagállamok minősített adatai, azon harmadik országok minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött, valamint azon nemzetközi szervezetek minősített adatai, amelyekkel az Unió biztonsági megállapodást kötött;

| 29. | „vegyesfinanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontja szerinti vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform keretében – támogatott olyan tevékenység, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy pénzügyi eszközöket ötvöz fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

29.

„vegyesfinanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontja szerinti vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform keretében – támogatott olyan tevékenység, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy pénzügyi eszközöket ötvöz fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

| 30. | „a Horizont Európa keretében nyújtott vegyes finanszírozás”: innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységet végrehajtó program számár nyújtott, vissza nem térítendő támogatás vagy visszatérítendő előleg, valamint tőkerészesedésbe való beruházás vagy bármilyen más visszatérítendő támogatás egyedi kombinációjából álló pénzügyi támogatás; |
| --- | --- |

30.

„a Horizont Európa keretében nyújtott vegyes finanszírozás”: innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységet végrehajtó program számár nyújtott, vissza nem térítendő támogatás vagy visszatérítendő előleg, valamint tőkerészesedésbe való beruházás vagy bármilyen más visszatérítendő támogatás egyedi kombinációjából álló pénzügyi támogatás;

| 31. | „az EIC által nyújtott vegyes finanszírozás”: az innovációs és piaci bevezetés támogatása érdekében az EIC által nyújtott, egyszeri, vissza nem térítendő támogatás vagy visszatérítendő előleg, valamint tőkerészesedésbe való beruházás vagy bármilyen más visszatérítendő támogatás egyedi kombinációjából álló közvetlen pénzügyi támogatás; |
| --- | --- |

31.

„az EIC által nyújtott vegyes finanszírozás”: az innovációs és piaci bevezetés támogatása érdekében az EIC által nyújtott, egyszeri, vissza nem térítendő támogatás vagy visszatérítendő előleg, valamint tőkerészesedésbe való beruházás vagy bármilyen más visszatérítendő támogatás egyedi kombinációjából álló közvetlen pénzügyi támogatás;

| 32. | „kutatási és innovációs tevékenység”: elsősorban olyan tevékenységeket foglal magában, amelyek új ismeretek létrehozására vagy egy új vagy jobb minőségű technológia, termék, eljárás, szolgáltatás vagy megoldás megvalósíthatóságának vizsgálatára irányulnak. Ez magában foglalhatja az alapkutatást, az alkalmazott kutatást, technológiák fejlesztését és integrálását, kisléptékű prototípusokkal laboratóriumi vagy szimulált környezetben végzett tesztelést, demonstrációs tevékenységeket és validálást; |
| --- | --- |

32.

„kutatási és innovációs tevékenység”: elsősorban olyan tevékenységeket foglal magában, amelyek új ismeretek létrehozására vagy egy új vagy jobb minőségű technológia, termék, eljárás, szolgáltatás vagy megoldás megvalósíthatóságának vizsgálatára irányulnak. Ez magában foglalhatja az alapkutatást, az alkalmazott kutatást, technológiák fejlesztését és integrálását, kisléptékű prototípusokkal laboratóriumi vagy szimulált környezetben végzett tesztelést, demonstrációs tevékenységeket és validálást;

| 33. | „innovációs tevékenység”: elsősorban olyan tevékenységeket foglal magában, amelyek közvetlenül új, módosított vagy jobb minőségű termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és kialakításmódjának megtervezésére, elkészítésére irányulnak, és amelyeknek része lehet a prototípusgyártás, a tesztelés, a demonstrációs tevékenységek, a kísérleti bevezetés, a nagyléptékű termékvalidálás és a piaci elterjesztés; |
| --- | --- |

33.

„innovációs tevékenység”: elsősorban olyan tevékenységeket foglal magában, amelyek közvetlenül új, módosított vagy jobb minőségű termékek, eljárások vagy szolgáltatások terveinek és kialakításmódjának megtervezésére, elkészítésére irányulnak, és amelyeknek része lehet a prototípusgyártás, a tesztelés, a demonstrációs tevékenységek, a kísérleti bevezetés, a nagyléptékű termékvalidálás és a piaci elterjesztés;

| 34. | „az ERC hatáskörébe tartozó felderítő kutatás területén megvalósított tevékenységek”: a kutatásvezető irányításával végrehajtott kutatási tevékenységek - beleértve az ERC általi ötlet-életképességi vizsgálatot -, amelyek gazdaintézménye az ERC által támogatott egy vagy több kedvezményezett; |
| --- | --- |

34.

„az ERC hatáskörébe tartozó felderítő kutatás területén megvalósított tevékenységek”: a kutatásvezető irányításával végrehajtott kutatási tevékenységek - beleértve az ERC általi ötlet-életképességi vizsgálatot -, amelyek gazdaintézménye az ERC által támogatott egy vagy több kedvezményezett;

| 35. | „képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó tevékenység”: országok és – adott esetben – ágazatok vagy tudományágak közötti mobilitás révén a kutatók készségeinek, ismereteinek és szakmai előmeneteli lehetőségeinek fejlesztésére irányuló tevékenység; |
| --- | --- |

35.

„képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó tevékenység”: országok és – adott esetben – ágazatok vagy tudományágak közötti mobilitás révén a kutatók készségeinek, ismereteinek és szakmai előmeneteli lehetőségeinek fejlesztésére irányuló tevékenység;

| 36. | „program-társfinanszírozási tevékenység”: az uniós támogató szervektől eltérő, K+I programokat irányító vagy támogató jogalanyok által létrehozott vagy végrehajtott tevékenységi programok számára többéves társfinanszírozást nyújtó tevékenység; az ilyen programok támogathatnak hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységeket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó tevékenységeket, tudatosságnövelést és kommunikációt, terjesztést és a hasznosítást, továbbá bármilyen releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak, mint például vissza nem térítendő támogatást, díjakat és közbeszerzést, valamint a Horizont Európa keretében biztosított vegyes finanszírozást vagy ezek kombinációját. A program-társfinanszírozási tevékenységet az említett jogalanyok közvetlenül vagy a nevükben eljáró harmadik felek útján hajthatják végre; |
| --- | --- |

36.

„program-társfinanszírozási tevékenység”: az uniós támogató szervektől eltérő, K+I programokat irányító vagy támogató jogalanyok által létrehozott vagy végrehajtott tevékenységi programok számára többéves társfinanszírozást nyújtó tevékenység; az ilyen programok támogathatnak hálózatépítési és koordinációs, kutatási, innovációs, kísérleti, innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységeket, képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó tevékenységeket, tudatosságnövelést és kommunikációt, terjesztést és a hasznosítást, továbbá bármilyen releváns pénzügyi támogatást nyújthatnak, mint például vissza nem térítendő támogatást, díjakat és közbeszerzést, valamint a Horizont Európa keretében biztosított vegyes finanszírozást vagy ezek kombinációját. A program-társfinanszírozási tevékenységet az említett jogalanyok közvetlenül vagy a nevükben eljáró harmadik felek útján hajthatják végre;

| 37. | „a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre irányuló tevékenység”: ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, elsődlegesen kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre irányuló tevékenység; |
| --- | --- |

37.

„a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre irányuló tevékenység”: ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, elsődlegesen kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre irányuló tevékenység;

| 38. | „innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzéseket célzó tevékenység”: ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, elsődlegesen innovatív megoldásokra irányuló közös vagy összehangolt közbeszerzéseket célzó tevékenység; |
| --- | --- |

38.

„innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzéseket célzó tevékenység”: ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, elsődlegesen innovatív megoldásokra irányuló közös vagy összehangolt közbeszerzéseket célzó tevékenység;

| 39. | „koordinációs és támogatási tevékenységek”: a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló tevékenységek a K+I tevékenységek kivételével, kivéve, ha azokat „A részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” rész alá tartozó „a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése” összetevő keretében hajtják végre; olyan, alulról építkező koordináció a kutatási tevékenységek uniós társfinanszírozása nélkül, amely révén a tagállamok és a társult országok jogalanyai együttműködést folytathatnak az EKT megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

39.

„koordinációs és támogatási tevékenységek”: a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló tevékenységek a K+I tevékenységek kivételével, kivéve, ha azokat „A részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” rész alá tartozó „a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése” összetevő keretében hajtják végre; olyan, alulról építkező koordináció a kutatási tevékenységek uniós társfinanszírozása nélkül, amely révén a tagállamok és a társult országok jogalanyai együttműködést folytathatnak az EKT megerősítése érdekében;

| 40. | „ösztönző pénzdíjak”: a munka végrehajtását megelőzően történő célmeghatározás révén adott területeken történő beruházást ösztönző pénzdíjak; |
| --- | --- |

40.

„ösztönző pénzdíjak”: a munka végrehajtását megelőzően történő célmeghatározás révén adott területeken történő beruházást ösztönző pénzdíjak;

| 41. | „elismerést kifejező pénzdíjak”: korábbi eredményeket és kimagasló munkát utólag jutalmazó pénzdíjak; |
| --- | --- |

41.

„elismerést kifejező pénzdíjak”: korábbi eredményeket és kimagasló munkát utólag jutalmazó pénzdíjak;

| 42. | „innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységek”: innovációs tevékenységek és valamely innováció piaci bevezetéséhez szükséges egyéb tevékenységek ötvözete, ideértve a vállalkozások felfuttatását a Horizont Európa vagy EIC keretében nyújtott vegyes finanszírozás révén; |
| --- | --- |

42.

„innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységek”: innovációs tevékenységek és valamely innováció piaci bevezetéséhez szükséges egyéb tevékenységek ötvözete, ideértve a vállalkozások felfuttatását a Horizont Európa vagy EIC keretében nyújtott vegyes finanszírozás révén;

| 43. | „közvetett tevékenységek”: olyan K+I tevékenységek, amelyekhez az Unió pénzügyi támogatást nyújt, és amelyeket a résztvevők hajtanak végre; |
| --- | --- |

43.

„közvetett tevékenységek”: olyan K+I tevékenységek, amelyekhez az Unió pénzügyi támogatást nyújt, és amelyeket a résztvevők hajtanak végre;

| 44. | „közvetlen tevékenységek”: a Bizottság által a JRC-je révén végrehajtott K+I tevékenységek; |
| --- | --- |

44.

„közvetlen tevékenységek”: a Bizottság által a JRC-je révén végrehajtott K+I tevékenységek;

| 45. | „közbeszerzés” a költségvetési rendelet 2. cikkének 49. pontjában meghatározott közbeszerzés; |
| --- | --- |

45.

„közbeszerzés” a költségvetési rendelet 2. cikkének 49. pontjában meghatározott közbeszerzés;

| 46. | „kapcsolódó szervezet” a költségvetési rendelet 187. cikkének 1. bekezdésében meghatározott jogalany; |
| --- | --- |

46.

„kapcsolódó szervezet” a költségvetési rendelet 187. cikkének 1. bekezdésében meghatározott jogalany;

| 47. | „innovációs ökoszisztéma”: a szereplőket és a jogalanyokat uniós szinten összefogó ökoszisztéma, amelynek funkcionális célja a technológiai fejlesztés és az innováció elősegítése; ide tartoznak többek között az anyagi erőforrások (például pénzeszközök, felszerelések és létesítmények), az intézményi szereplők (például felsőoktatási intézmények és támogató szolgálataik, kutatási és technológiai szervezetek, vállalkozások, kockázatitőke-befektetők és pénzügyi közvetítők), valamint a tagállami, regionális és helyi döntéshozó, illetve támogató szervek közötti kapcsolatok; |
| --- | --- |

47.

„innovációs ökoszisztéma”: a szereplőket és a jogalanyokat uniós szinten összefogó ökoszisztéma, amelynek funkcionális célja a technológiai fejlesztés és az innováció elősegítése; ide tartoznak többek között az anyagi erőforrások (például pénzeszközök, felszerelések és létesítmények), az intézményi szereplők (például felsőoktatási intézmények és támogató szolgálataik, kutatási és technológiai szervezetek, vállalkozások, kockázatitőke-befektetők és pénzügyi közvetítők), valamint a tagállami, regionális és helyi döntéshozó, illetve támogató szervek közötti kapcsolatok;

| 48. | „projektalapú díjazás” olyan díjazás, amely egy személynek a projektekben való részvételéhez kapcsolódik, részét képezi a kedvezményezett szokásos díjazási gyakorlatának, és következetes módon kerül kifizetésre. |
| --- | --- |

48.

„projektalapú díjazás” olyan díjazás, amely egy személynek a projektekben való részvételéhez kapcsolódik, részét képezi a kedvezményezett szokásos díjazási gyakorlatának, és következetes módon kerül kifizetésre.

3. cikk

A program célkitűzései

(1)   A program általános célkitűzése, hogy a K+I területén végrehajtott uniós beruházások tudományos, technológiai, gazdasági és társadalmi hatást fejtsenek ki a következők érdekében: az Unió tudományos és technológiai bázisainak megerősítése, az Unió – többek között az uniós ipar – versenyképességének fokozása valamennyi tagállamban, az Unió stratégiai prioritásainak megvalósítása, hozzájárulás az Unió célkitűzéseinek és szakpolitikáinak megvalósításához, a globális kihívások, köztük a fenntartható fejlődési célok által jelentett kihívások – a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendben és a Párizsi Megállapodásban foglalt elvek szerinti – kezelése, valamint az EKT megerősítése. A program ennek megfelelően maximalizálja az uniós hozzáadott értéket, mivel olyan célkitűzésekre és tevékenységekre összpontosít, amelyeket a tagállamok önmagukban nem, csak együttműködésben tudnak hatékonyan megvalósítani.

(2)   A program egyedi célkitűzései a következők:

| a) | a tudományos kiválóság fejlesztése, ösztönzése és előmozdítása, a magas színvonalú új alapvető és alkalmazott ismeretek, készségek, technológiák és megoldások létrehozásának és terjesztésének, továbbá a kutatók képzésének és mobilitásának támogatása, a tehetségek vonzása minden szinten, valamint annak elősegítése, hogy az Unióban élő tehetségek a lehető legnagyobb mértékben részt vegyenek a program keretében támogatásban részesülő tevékenységekben; |
| --- | --- |

a)

a tudományos kiválóság fejlesztése, ösztönzése és előmozdítása, a magas színvonalú új alapvető és alkalmazott ismeretek, készségek, technológiák és megoldások létrehozásának és terjesztésének, továbbá a kutatók képzésének és mobilitásának támogatása, a tehetségek vonzása minden szinten, valamint annak elősegítése, hogy az Unióban élő tehetségek a lehető legnagyobb mértékben részt vegyenek a program keretében támogatásban részesülő tevékenységekben;

| b) | tudásteremtés, a K+I által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint a globális – köztük az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődési célok jelentette – kihívások kezelése érdekében az innovatív megoldásokhoz való hozzáférésnek, azoknak az európai iparban, különösen a kkv-k körében történő alkalmazásának, valamint a társadalomban való elterjedésének támogatása; |
| --- | --- |

b)

tudásteremtés, a K+I által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatás erősítése, valamint a globális – köztük az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődési célok jelentette – kihívások kezelése érdekében az innovatív megoldásokhoz való hozzáférésnek, azoknak az európai iparban, különösen a kkv-k körében történő alkalmazásának, valamint a társadalomban való elterjedésének támogatása;

| c) | az innováció valamennyi formájának ösztönzése, a technológiai fejlődés, a demonstrációs tevékenységek és a tudás- és technológiatranszfer megkönnyítése, valamint az innovatív megoldások bevezetésének és hasznosításának erősítése; |
| --- | --- |

c)

az innováció valamennyi formájának ösztönzése, a technológiai fejlődés, a demonstrációs tevékenységek és a tudás- és technológiatranszfer megkönnyítése, valamint az innovatív megoldások bevezetésének és hasznosításának erősítése;

| d) | a program megvalósításának optimalizálása az EKT hatásának és vonzerejének megerősítése és fokozása érdekében, valamennyi tagállam, köztük a K+I terén alacsonyabb szinten teljesítő országok kiválóságon alapuló, programban való részvételének elősegítése , valamint a K+I célú együttműködés megkönnyítése Európában. |
| --- | --- |

d)

a program megvalósításának optimalizálása az EKT hatásának és vonzerejének megerősítése és fokozása érdekében, valamennyi tagállam, köztük a K+I terén alacsonyabb szinten teljesítő országok kiválóságon alapuló, programban való részvételének elősegítése , valamint a K+I célú együttműködés megkönnyítése Európában.

4. cikk

A program szerkezete

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program céljából a program a 3. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzésekhez hozzájáruló következő részekre tagolódik:

| a) | I. pillér – „Tudományos kiválóság”, amelynek összetevői a következők:






  i. | Európai Kutatási Tanács (ERC); |
| --- | --- | --- |

a)

I. pillér – „Tudományos kiválóság”, amelynek összetevői a következők:

i.

Európai Kutatási Tanács (ERC);

| ii. | Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek (MSCA); |
| --- | --- |

ii.

Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek (MSCA);

| iii. | kutatási infrastruktúrák. |
| --- | --- |

iii.

kutatási infrastruktúrák.

| b) | II. pillér: „Globális kihívások és az európai ipari versenyképesség”, melynek összetevői a következők, figyelemmel arra, hogy a társadalom- és bölcsészettudományok valamennyi klaszterben fontos szerepet játszanak:






  i. | „Egészségügy” klaszter; |
| --- | --- | --- |

b)

II. pillér: „Globális kihívások és az európai ipari versenyképesség”, melynek összetevői a következők, figyelemmel arra, hogy a társadalom- és bölcsészettudományok valamennyi klaszterben fontos szerepet játszanak:

i.

„Egészségügy” klaszter;

| ii. | „Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszter; |
| --- | --- |

ii.

„Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszter;

| iii. | „A társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszter: |
| --- | --- |

iii.

„A társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszter:

| iv. | „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter; |
| --- | --- |

iv.

„Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter;

| v. | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter; |
| --- | --- |

v.

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter;

| vi. | „Élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások, mezőgazdaság és környezet” klaszter; |
| --- | --- |

vi.

„Élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások, mezőgazdaság és környezet” klaszter;

| vii. | a JRC nem nukleáris közvetlen tevékenységei. |
| --- | --- |

vii.

a JRC nem nukleáris közvetlen tevékenységei.

| c) | III. pillér – „Innovatív Európa”, melynek összetevői a következők:






  i. | EIC; |
| --- | --- | --- |

c)

III. pillér – „Innovatív Európa”, melynek összetevői a következők:

i.

EIC;

| ii. | európai innovációs ökoszisztémák; |
| --- | --- |

ii.

európai innovációs ökoszisztémák;

| iii. | az EIT. |
| --- | --- |

iii.

az EIT.

| d) | „A részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” rész, melynek összetevői a következők:






  i. | a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése; |
| --- | --- | --- |

d)

„A részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” rész, melynek összetevői a következők:

i.

a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése;

| ii. | az európai K+I rendszer megreformálása és fejlesztése. |
| --- | --- |

ii.

az európai K+I rendszer megreformálása és fejlesztése.

(2)   A program tevékenységeinek főbb irányvonalait az e rendelet I. melléklete ismerteti.

5. cikk

Védelmi kutatás és fejlesztés

Az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi program keretében végrehajtandó, az (EU) 2021/697 rendeletben meghatározott tevékenységek kizárólag védelmi kutatásra és fejlesztésre összpontosítanak, célkitűzései és tevékenységeinek fő irányvonalai pedig az európai védelmi, technológiai és ipari bázis versenyképességének, hatékonyságának és innovációs kapacitásának fokozása.

6. cikk

Stratégiai tervezés és az uniós támogatás végrehajtása és formái

(1)   A programot közvetlen irányítással vagy a támogató szervek általi közvetett irányítással kell végrehajtani.

(2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában közvetett tevékenységen keresztül nyújthat támogatást, a program fő támogatási formáját azonban a vissza nem térítendő támogatás képezi. A program pénzdíjak, közbeszerzések, vegyesfinanszírozási műveleteken belüli pénzügyi eszközök és az Akcelerátor programon belüli tőketámogatás formájában is nyújthat támogatást.

(3)   A közvetett tevékenységekre az e rendeletben rögzített részvételi és terjesztési szabályokat kell alkalmazni.

(4)   A program keretében alkalmazandó tevékenységek fő típusait a 2. cikk határozza meg. A program valamennyi célkitűzése esetében rugalmasan alkalmazandók az e cikk (2) bekezdésében említett támogatási formák, a használatukról az adott célkitűzések szükségletei és jellemzői alapján kell dönteni.

(5)   A program a közvetlen tevékenységeket is támogatja. Amennyiben az említett közvetlen tevékenységek hozzájárulnak az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján létrehozott kezdeményezésekhez, ez a hozzájárulás nem tekintendő az említett kezdeményezésekhez rendelt pénzügyi hozzájárulás részének.

(6)   Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program végrehajtását és az EIT-KIC-eket a K+I tevékenységek átlátható és stratégiai jellegű tervezésével kell támogatni az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programban rögzített módon, különösen a „Globális kihívások és az európai ipari versenyképesség” pillér esetében, kiterjedve a többi pillér és „A részvétel szélesítése és az EKT megerősítése” rész releváns tevékenységeire is.

A Bizottság biztosítja a tagállamok korai szakaszban való bevonását, továbbá az Európai Parlamenttel való kiterjedt véleménycserét, emellett pedig az érdekelt felekkel és a nagyközönséggel is konzultációt folytat.

A stratégiai tervezés biztosítja a más releváns uniós programokkal, illetve az uniós prioritásokkal és kötelezettségvállalásokkal való összhangot, továbbá fokozza a tagállami és regionális támogatási programokkal és prioritásokkal meglévő kiegészítő jelleget és szinergiákat, erősítve ezáltal az EKT-t. A lehetséges küldetési területeket és a létrehozandó lehetséges intézményesített európai partnerségeket a VI. mellékletben kell meghatározni.

(7)   Adott esetben, a kis méretű együttműködési konzorciumok támogatásához való gyorsabb hozzáférése érdekében gyorsított kutatási és innovációs eljárás (FTRI eljárás) alkalmazható a program „Globális kihívások és az európai ipari versenyképesség” pillér és az „Európai Innovációs Tanács” Úttörő kutatásai keretében a kutatási és innovációs tevékenységek vagy az innovációs tevékenységek kiválasztására irányuló egyes pályázati felhívásokban.

Az FTRI eljárás szerinti pályázati felhívás a következő kumulatív jellemzőkkel bír:

| a) | alulról felfelé irányuló pályázati felhívások; |
| --- | --- |

a)

alulról felfelé irányuló pályázati felhívások;

| b) | rövidebb átfutási idő, amely nem haladhatja meg a hat hónapot; |
| --- | --- |

b)

rövidebb átfutási idő, amely nem haladhatja meg a hat hónapot;

| c) | kizárólag a legfeljebb hat különböző és független támogatható jogalanyból álló kis méretű együttműködési konzorciumoknak nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

c)

kizárólag a legfeljebb hat különböző és független támogatható jogalanyból álló kis méretű együttműködési konzorciumoknak nyújtott támogatás;

| d) | az egy konzorciumra jutó pénzügyi támogatás maximális összege nem haladhatja meg a 2,5 millió EUR-t. |
| --- | --- |

d)

az egy konzorciumra jutó pénzügyi támogatás maximális összege nem haladhatja meg a 2,5 millió EUR-t.

A munkaprogramban meg kell jelölni az FTRI eljárást alkalmazó pályázati felhívásokat.

(8)   A programhoz tartozó tevékenységeket elsősorban nyílt versenypályázati felhívások keretében kell teljesíteni többek között a küldetések és az európai partnerségek keretében is.

7. cikk

A program alapelvei

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program és az EIT keretében végzett kutatási és innovációs tevékenységeknek kizárólag a polgári alkalmazásokra összpontosulnak. Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programhoz és az EIT-hez rendelt összeg, valamint az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedi programra elkülönített összeg közötti költségvetési átcsoportosítások nem engedélyezhetők, és a két program közötti szükségtelen átfedéseket el kell kerülni.

(2)   A programnak multidiszciplináris megközelítést kell biztosítania, és indokolt esetben biztosítania kell a társadalom- és bölcsészettudományok beépítését valamennyi klaszterbe és a program keretében végzett valamennyi tevékenységbe, ideértve az ilyen vonatkozású témákkal kapcsolatos egyedipályázati felhívásokat is.

(3)   A program együttműködésen alapuló részeinek biztosítaniuk kell az alacsonyabb és magasabb technológiai készenléti szintek (TRL) közötti egyensúlyt annak érdekében, hogy felöleljék a teljes értékláncot.

(4)   A programnak biztosítania kell a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés, valamint a kölcsönös előnyökön, az Unió érdekein, a nemzetközi kötelezettségvállalásokon és adott esetben a kölcsönösségen alapuló kezdeményezések hatékony előmozdítását és integrálását.

(5)   A programnak támogatnia kell a részvétel szélesítésében érintett országokat a programban való részvétel növelésében és a széles körű földrajzi lefedettségnek az együttműködésen alapuló projektekben való előmozdításában, többek között a tudományos kiválóság terjesztése, az új együttműködési kapcsolatok fellendítése és a képzett munkaerő cirkulációjának ösztönzése révén, valamint a 24. cikk (2) bekezdésének és az 50. cikk (5) bekezdésének végrehajtásán keresztül. E törekvéseket tükrözni kell a tagállamok által meghozott arányos intézkedésekben, ideértve a kutatóknak kínált vonzó fizetésekkel kapcsolatos intézkedéseket, az uniós, a nemzeti és regionális alapok támogatásával. A kiválóság feltételének háttérbe kerülése nélkül, különös figyelmet kell szentelni a földrajzi egyensúly biztosításának – az adott K+I területen fennálló körülményeknek megfelelően –, az elbírálást végző testületekben, valamint a vezető testületekhez és szakértői csoportokhoz hasonló szervekben.

(6)   A program keretében biztosítani kell a mindenki számára egyenlő esélyek és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, beleértve a nemekkel kapcsolatos dimenziónak a K+I tartalomba történő beemelését. A program keretében törekedni kell a nemek közötti egyensúly hiánya mögött álló okok kezelésére. Kiemelt figyelmet kell szentelni a nemek közötti lehető legnagyobb mértékű egyensúly biztosítására az elbírálást végző testületekben, valamint a vezető testületekhez és szakértői csoportokhoz hasonló releváns tanácsadó testületekben.

(7)   A programot a más uniós programokkal szinergiában kell végrehajtani, törekedve eközben az adminisztráció lehető legnagyobb mértékű egyszerűsítésére. A IV. melléklet tartalmazza a más uniós programokkal fennálló szinergiák nem kimerítő felsorolását.

(8)   A program hozzájárul a tagállamokban állami és magánberuházásként megvalósuló K+I beruházások növeléséhez, ezáltal elősegítve, hogy az Unió GDP-jének legalább 3 %-át tegye ki a kutatási és fejlesztési összberuházás.

(9)   A program végrehajtása során a Bizottságnak törekednie kell az adminisztráció folyamatos egyszerűsítésére és a pályázókra és a kedvezményezettekre háruló adminisztratív teher csökkentésére.

(10)   Az éghajlati szempontoknak az uniós ágazati szakpolitikákban és uniós alapokban való érvényesítésére irányuló általános uniós célkitűzés részeként az e program szerinti tevékenységeknek adott esetben legalább a program kiadásainak 35 %-át kitevő mértékben hozzá kell járulniuk az éghajlat-politikai célkitűzésekhez. Az éghajlati szempontok érvényesítését megfelelően integrálni kell a K+I tartalomba.

(11)   A programnak a polgárok és a civil társadalom bevonása révén elő kell mozdítania a kooperatív alkotást és a kooperatív tervezést.

(12)   A program keretében biztosítani kell a K+I projekteknek biztosított közfinanszírozás átláthatóságát és elszámoltathatóságát, gondoskodva ezáltal a közérdek védelméről.

(13)   A Bizottság vagy az érintett támogató szerv biztosítja, hogy a pályázati felhívás közzétételekor minden lehetséges résztvevőnek elégséges iránymutatás és tájékoztatás álljon rendelkezésére, ideértve különösen az alkalmazandó, vissza nem térítendő támogatás megállapodás-mintáját.

8. cikk

Küldetések

(1)   A küldetéseket a „Globális kihívások és az európai ipari versenyképesség” pilléren belül kell programozni, de azokhoz hozzájárulhatnak a program más részei keretében végrehajtott tevékenységek, valamint más uniós programok keretében végrehajtott kiegészítő tevékenységek is. A küldetéseknek lehetővé kell tenniük a megoldások egymással való versengését, ami páneurópai hozzáadott értéket és hatást eredményez.

(2)   A küldetéseket e rendelettel és az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programmal összhangban kell meghatározni és végrehajtani, a kezdetektől biztosítva a tagállamok aktív részvételét és az Európai Parlamenttel folytatott intenzív párbeszédet. A küldetéseket, azok célkitűzéseit, költségvetését, céljait, hatályát, mutatóit és részcéljait a stratégiai K+I tervben vagy adott esetben a munkaprogramokban kell meghatározni. A küldetések keretében benyújtott pályázatok értékelését a 29. cikknek megfelelően kell elvégezni.

(3)   A program első három évében a II. pillér éves költségvetésének legfeljebb 10 %-át lehet a küldetések végrehajtására vonatkozó egyedi pályázati felhívásokon keresztül programozni. A program fennmaradó éveiben –a küldetések kiválasztásával és az irányítási eljárással kapcsolatos pozitív értékelés feltétele mellett – növelhető az említett százalékos arány. A Bizottság tájékoztatást ad a küldetésekkel foglalkozó egyes munkaprogramok teljes költségvetési részarányáról.

(4)   A küldetéseknek:

| a) | a fenntartható fejlődési célokat kell alapul venniük a tervezésükhöz és a végrehajtásukhoz, egyértelmű K+I tartalommal, valamint uniós hozzáadott értékkel kell rendelkezniük, továbbá hozzá kell járulniuk az Unió prioritásainak és kötelezettségvállalásainak megvalósításához, illetve a program 3. cikkben említett céljaihoz; |
| --- | --- |

a)

a fenntartható fejlődési célokat kell alapul venniük a tervezésükhöz és a végrehajtásukhoz, egyértelmű K+I tartalommal, valamint uniós hozzáadott értékkel kell rendelkezniük, továbbá hozzá kell járulniuk az Unió prioritásainak és kötelezettségvállalásainak megvalósításához, illetve a program 3. cikkben említett céljaihoz;

| b) | közös európai jelentőségű területeket kell lefedniük, inkluzívnak kell lenniük, ösztönözniük kell a köz- és a magánszektor különböző típusú érdekeltjeinek – többek között a polgároknak és a végfelhasználóknak – széles körű szerepvállalását és aktív részvételét, és olyan K+I eredményeket kell megvalósítaniuk, amelyek valamennyi tagállam számára előnyösek lehetnek; |
| --- | --- |

b)

közös európai jelentőségű területeket kell lefedniük, inkluzívnak kell lenniük, ösztönözniük kell a köz- és a magánszektor különböző típusú érdekeltjeinek – többek között a polgároknak és a végfelhasználóknak – széles körű szerepvállalását és aktív részvételét, és olyan K+I eredményeket kell megvalósítaniuk, amelyek valamennyi tagállam számára előnyösek lehetnek;

| c) | merésznek és inspirálónak kell lenniük, így széles körű tudományos, technológiai, társadalmi, gazdasági, környezeti vagy szakpolitikai relevanciával és hatással kell bírniuk; |
| --- | --- |

c)

merésznek és inspirálónak kell lenniük, így széles körű tudományos, technológiai, társadalmi, gazdasági, környezeti vagy szakpolitikai relevanciával és hatással kell bírniuk;

| d) | világos irányt és célkitűzéseket kell megjelölniük, célzottaknak, mérhetőeknek és időhöz kötötteknek kell lenniük és egyértelmű költségvetési kerettel kell rendelkezniük; |
| --- | --- |

d)

világos irányt és célkitűzéseket kell megjelölniük, célzottaknak, mérhetőeknek és időhöz kötötteknek kell lenniük és egyértelmű költségvetési kerettel kell rendelkezniük;

| e) | átlátható kiválasztáson kell átesniük és ambiciózus, a kiválóságon alapuló és hatásorientált, de valószerű célok, illetve kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenységek köré kell szerveződniük; |
| --- | --- |

e)

átlátható kiválasztáson kell átesniük és ambiciózus, a kiválóságon alapuló és hatásorientált, de valószerű célok, illetve kutatási, fejlesztési és innovációs tevékenységek köré kell szerveződniük;

| f) | rendelkezniük kell a szükséges hatókörrel és nagyságrenddel, továbbá mozgósítaniuk kell az eredményeik eléréséhez szükséges további köz- és magánforrásokat; |
| --- | --- |

f)

rendelkezniük kell a szükséges hatókörrel és nagyságrenddel, továbbá mozgósítaniuk kell az eredményeik eléréséhez szükséges további köz- és magánforrásokat;

| g) | több tudományágban (ezen belül a társadalom- és bölcsészettudományokban) kell cselekvésre sarkallniuk, valamint a technológiai készenléti szintek széles körében – ezen belül az alacsonyabb technológiai készenléti szinteken – folytatott tevékenységekre kell kiterjedniük; |
| --- | --- |

g)

több tudományágban (ezen belül a társadalom- és bölcsészettudományokban) kell cselekvésre sarkallniuk, valamint a technológiai készenléti szintek széles körében – ezen belül az alacsonyabb technológiai készenléti szinteken – folytatott tevékenységekre kell kiterjedniük;

| h) | nyitva kell állniuk többféle alulról építkező megközelítésre és technikai megoldásra, figyelembe véve az emberi és társadalmi szükségleteket, valamint lehetséges előnyöket, és el kell ismerniük az ennek eléréséhez nyújtott különféle hozzájárulások jelentőségét; |
| --- | --- |

h)

nyitva kell állniuk többféle alulról építkező megközelítésre és technikai megoldásra, figyelembe véve az emberi és társadalmi szükségleteket, valamint lehetséges előnyöket, és el kell ismerniük az ennek eléréséhez nyújtott különféle hozzájárulások jelentőségét;

| i) | átlátható módon ki kell aknázniuk a szinergiákat más uniós programokkal, valamint a nemzeti és – adott esetben – a regionális innovációs ökoszisztémákkal. |
| --- | --- |

i)

átlátható módon ki kell aknázniuk a szinergiákat más uniós programokkal, valamint a nemzeti és – adott esetben – a regionális innovációs ökoszisztémákkal.

(5)   A Bizottság az 50. és az 52. cikkel, valamint az V. melléklettel összhangban minden küldetést – a küldetések végrehajtási, nyomonkövetési és kivezetési időszaka alatt – nyomon követ és értékel egyebek között a rövid, közép- és hosszú távú célok elérése terén elért eredmények tekintetében. A program keretében indított első küldetések értékelését legkésőbb 2023-ig el kell végezni; új küldetések létrehozásáról vagy a folyamatban lévő küldetések folytatásáról, befejezéséről vagy átirányításáról csak az értékelést követően lehet határozni. Az említett értékelés eredményeit nyilvánosságra kell hozni, és abban egyebek mellett szerepeltetni kell a küldetések kiválasztási eljárásának és irányításának, költségvetésének, fókuszának és addigi eredményeinek elemzését.

9. cikk

Az Európai Innovációs Tanács

(1)   A Bizottság létrehozza az EIC-t a III. pillér – „Innovatív Európa” keretében megvalósuló, az EIC-hez kapcsolódó tevékenységek végrehajtásával megbízott, központi irányítású egyablakos ügyintézési pontként. Az EIC-nek elsősorban az áttörést hozó és a diszruptív innovációra kell összpontosítania, különösen a piacteremtő innovációt célozva meg, ugyanakkor támogatnia kell az innováció valamennyi formáját, az inkrementális innovációt is beleértve.

Az EIC-nek a következő elvekkel összhangban kell működnie:

| a) | egyértelmű uniós hozzáadott érték; |
| --- | --- |

a)

egyértelmű uniós hozzáadott érték;

| b) | autonómia; |
| --- | --- |

b)

autonómia;

| c) | kockázatvállalási képesség; |
| --- | --- |

c)

kockázatvállalási képesség;

| d) | hatékonyság; |
| --- | --- |

d)

hatékonyság;

| e) | eredményesség; |
| --- | --- |

e)

eredményesség;

| f) | átláthatóság; |
| --- | --- |

f)

átláthatóság;

| g) | elszámoltathatóság. |
| --- | --- |

g)

elszámoltathatóság.

(2)   Az EIC nyitva áll az innovátorok valamennyi típusa előtt, ideértve a magánszemélyeket, az egyetemeket, a kutatószervezeteket és a vállalatokat (például kkv-kat, startupokat, valamint kivételes esetekben a kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatokat), továbbá az egyedi kedvezményezetteket és a több tudományágat felölelő konzorciumokat. Az EIC költségvetésének legalább 70 %-át kkv-k, köztük startupok számára kell elkülöníteni.

(3)   Az EIC-testület és az EIC irányítási jellemzői az (EU) 2021/764 határozatban kerültek meghatározásra.

10. cikk

Európai partnerségek

(1)   A program egyes részei megvalósíthatók európai partnerségek útján is. Az Unió európai partnerségekben való részvétele a következő formák valamelyikében valósulhat meg:

| a) | olyan európai partnerségekben való részvétel, amelyek létrejöttének alapja a Bizottság és a 2. cikk 3. pontjában említett partnerek között létrejött, az európai partnerség célkitűzéseit, az Unió és a többi partner pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a fő teljesítménymutatókat és a hatásmutatókat, az elérendő eredményeket, valamint a jelentéstételre vonatkozó szabályokat meghatározó egyetértési megállapodás vagy szerződéses megállapodás. Ezekben szerepel a partnerek és a program által végrehajtott kiegészítő K+I tevékenységek azonosítása is (közös programozású európai partnerségek); |
| --- | --- |

a)

olyan európai partnerségekben való részvétel, amelyek létrejöttének alapja a Bizottság és a 2. cikk 3. pontjában említett partnerek között létrejött, az európai partnerség célkitűzéseit, az Unió és a többi partner pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a fő teljesítménymutatókat és a hatásmutatókat, az elérendő eredményeket, valamint a jelentéstételre vonatkozó szabályokat meghatározó egyetértési megállapodás vagy szerződéses megállapodás. Ezekben szerepel a partnerek és a program által végrehajtott kiegészítő K+I tevékenységek azonosítása is (közös programozású európai partnerségek);

| b) | pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel K+I tevékenységek olyan programjában, amely meghatározza a célkitűzéseket, a fő teljesítménymutatókat és a hatásmutatókat, valamint az elérendő eredményeket, és amely a partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásán és a releváns tevékenységeik program-társfinanszírozási tevékenység útján történő integrációján alapul (társfinanszírozott európai partnerségek); |
| --- | --- |

b)

pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel K+I tevékenységek olyan programjában, amely meghatározza a célkitűzéseket, a fő teljesítménymutatókat és a hatásmutatókat, valamint az elérendő eredményeket, és amely a partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásán és a releváns tevékenységeik program-társfinanszírozási tevékenység útján történő integrációján alapul (társfinanszírozott európai partnerségek);

| c) | pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel olyan K+I programokban, amelyeket több tagállam hajt végre az EUMSZ 185. cikke alapján, vagy az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott szervek, például közös vállalkozások hajtanak végre, vagy az EIT-KIC hajt végre az EIT-rendelettel összhangban (intézményesített európai partnerségek).
  Intézményesített európai partnerségek végrehajtására csak akkor kerül sor, ha a program más részei – ideértve az európai partnerségek egyéb formáit is – nem teljesítenék a célkitűzéseket vagy nem váltanák ki a szükséges várt hatásokat, és ha a hosszú távú kilátások és az integráció magas szintje indokolják a végrehajtást. Az EUMSZ 185. vagy 187. cikke értelmében az európai partnerségek valamennyi pénzügyi hozzájárulást illetően központi irányítást folytatnak, kivéve a kellően indokolt eseteket. A valamennyi pénzügyi hozzájárulást illetően folytatott központi irányítás esetén valamely részt vevő állam projektszintű hozzájárulása az adott részt vevő államban letelepedett jogalanyok által benyújtott pályázatokban igényelt támogatás alapján történik, kivéve, ha a részt vevő államok együttesen ettől eltérően állapodnak meg.
  Az intézményesített európai partnerségek szabályzatában meg kell határozni többek között a célkitűzéseket, a fő teljesítménymutatókat és a hatásmutatókat, az elérendő eredményeket, valamint a partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait. |
| --- | --- |

c)

pénzügyi hozzájárulás melletti részvétel olyan K+I programokban, amelyeket több tagállam hajt végre az EUMSZ 185. cikke alapján, vagy az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott szervek, például közös vállalkozások hajtanak végre, vagy az EIT-KIC hajt végre az EIT-rendelettel összhangban (intézményesített európai partnerségek).

Intézményesített európai partnerségek végrehajtására csak akkor kerül sor, ha a program más részei – ideértve az európai partnerségek egyéb formáit is – nem teljesítenék a célkitűzéseket vagy nem váltanák ki a szükséges várt hatásokat, és ha a hosszú távú kilátások és az integráció magas szintje indokolják a végrehajtást. Az EUMSZ 185. vagy 187. cikke értelmében az európai partnerségek valamennyi pénzügyi hozzájárulást illetően központi irányítást folytatnak, kivéve a kellően indokolt eseteket. A valamennyi pénzügyi hozzájárulást illetően folytatott központi irányítás esetén valamely részt vevő állam projektszintű hozzájárulása az adott részt vevő államban letelepedett jogalanyok által benyújtott pályázatokban igényelt támogatás alapján történik, kivéve, ha a részt vevő államok együttesen ettől eltérően állapodnak meg.

Az intézményesített európai partnerségek szabályzatában meg kell határozni többek között a célkitűzéseket, a fő teljesítménymutatókat és a hatásmutatókat, az elérendő eredményeket, valamint a partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait.

(2)   Az európai partnerségek:

| a) | kizárólag olyan esetekben, európai vagy globális kihívások kezelésére hozhatók létre, amikor a program célkitűzéseit az európai partnerségeken keresztül hatékonyabban lehet elérni, mint ahogy azt az Unió önmagában képes lenne elérni vagy ahogy az a program más támogatási formáin keresztül elérhető lenne. Az európai partnerségen keresztül végrehajtott említett tevékenységeknek megfelelő arányban részesülniük kell a program költségvetéséből; a II. pillér minden klasztere esetében a költségvetés túlnyomó részét európai partnerségeken kívül eső tevékenységekre kell fordítani; |
| --- | --- |

a)

kizárólag olyan esetekben, európai vagy globális kihívások kezelésére hozhatók létre, amikor a program célkitűzéseit az európai partnerségeken keresztül hatékonyabban lehet elérni, mint ahogy azt az Unió önmagában képes lenne elérni vagy ahogy az a program más támogatási formáin keresztül elérhető lenne. Az európai partnerségen keresztül végrehajtott említett tevékenységeknek megfelelő arányban részesülniük kell a program költségvetéséből; a II. pillér minden klasztere esetében a költségvetés túlnyomó részét európai partnerségeken kívül eső tevékenységekre kell fordítani;

| b) | a következő elvekre kell épülniük: uniós hozzáadott érték, átláthatóság és nyitottság, valamint Európán belül érvényesülő és Európa javát szolgáló hatás, megfelelő léptékű erős multiplikátorhatás, az összes részt vevő fél hosszú távú kötelezettségvállalásai, a végrehajtás rugalmassága, valamint az uniós, helyi, regionális, nemzeti és adott esetben nemzetközi kezdeményezésekkel vagy más európai partnerségekkel és küldetésekkel való koherencia, koordináció és kiegészítő jelleg; |
| --- | --- |

b)

a következő elvekre kell épülniük: uniós hozzáadott érték, átláthatóság és nyitottság, valamint Európán belül érvényesülő és Európa javát szolgáló hatás, megfelelő léptékű erős multiplikátorhatás, az összes részt vevő fél hosszú távú kötelezettségvállalásai, a végrehajtás rugalmassága, valamint az uniós, helyi, regionális, nemzeti és adott esetben nemzetközi kezdeményezésekkel vagy más európai partnerségekkel és küldetésekkel való koherencia, koordináció és kiegészítő jelleg;

| c) | világos életciklus-alapú megközelítést kell alkalmazniuk, korlátozott időszakra kell vonatkozniuk, és tartalmazniuk kell a programból nyújtott támogatás fokozatos kivezetésére vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

c)

világos életciklus-alapú megközelítést kell alkalmazniuk, korlátozott időszakra kell vonatkozniuk, és tartalmazniuk kell a programból nyújtott támogatás fokozatos kivezetésére vonatkozó feltételeket.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti európai partnerségeket a stratégiai K+I tervben kell meghatározni, a munkaprogramok keretében történő végrehajtás előtt.

(4)   Az európai partnerségek kiválasztására, végrehajtására, nyomon követésére, értékelésére és fokozatos kivezetésére vonatkozó rendelkezéseket és feltételeket a III. melléklet tartalmazza.

11. cikk

A küldetések és a partnerségi területek felülvizsgálata

A Bizottság 2023. december 31-ig az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján – a program általános nyomon követésének részeként – elvégzi e rendelet VI. mellékletének felülvizsgálatát, ideértve a küldetéseket és az intézményesített európai partnerségeket is, és jelentésben számol be a legfontosabb megállapításairól az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

12. cikk

Költségvetés

(1)   A programnak a 2021. január 1-jétől 2027. december 31. közötti időszakban történő végrehajtását t szolgáló pénzügyi keretösszeg folyó árakon 86 123 000 000 EUR az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program és az EIT céljaira, továbbá folyó árakon 7 953 000 000 EUR az 1. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett egyedi program céljára.

(2)   Az (1) bekezdésben említett, az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program és az EIT céljaira szánt összeg indikatív felosztása a következő:

| a) | I. pillér – „Kiváló tudomány”, 2021–2027-es időszak: 23 546 000 000 EUR, amelyből:






  i. | ERC: 15 027 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

a)

I. pillér – „Kiváló tudomány”, 2021–2027-es időszak: 23 546 000 000 EUR, amelyből:

i.

ERC: 15 027 000 000 EUR;

| ii. | MSCA: 6 333 000 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

MSCA: 6 333 000 000 EUR;

| iii. | kutatási infrastruktúrák: 2 186 000 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

kutatási infrastruktúrák: 2 186 000 000 EUR;

| b) | II. pillér – „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség”, 2021–2027-es időszak: 47 428 000 000 EUR, amelyből:






  i. | „Egészségügy” klaszter: 6 893 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

b)

II. pillér – „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség”, 2021–2027-es időszak: 47 428 000 000 EUR, amelyből:

i.

„Egészségügy” klaszter: 6 893 000 000 EUR;

| ii. | „Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszter: 1 386 000 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

„Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszter: 1 386 000 000 EUR;

| iii. | „A társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszter: 1 303 000 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

„A társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszter: 1 303 000 000 EUR;

| iv. | „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter: 13 462 000 000 EUR; |
| --- | --- |

iv.

„Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter: 13 462 000 000 EUR;

| v. | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 13 462 000 000 EUR; |
| --- | --- |

v.

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 13 462 000 000 EUR;

| vi. | „Élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások, mezőgazdaság és környezet” klaszter: 8 952 000 000 EUR; |
| --- | --- |

vi.

„Élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások, mezőgazdaság és környezet” klaszter: 8 952 000 000 EUR;

| vii. | a JRC nem nukleáris közvetlen tevékenységei: 1 970 000 000 EUR; |
| --- | --- |

vii.

a JRC nem nukleáris közvetlen tevékenységei: 1 970 000 000 EUR;

| c) | III. pillér – „Innovatív Európa”, 2021–2027-es időszak: 11 937 000 000 EUR, amelyből:






  i. | Európai Innovációs Tanács: 8 752 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

c)

III. pillér – „Innovatív Európa”, 2021–2027-es időszak: 11 937 000 000 EUR, amelyből:

i.

Európai Innovációs Tanács: 8 752 000 000 EUR;

| ii. | Európai innovációs ökoszisztémák: 459 000 000 EUR; |
| --- | --- |

ii.

Európai innovációs ökoszisztémák: 459 000 000 EUR;

| iii. | EIT: 2 726 000 000 EUR; |
| --- | --- |

iii.

EIT: 2 726 000 000 EUR;

| d) | „A részvétel szélesítése és az EKT megszilárdítása” rész, 2021–2027-es időszak: 3 212 000 000 EUR, amelyből






  i. | „A részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése”: 2 842 000 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

d)

„A részvétel szélesítése és az EKT megszilárdítása” rész, 2021–2027-es időszak: 3 212 000 000 EUR, amelyből

i.

„A részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése”: 2 842 000 000 EUR;

| ii. | „Az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése”: 370 000 000 EUR. |
| --- | --- |

ii.

„Az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése”: 370 000 000 EUR.

(3)   Az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet 5. cikke szerinti programspecifikus kiigazítás eredményeként az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program és az EIT céljait szolgáló, az (1) bekezdésben említett összeget az (EU, Euratom) 2020/2093 rendelet II. mellékletének megfelelően, 2018-as változatlan árakon 3 000 000 000 EUR kiegészítő allokációval kell megnövelni.

(4)   A (3) bekezdésben említett összeg indikatív felosztása a következő:

| a) | I. pillér – „Kiváló tudomány”: 1 286 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon), amelyből:






  i. | ERC: 857 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- | --- |

a)

I. pillér – „Kiváló tudomány”: 1 286 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon), amelyből:

i.

ERC: 857 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| ii. | MSCA-tevékenységek: 236 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- |

ii.

MSCA-tevékenységek: 236 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| iii. | Kutatási infrastruktúrák: 193 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- |

iii.

Kutatási infrastruktúrák: 193 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| b) | II. pillér – „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség”: 1 286 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon), amelyből:






  i. | „Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszter: 686 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- | --- |

b)

II. pillér – „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség”: 1 286 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon), amelyből:

i.

„Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszter: 686 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| ii. | „A társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszter: 257 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- |

ii.

„A társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszter: 257 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| iii. | „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter: 171 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- |

iii.

„Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter: 171 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| iv. | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 171 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- |

iv.

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 171 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| c) | III. pillér – „Innovatív Európa”: 270 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon), amelyből:






  i. | Európai innovációs ökoszisztémák: 60 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- | --- |

c)

III. pillér – „Innovatív Európa”: 270 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon), amelyből:

i.

Európai innovációs ökoszisztémák: 60 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| ii. | EIT: 210 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- |

ii.

EIT: 210 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| d) | „A részvétel szélesítése és az EKT megszilárdítása” rész: 159 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon), amelyből






  i. | „A részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése”: 99 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon); |
| --- | --- | --- |

d)

„A részvétel szélesítése és az EKT megszilárdítása” rész: 159 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon), amelyből

i.

„A részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése”: 99 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon);

| ii. | „Az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése”: 60 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon). |
| --- | --- |

ii.

„Az európai kutatási és innovációs rendszer megreformálása és fejlesztése”: 60 000 000 EUR (2018-as változatlan árakon).

(5)   Az előre nem látható helyzetekre és az új fejleményekre vagy igényekre történő reagálás céljaira a Bizottság az éves költségvetési eljárás során legfeljebb 10 %-os mértékben eltérhet a (2) bekezdésben említett összegektől. Nem lehet ilyen eltérés a (2) bekezdés b) pontjának vii. alpontjában említett összeg és „A részvétel szélesítése és az EKT megszilárdítása” részre vonatkozóan a (2) bekezdésben meghatározott teljes összeg tekintetében.

(6)   Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program és az EIT céljára elkülönített, az e cikk (1) és (3) bekezdésében említett összeg fedezheti továbbá a program irányításával, végrehajtásával és a program célkitűzései megvalósításának értékelésével kapcsolatos előkészítési, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési, értékelési és egyéb tevékenységek költségeit, ideértve minden adminisztratív kiadást is. A közvetett tevékenységekhez kapcsolódó adminisztratív költségek nem haladhatják meg az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programok és az EIT közvetett tevékenységei teljes összegének 5 %-át. Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi program és az EIT céljára elkülönített, az e cikk (1) és (3) bekezdésében említett összeg ezenfelül a következőket is fedezheti:

| a) | a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységekkel kapcsolatos kiadások, amennyiben azok kapcsolódnak a program célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

a)

a tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységekkel kapcsolatos kiadások, amennyiben azok kapcsolódnak a program célkitűzéseihez;

| b) | az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadások, valamint a program irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költség. |
| --- | --- |

b)

az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT-hálózatokkal – többek között az intézményi IT-eszközökkel – kapcsolatos kiadások, valamint a program irányítása tekintetében felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási költség.

(7)   A 2027. december 31-ig be nem fejezett tevékenységekkel kapcsolatos igazgatási tevékenységek ellátása céljából szükség esetén előirányzatok állíthatók be a 2027 utáni uniós költségvetésbe a (6) bekezdésben meghatározott kiadások fedezésére.

(8)   Az egy pénzügyi évnél hosszabb időszakon átívelő tevékenységek költségvetési kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.

(9)   A költségvetési rendelet 193. cikke (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban, az e rendelet keretében támogatott tevékenységek és az ezek alapjául szolgáló költségek 2021. január 1-jétől a finanszírozási határozatban meghatározott, kellően indokolt esetekben és korlátozott időtartamig támogathatónak, illetve elszámolhatónak minősülhetnek, még akkor is, ha a szóban forgó tevékenységek végrehajtására a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtását megelőzően került sor, illetve ha a szóban forgó költségek a vissza nem térítendő támogatás elnyerésére irányuló pályázat benyújtását megelőzően merültek fel.

13. cikk

Az Európai Uniós Helyreállítási Eszközből származó források

(1)   Az (EU) 2020/2094 rendelet 3. cikkének (3), (4), (7) és (9) bekezdésére is figyelemmel, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett intézkedéseket a program keretében az említett rendelet 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában szereplő összegek felhasználásával kell végrehajtani, az említett rendelet.

(2)   Az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelet 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában említett összegek külső címzett bevételnek minősülnek az említett rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint. Az említett kiegészítő összegeket kizárólag a Covid19-válság következményeinek – különösen gazdasági, szociális és társadalmi következményeinek – kezelését célzó K+I tevékenységekre kell elkülöníteni. Prioritást kell biztosítani az innovatív kkv-knak és különleges figyelmet kell fordítani a II. pillér keretébe tartozó, együttműködésen alapuló projektekbe történő integrációjukra.

(3)   Az (EU) 2020/2094 rendelet 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában említett összeg indikatív felosztása a következő:

| a) | „Egészségügy” klaszter: 25 %; |
| --- | --- |

a)

„Egészségügy” klaszter: 25 %;

| b) | „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter: 25 %; |
| --- | --- |

b)

„Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter: 25 %;

| c) | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 25 %; |
| --- | --- |

c)

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: 25 %;

| d) | EIT: 25 %. |
| --- | --- |

d)

EIT: 25 %.

14. cikk

Nyílt tudomány

(1)   A programnak ösztönöznie kell a nyílt tudományt mint a tudományos folyamat együttműködésen és a tudás terjesztésén alapuló megközelítését, különösen a következő, az e rendelet 39. cikkének (3) bekezdésével összhangban biztosítandó elemekkel összhangban:

| a) | a program által támogatott kutatás eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférés, |
| --- | --- |

a)

a program által támogatott kutatás eredményeként létrejött tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférés,

| b) | a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférés, ideértve a tudományos publikáció alapjául szolgáló adatokhoz való hozzáférést is „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvének megfelelően. |
| --- | --- |

b)

a kutatási adatokhoz való nyílt hozzáférés, ideértve a tudományos publikáció alapjául szolgáló adatokhoz való hozzáférést is „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvének megfelelően.

(2)   A nyílt tudomány viszonossági elvét a harmadik országokkal kötött minden társulási és együttműködési megállapodásban elő kell mozdítani és ösztönözni kell, beleértve a program közvetett irányításával megbízott támogató szervek által aláírt megállapodásokat is.

(3)   A kutatási adatok felelősségteljes kezelését a fellelhetőség, hozzáférhetőség, interoperabilitás és újrafelhasználhatóság elvének (a továbbiakban: a FAIR alapelvek) megfelelően kell biztosítani. Figyelmet kell fordítani az adatok hosszú távú megőrzésére is.

(4)   Elő kell mozdítani és ösztönözni kell a nyílt tudományhoz kapcsolódó egyéb gyakorlatokat is, többek között a kkv-k érdekében.

15. cikk

Alternatív, kombinált és kumulatív támogatás, valamint a források átcsoportosítása

(1)   A programot a 7. cikk (7) bekezdésében foglalt elvvel összhangban más uniós programokkal szinergiában kell végrehajtani.

(2)   A kiválósági pecsétet a munkaprogramban meghatározott felhívásoknak kell odaítélni. A 2021-2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseivel és „a 2021-2027-re vonatkozó KAP stratégiai tervről szóló rendelet” releváns rendelkezéseivel összhangban az ERFA, az ESZA+ vagy az EMVA a következőket támogathatja:

| a) | a program keretében kiválasztott társfinanszírozott tevékenységek; és |
| --- | --- |

a)

a program keretében kiválasztott társfinanszírozott tevékenységek; és

| b) | a kiválósági pecsétet elnyerő intézkedések, feltéve, hogy azok megfelelnek valamennyi következő feltételnek:






  i. | értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor; |
| --- | --- | --- |

b)

a kiválósági pecsétet elnyerő intézkedések, feltéve, hogy azok megfelelnek valamennyi következő feltételnek:

i.

értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor;

| ii. | megfelelnek az adott pályázati felhívás minőségre vonatkozó minimumkövetelményeinek; és |
| --- | --- |

ii.

megfelelnek az adott pályázati felhívás minőségre vonatkozó minimumkövetelményeinek; és

| iii. | az említett pályázati felhívás keretében kizárólag költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban. |
| --- | --- |

iii.

az említett pályázati felhívás keretében kizárólag költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban.

(3)   Az ERFA, az ESZA+, az ETHAA, valamint az EMVA által társfinanszírozott programokból származó pénzügyi hozzájárulások a részt vevő tagállam által az e rendelet 10. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti európai partnerségek céljára nyújtott hozzájárulásnak tekinthetők, amennyiben teljesülnek a 2021-2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben, valamint az alapspecifikus rendeletekben előírt feltételek.

(4)   A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült tevékenység hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes tevékenységekhez nyújtott adott hozzájárulásra a vonatkozó uniós programok szabályai alkalmazandók. Az együttesen igénybe vett támogatás nem haladhatja meg a tevékenység összes elszámolható költségét. A különböző uniós programokból származó támogatás arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően számítható ki.

(5)   A tagállamok számára megosztott irányítás keretében juttatott források az érintett tagállam kérésére átcsoportosíthatók a programhoz a 2021-2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben meghatározott feltételek mellett. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.

(6)   Amennyiben a Bizottság nem tett jogi kötelezettségvállalást közvetlen vagy közvetett irányítás keretében az (5) bekezdésnek megfelelően átcsoportosított forrásokra vonatkozóan, a megfelelő lekötetlen források – a tagállam kérésére, a 2021-2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben foglalt feltételekkel összhangban – visszautalhatók egy vagy több olyan érintett programhoz, amelyekből a források származnak.

16. cikk

A programhoz társult harmadik országok

(1)   A program nyitva áll a következő harmadik országok (társult országok) számára:

| a) | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek az EGT-nek is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjai, amelyek az EGT-nek is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban;

| b) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapítottegyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapítottegyedi feltételekkel összhangban;

| c) | az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

c)

az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, az említett országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban megállapított egyedi feltételekkel összhangban;

| d) | olyan harmadik országok és területek, amelyek megfelelnek valamennyi alábbi feltételnek:






  i. | színvonalas tudományos, technológiai és innovációs kapacitással rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

d)

olyan harmadik országok és területek, amelyek megfelelnek valamennyi alábbi feltételnek:

i.

színvonalas tudományos, technológiai és innovációs kapacitással rendelkeznek;

| ii. | elkötelezettek a szabályokon alapuló, demokratikus intézmények által támogatott nyitott piacgazdaság iránt, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tisztességes és méltányos kezelését és az emberi jogok tiszteletben tartását is; |
| --- | --- |

ii.

elkötelezettek a szabályokon alapuló, demokratikus intézmények által támogatott nyitott piacgazdaság iránt, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tisztességes és méltányos kezelését és az emberi jogok tiszteletben tartását is;

| iii. | aktívan támogatják a polgárok gazdasági és társadalmi jóllétét javító szakpolitikákat. |
| --- | --- |

iii.

aktívan támogatják a polgárok gazdasági és társadalmi jóllétét javító szakpolitikákat.

(2)   Az (1) bekezdés d) pontja szerinti harmadik országok programhoz való társulásának összhangban kell állnia a harmadik ország uniós programokban való részvételét szabályozó egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel, feltéve, hogy a megállapodás:

| a) | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében; |
| --- | --- |

a)

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország hozzájárulásai és a neki biztosított juttatások tekintetében;

| b) | meghatározza az uniós programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását |
| --- | --- |

b)

meghatározza az uniós programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyedi programokhoz való pénzügyi hozzájárulások és azok igazgatási költségeinek kiszámítását

| c) | nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

nem ruház a harmadik országra döntéshozatali jogkört a programra vonatkozóan;

| d) | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

d)

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

Az e bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételeket képeznek;

(3)   Az egyes harmadik országok programhoz való társulása hatókörének meghatározása során figyelembe kell venni az Unió számára kínált előnyök elemzését, valamint az Unió gazdasági növekedésének az innováció útján történő előmozdítására irányuló célkitűzést. Ennek megfelelően – az EGT-tagországok, a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek esetét kivéve – a program egyes részei kizárhatók egy adott országra vonatkozó társulási megállapodásból.

(4)   A társulási megállapodásnak lehetőség szerint rendelkeznie kell az Unióban letelepedett jogalanyoknak a társult országok egyenértékű programjaiban való, az említett programokban meghatározott feltételeknek megfelelő, kölcsönösségi alapon történő részvételéről.

(5)   A pénzügyi hozzájárulás szintjét meghatározó feltételeknek biztosítaniuk kell a társult országban letelepedett szervezeteknek a programban való részvétel kapcsán juttatott összeghez képest jelentkező minden jelentős egyensúlyhiány rendszeres automatikus korrekcióját, figyelembe véve a program irányítása, végrehajtása és működtetése kapcsán felmerülő költségeket is. A pénzügyi hozzájárulások allokációja során figyelembe kell venni a társult országok jogalanyai részvételének szintjét a program egyes részeiben.

II. CÍM

RÉSZVÉTELI ÉS TERJESZTÉSI SZABÁLYOK

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

17. cikk

Támogató szervek és a JRC közvetlen tevékenységei

(1)   Az e címben megállapított szabályok nem alkalmazandók a JRC által végzett közvetlen tevékenységekre.

(2)   A támogató szervek kellően indokolt esetben – a 18., a 19. és a 20. cikk kivételével –eltérhetnek az ebben a címben megállapított szabályoktól, amennyiben:

| a) | az eltérésről a támogató szervet létrehozó vagy arra költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházó alap-jogiaktus rendelkezik; vagy |
| --- | --- |

a)

az eltérésről a támogató szervet létrehozó vagy arra költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházó alap-jogiaktus rendelkezik; vagy

| b) | a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii., iii. vagy v. alpontja szerinti támogató szervek esetében – a hozzájárulási megállapodás rendelkezik, és a támogató szerv sajátos működési igényei vagy a tevékenység jellege azt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

b)

a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii., iii. vagy v. alpontja szerinti támogató szervek esetében – a hozzájárulási megállapodás rendelkezik, és a támogató szerv sajátos működési igényei vagy a tevékenység jellege azt szükségessé teszik.

18. cikk

Támogatható tevékenységek és etikai elvek

(1)   E cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül kizárólag a 3. cikkben említett célkitűzéseket végrehajtó tevékenységek támogathatók.

A következő kutatási területek nem finanszírozhatók:

| a) | az ember reprodukciós célú klónozására irányuló tevékenység; |
| --- | --- |

a)

az ember reprodukciós célú klónozására irányuló tevékenység;

| b) | az ember génállományának olyan módosítására irányuló tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a módosítások örökölhetővé válhatnak (28); |
| --- | --- |

b)

az ember génállományának olyan módosítására irányuló tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a módosítások örökölhetővé válhatnak (28);

| c) | az emberi embrióknak kizárólag kutatási célból vagy őssejtekhez jutás céljából történő létrehozására irányuló tevékenység, ideértve a szomatikussejtmag-transzferen alapuló eljárást is. |
| --- | --- |

c)

az emberi embrióknak kizárólag kutatási célból vagy őssejtekhez jutás céljából történő létrehozására irányuló tevékenység, ideértve a szomatikussejtmag-transzferen alapuló eljárást is.

(2)   A felnőtt és embrionális emberi őssejteken végzett kutatások az adott tudományos pályázat tartalmának és az érintett tagállamok jogi keretének függvényében támogathatók. Sem az Unióban, sem azon kívül nem támogatható olyan kutatási tevékenység, amely valamennyi tagállamban jogellenes. Nem támogatható valamely tagállamban olyan kutatási tevékenység, amely az adott tagállamban jogellenes.

19. cikk

Etika

(1)   A program keretében végrehajtott tevékenységeknek összhangban kell állniuk az etikai alapelvekkel és a vonatkozó uniós, nemzeti és nemzetközi joggal, beleértve a Chartát, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is.

Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a személyeknek a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell a környezetvédelem és az emberi egészségvédelem magas szintjét.

(2)   A tevékenységben részt vevő jogalanyoknak be kell nyújtaniuk a következőket:

| a) | etikai önértékelés, amely azonosítja és részletezi a támogatandó tevékenységek célkitűzéséhez, végrehajtásához és valószínű hatásához kapcsolódó valamennyi előre látható etikai kérdést, és amelynek részét képezi az (1) bekezdésnek való megfelelés megerősítése, valamint annak leírása, hogy az említett megfelelést hogyan fogják biztosítani; |
| --- | --- |

a)

etikai önértékelés, amely azonosítja és részletezi a támogatandó tevékenységek célkitűzéséhez, végrehajtásához és valószínű hatásához kapcsolódó valamennyi előre látható etikai kérdést, és amelynek részét képezi az (1) bekezdésnek való megfelelés megerősítése, valamint annak leírása, hogy az említett megfelelést hogyan fogják biztosítani;

| b) | arra vonatkozó megerősítés, hogy a tevékenységek meg fognak felelni az Európai Tudományos Akadémiák Szövetsége által közzétett európai kutatásetikai magatartási kódexnek, és hogy nem kerül sor támogatásból kizárt tevékenységek végzésére; |
| --- | --- |

b)

arra vonatkozó megerősítés, hogy a tevékenységek meg fognak felelni az Európai Tudományos Akadémiák Szövetsége által közzétett európai kutatásetikai magatartási kódexnek, és hogy nem kerül sor támogatásból kizárt tevékenységek végzésére;

| c) | az Unión kívül végzett tevékenységek esetében arra vonatkozó megerősítés, hogy ugyanazon tevékenységek engedélyezettek lettek volna egy tagállamban; |
| --- | --- |

c)

az Unión kívül végzett tevékenységek esetében arra vonatkozó megerősítés, hogy ugyanazon tevékenységek engedélyezettek lettek volna egy tagállamban;

| d) | az emberi embrionális őssejteket felhasználó tevékenységek esetében adott esetben az érintett tagállamok illetékes hatóságai által meghozandó engedélyezési és ellenőrző intézkedések, valamint az érintett tevékenységek megkezdése előtt beszerzendő etikai jóváhagyások részletes ismertetése. |
| --- | --- |

d)

az emberi embrionális őssejteket felhasználó tevékenységek esetében adott esetben az érintett tagállamok illetékes hatóságai által meghozandó engedélyezési és ellenőrző intézkedések, valamint az érintett tevékenységek megkezdése előtt beszerzendő etikai jóváhagyások részletes ismertetése.

(3)   A pályázatokat szisztematikusan át kell világítani az összetett vagy súlyos etikai problémákat felvető tevékenységek azonosítása érdekében, és az ilyen tevékenységeket etikai vizsgálatra kell utalni. Az etikai vizsgálatot a Bizottság végzi el, kivéve, ha átruházza ezt a feladatot a támogató szervre. Az emberi embrionális őssejtek vagy emberi embriók felhasználásával járó valamennyi tevékenység esetében kötelező etikai vizsgálatot végezni. Az etikai átvilágítást és vizsgálatot etikai szakértők támogatása mellett kell végrehajtani. A Bizottság és a támogató szervek biztosítják az etikai eljárások átláthatóságát, az említett eljárások tartalmával kapcsolatos bizalmas jelleg sérelme nélkül.

(4)   A tevékenységben részt vevő jogalanyoknak az érintett tevékenységek megkezdése előtt be kell szerezniük valamennyi jóváhagyást vagy más kötelező dokumentumot az érintett nemzeti vagy helyi etikai bizottságtól vagy más szervtől, például adatvédelmi hatóságtól. Ezeket a dokumentumokat meg kell őrizni és kérésre át kell adni a Bizottságnak vagy az érintett támogató szervnek.

(5)   A Bizottság vagy az érintett támogató szerv adott esetben etikai ellenőrzéseket végez. Összetett vagy súlyos etikai problémák esetében az etikai ellenőrzést a Bizottság végzi el, kivéve, ha a Bizottság átruházza ezt a feladatot a támogató szervre.

Az etikai ellenőrzést etikai szakértők támogatása mellett kell végrehajtani.

(6)   Az (1)–(4) bekezdésekben rögzített etikai előírásoknak nem megfelelő, ezért etikai szempontól nem elfogadható tevékenységeket az etikai elfogadhatatlanság megállapítását követően el kell utasítani vagy meg kell szüntetni.

20. cikk

Biztonság

(1)   A program keretében végrehajtott tevékenységeknek meg kell felelniük az alkalmazandó biztonsági szabályoknak, különösen a minősített adatok jogosulatlan közlése elleni védelemre vonatkozó szabályoknak, ideértve a vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályoknak való megfelelést is. Az Unión kívül végrehajtott, minősített adatokat felhasználó vagy létrehozó kutatások esetében az említett követelmények teljesítésén túl az is szükséges, hogy az Unió és a kutatás helyszínéül szolgáló harmadik ország biztonsági megállapodást kössön.

(2)   A pályázatoknak adott esetben tartalmazniuk kell egy biztonsági önértékelést, amely azonosítja az esetleges biztonsági problémákat, és részletesen ismerteti, hogy azokat hogyan fogják kezelni a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályoknak való megfelelés érdekében.

(3)   A biztonsági kérdéseket felvető pályázatok esetében a Bizottság vagy az érintett támogató szerv adott esetben biztonsági vizsgálatot végez.

(4)   A program keretében elvégzett tevékenységeknek adott esetben meg kell felelniük az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatnak és végrehajtási szabályainak.

(5)   A tevékenységben részt vevő jogalanyoknak biztosítaniuk kell a tevékenység során felhasznált vagy létrehozott minősített adatok jogosulatlan közlés elleni védelmét. Az érintett tevékenységek megkezdése előtt igazolniuk kell az érintett nemzeti biztonsági hatóság által kiállított személyi biztonsági tanúsítvány vagy telephelybiztonsági tanúsítvány meglétét.

(6)   Amennyiben a független külső szakértőknek minősített adatokkal kell dolgozniuk, a szakértő kijelölésének előfeltétele a megfelelő biztonsági tanúsítvány megléte.

(7)   A Bizottság vagy az érintett támogató szerv adott esetben biztonsági ellenőrzéseket végezhet.

(8)   Az e cikk szerinti biztonsági szabályoknak nem megfelelő tevékenységek bármikor elutasíthatók vagy megszüntethetők.

II. FEJEZET

Vissza nem térítendő támogatások

21. cikk

Vissza nem térítendő támogatások

Ha e fejezet másként nem rendelkezik, a program keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat a költségvetési rendelet VIII. címével összhangban kell odaítélni és kezelni.

22. cikk

Részvételre jogosult jogalanyok

(1)   Amennyiben teljesülnek az e rendeletben megállapított feltételek és a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban megállapított esetleges további feltételek, valamint a program tevékenységeiben letelepedési helyétől függetlenül bármely jogalany – a nem társult harmadik országokból származó jogalanyokat is beleértve – vagy nemzetközi szervezet részt vehet.

(2)   Amennyiben a munkaprogram kellően indokolt esetben másként nem rendelkezik, a konzorciumot alkotó jogalanyok jogosultak a program tevékenységeiben való részvételre, feltéve, hogy a konzorciumnak:

| a) | legalább egy, valamelyik uniós tagállamban letelepedett önálló jogalany a tagja; és |
| --- | --- |

a)

legalább egy, valamelyik uniós tagállamban letelepedett önálló jogalany a tagja; és

| b) | legalább két további másik, különböző tagállamokban vagy társult országokban letelepedett önálló jogalany tagja van. |
| --- | --- |

b)

legalább két további másik, különböző tagállamokban vagy társult országokban letelepedett önálló jogalany tagja van.

(3)   Az ERC hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területét érintő tevékenységeket, valamint az EIC tevékenységeit, a képzési vagy mobilitási tevékenységeket vagy a program-társfinanszírozási tevékenységeket végrehajthatja egy vagy több jogalany is, feltéve, hogy az említett jogalanyok közül egynek valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett jogalanynak kell lennie a 16. cikknek megfelelően kötött megállapodás alapján.

(4)   A koordinációs és támogatási tevékenységeket végrehajthatja egy vagy több jogalany is, amelyek valamely tagállamban, társult országban vagy kivételes esetben egyéb harmadik országban letelepedett jogalanyok lehetnek.

(5)   Az Unió stratégiai jelentőségű vagyonához, érdekeihez, autonómiájához vagy biztonságához kapcsolódó tevékenységek esetében a munkaprogram úgy is rendelkezhet, hogy a részvétel a tagállamokban letelepedett jogalanyokra vagy a tagállamokban letelepedett jogalanyokra és a meghatározott társult országokban vagy egyéb harmadik országokban letelepedett jogalanyokra korlátozható. Az EGT-tag társult országokban letelepedett jogalanyok részvételét érintő bármely korlátozásnak összhangban kell állnia az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban foglalt feltételekkel. Kellően indokolt és kivételes okokból, az Unió és tagállamai mindenek felett álló érdekei védelmének biztosítása érdekében a munkaprogram kizárhatja a nem társult harmadik országok által vagy a nem társult harmadik országok jogalanyai által közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött jogalanyokat az egyes pályázati felhívásokban való részvételből, vagy a munkaprogramban meghatározott feltételekhez kötheti részvételüket.

(6)   Szükséges és megfelelőn indokolt esetben a munkaprogram a sajátos szakpolitikai igények vagy a tevékenység jellegének és célkitűzéseinek figyelembe vétele érdekében további részvételi feltételekről rendelkezhet a (2)–(5) bekezdésben meghatározottak mellett, így például meghatározhatja a jogalanyok számát, típusát és letelepedési helyét.

(7)   A 15. cikk (5) bekezdése szerinti összegekből részesülő tevékenységek esetében a részvétel egyetlen, az átruházó irányító hatóság illetékességi területén letelepedett jogalanyra korlátozódik, kivéve, ha az említett irányító hatósággal kötött megállapodás másként rendelkezik.

(8)   A munkaprogramban megjelölt esetekben a JRC is részt vehet a tevékenységekben.

(9)   A JRC, a nemzetközi európai kutatószervezetek és az uniós jog alapján létrehozott jogalanyok úgy tekintendők, mint amelyek a tevékenységben részt vevő más jogalanyok letelepedési helyéhez képest eltérő tagállamban telepedtek le.

(10)   Az ERC hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területét érintő tevékenységek, valamint a képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó tevékenységek esetében, és amennyiben a munkaprogram úgy rendelkezik, a valamely tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező nemzetközi szervezeteket úgy kell tekinteni, hogy az adott tagállamban vagy társult országban telepedtek le. A program egyéb részei tekintetében a nemzetközi európai kutatószervezetektől eltérő nemzetközi szervezetek úgy tekintendők, mint amelyek nem társult harmadik országban telepedtek le.

23. cikk

Támogatásra jogosult jogalanyok

(1)   Valamely jogalany akkor kaphat támogatásban, ha valamely tagállamban vagy társult országban telepedett le. Kizárólag az átruházó irányító hatóság illetékességi területén letelepedett jogalanyok jogosultak a 11. cikk (5) bekezdése szerinti összegekből részesülő tevékenységek számára nyújtott támogatásra, kivéve, ha az irányító hatóság másképp rendelkezik.

(2)   A valamely nem társult harmadik országban letelepedett jogalanynak maguknak kell viselniük részvételük költségeit. Az alacsony és közepes jövedelmű nem társult harmadik országban, valamint kivételes esetekben más nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok is jogosultak azonban támogatásra egy tevékenység keretében, amennyiben:

| a) | a Bizottság által elfogadott munkaprogram megjelöli a harmadik országot; vagy |
| --- | --- |

a)

a Bizottság által elfogadott munkaprogram megjelöli a harmadik országot; vagy

| b) | a Bizottság vagy az érintett támogató szerv a cselekvés végrehajtása szempontjából elengedhetetlennek tartja az érintett jogalany részvételét. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság vagy az érintett támogató szerv a cselekvés végrehajtása szempontjából elengedhetetlennek tartja az érintett jogalany részvételét.

(3)   A kapcsolódó szervezetek akkor kaphatnak valamely tevékenység keretében támogatást, ha valamely tagállamban, vagy a Bizottság által elfogadott munkaprogramban megjelölt társult vagy harmadik országban telepedtek le.

(4)   A Bizottság rendszeres időközönként tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a társult és nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyoknak nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulások összegéről. A társult országok esetében az említett információ magában foglalja a pénzügyi mérlegükre vonatkozó információkat is.

24. cikk

Pályázati felhívások

(1)   A pályázati felhívások tartalmának valamennyi tevékenység esetében szerepelnie kell a munkaprogramban.

(2)   A pályázati felhívások – ha az célkitűzéseik eléréséhez szükséges – kivételes esetekben korlátozottak is lehetnek, további tevékenységek fejlesztése vagy további partnerek meglévő tevékenységekbe való bevonása érdekében. A munkaprogram ezen túlmenően a K+I terén alacsonyabb szinten teljesítő országok jogalanyai számára lehetőséget biztosíthat arra, hogy már kiválasztott együttműködésen alapuló K+I tevékenységekhez csatlakozzanak, a vonatkozó konzorcium beleegyezésétől függően és amennyiben ilyen országok jogalanyai még nem vesznek részt az adott tevékenységben.

(3)   Nem kötelező a pályázati felhívás az olyan koordinációs és támogatási tevékenységek, illetve program-társfinanszírozási tevékenységek esetében, amelyek:

| a) | végrehajtását a JRC vagy a munkaprogramban azonosított jogalanyok végzik; |
| --- | --- |

a)

végrehajtását a JRC vagy a munkaprogramban azonosított jogalanyok végzik;

| b) | a költségvetési rendelet 195. cikkének e) pontjával összhangban nem tartoznak pályázati felhívás hatálya alá. |
| --- | --- |

b)

a költségvetési rendelet 195. cikkének e) pontjával összhangban nem tartoznak pályázati felhívás hatálya alá.

(4)   A munkaprogramban meg kell határozni, mely pályázati felhívások esetében kerül odaítélésre kiválósági pecsét. A pályázó előzetes engedélyével a pályázatra és az értékelésre vonatkozó információk megoszthatók az érdekelt finanszírozó hatóságokkal, feltéve, hogy sor kerül titoktartási megállapodások megkötésére.

25. cikk

Közös pályázati felhívások

A Bizottság vagy egy érintett támogató szerv közzétehet közös pályázati felhívást a következőkkel:

| a) | harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei; |
| --- | --- |

a)

harmadik országok vagy azok tudományos és technológiai szervezetei és ügynökségei;

| b) | nemzetközi szervezetek; |
| --- | --- |

b)

nemzetközi szervezetek;

| c) | nonprofit jogalanyok. |
| --- | --- |

c)

nonprofit jogalanyok.

Közös pályázati felhívás esetében a pályázóknak teljesíteniük kell a 22. cikkben előírt követelményeket, és közös eljárásokat kell kialakítani a pályázatok kiválasztására és értékelésére vonatkozóan. Az ilyen eljárásokban részt kell vennie egy kiegyensúlyozott összetételű, az egyes felek által kijelölt szakértőkből álló csoportnak.

26. cikk

Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés és innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés

(1)   A tevékenységek magukban foglalhatnak ajánlatkérőnek vagy a 2014/24/EU (29) és a 2014/25/EU (30) európai parlamenti és tanácsi irányelv meghatározása szerinti ajánlatkérő szervnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést vagy innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzést, illetőleg irányulhatnak elsődlegesen ilyen beszerzésekre.

(2)   A beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények a következők:

| a) | meg kell felelniük a versenyszabályoknak és az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének; |
| --- | --- |

a)

meg kell felelniük a versenyszabályoknak és az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének;

| b) | lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több szerződés odaítélését is (több forrásból történő beszerzés); |
| --- | --- |

b)

lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több szerződés odaítélését is (több forrásból történő beszerzés);

| c) | biztosítaniuk kell, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kerüljön nyertesként kiválasztásra, és biztosítaniuk kell az összeférhetetlenség kizárását. |
| --- | --- |

c)

biztosítaniuk kell, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kerüljön nyertesként kiválasztásra, és biztosítaniuk kell az összeférhetetlenség kizárását.

Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés esetében – adott esetben és az a) pontban felsorolt alapelvek sérelme nélkül – a beszerzési eljárás lehet egyszerűsített vagy gyorsított, és külön feltételek is meghatározhatók, így például előírható, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek végrehajtásának helye csak a tagállamok és a társult országok területén lehet.

(3)   A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés keretében eredményeket létrehozó vállalkozónak rendelkeznie kell legalább az említett eredményekhez kapcsolódó szellemitulajdon-jogokkal. Az ajánlatkérő szerveknek rendelkezniük kell legalább azzal a joggal, hogy saját célú felhasználás érdekében jogdíjmentesen hozzáférjenek az eredményekhez, továbbá hogy – méltányos és észszerű feltételek mellett, a használati jog továbbadásának kizárásával, az eredményeknek az ajánlatkérő szerv javára történő hasznosítása céljából – harmadik feleknek nem kizárólagos használati engedélyt adjanak vagy a részt vevő vállalkozókat ilyen engedély adására kötelezzék. Amennyiben egy vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést követően a szerződésben megállapított határidőn belül nem hasznosítja kereskedelmileg az eredményeket, az ajánlatkérő szerv – miután a hasznosítás elmulasztására vonatkozó okokkal kapcsolatban konzultált a vállalkozóval – kötelezheti ez utóbbit arra, hogy az eredmények tulajdonjogát átruházza az ajánlatkérő szervre.

27. cikk

A pályázók pénzügyi kapacitása

(1)   A költségvetési rendelet 198. cikkének (5) bekezdésében említett kivételek mellett a pénzügyi kapacitást kizárólag a koordinátor esetében kell ellenőrizni, és csak akkor, ha az Uniótól a tevékenység kapcsán igényelt támogatás legalább 500 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdés ellenére, amennyiben kétségek merülnek fel a pályázó pénzügyi kapacitása tekintetében, vagy ha az Unió K+I programjaiból támogatott több folyamatban lévő tevékenységben való részvétel miatt magasabb a kockázat, a Bizottság vagy az érintett támogató szerv megvizsgálja a pályázók vagy a koordinátorok pénzügyi kapacitását akkor is, ha az igényelt támogatás az (1) bekezdésben említett küszöbértéket nem éri el.

(3)   Ha a pénzügyi kapacitásra vonatkozóan más jogalany nyújt strukturális garanciát, meg kell vizsgálni az említett másik jogalany pénzügyi kapacitását.

(4)   Amennyiben a pályázó pénzügyi kapacitása nem elégséges, a Bizottság vagy az érintett támogató szerv egy kapcsolódó szervezettől származó, egyetemleges felelősségre vonatkozó nyilatkozat benyújtásától teheti függővé a pályázó részvételét.

(5)   Az e rendelet 37. cikkében meghatározott mechanizmushoz való hozzájárulás elegendő, a költségvetési rendelet 152. cikke szerinti biztosítéknak tekintendő. A kedvezményezettektől nem fogadható el és nem követelhető meg további garancia vagy más biztosíték szolgáltatása.

28. cikk

Odaítélési feltételek és kiválasztás

(1)   A pályázatokat a következő odaítélési feltételek alapján kell elbírálni:

| a) | kiválóság; |
| --- | --- |

a)

kiválóság;

| b) | hatás; |
| --- | --- |

b)

hatás;

| c) | a végrehajtás minősége és hatékonysága. |
| --- | --- |

c)

a végrehajtás minősége és hatékonysága.

(2)   Az ERC hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén megvalósított tevékenységekre irányuló pályázatokra csak az (1) bekezdés a) pontjában említett feltételt kell alkalmazni.

(3)   A munkaprogramban meg kell határozni az (1) bekezdésben előírt odaítélési feltételek alkalmazásának további részletes szabályait, többek között a súlyozást, a küszöbértékeket, és adott esetben az azonos rangsorolású pályázatok kezelésére vonatkozó szabályokat, figyelembe véve a pályázati felhívások célkitűzéseit. Az azonos rangsorolású pályázatok kezelésének feltételei egyebek mellett az alábbi feltételeket tartalmazhatják: kkv-k, nemi és földrajzi sokféleség.

(4)   A Bizottságnak és az egyéb támogató szerveknek figyelembe kell venniük a kétlépcsős benyújtási és értékelési eljárás lehetőségét, és adott esetben az anonimizált pályázatok első szakaszban történő értékelésére az (1) bekezdésben említett egy vagy több odaítélési feltételek alapján kerülhet sor.

29. cikk

Értékelés

(1)   A pályázatokat független külső szakértőkből álló értékelő bizottságnak kell értékelnie.

Az EIC-tevékenységek és a küldetések esetében, valamint a Bizottság által elfogadott munkaprogramban megállapított, kellően indokolt esetekben az értékelő bizottság állhat részben, illetve a koordinációs és támogatási tevékenységek esetében részben vagy kizárólag a költségvetési rendelet 150. cikkében említettek szerint uniós intézmények vagy szervek képviselőiből.

Az értékelési eljárást figyelemmel kísérhetik független megfigyelők.

(2)   Az értékelő bizottság adott esetben a következők szerint rangsorolja a vonatkozó küszöbértékeket teljesítő pályázatokat:

| a) | értékelési pontszám; |
| --- | --- |

a)

értékelési pontszám;

| b) | konkrét szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás, beleértve azt is, hogy az Úttörő kutatásokat támogató program keretébe tartozó tevékenységek és a küldetések esetében, valamint más, a Bizottság által elfogadott munkaprogramban részletesen meghatározott, kellően indokolt esetekben a pályázat egységes projektportfóliót tartalmaz-e. |
| --- | --- |

b)

konkrét szakpolitikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás, beleértve azt is, hogy az Úttörő kutatásokat támogató program keretébe tartozó tevékenységek és a küldetések esetében, valamint más, a Bizottság által elfogadott munkaprogramban részletesen meghatározott, kellően indokolt esetekben a pályázat egységes projektportfóliót tartalmaz-e.

Az EIC-tevékenységek és a küldetések esetében, valamint más, a Bizottság által elfogadott munkaprogramban részletesen meghatározott, kellően indokolt esetekben az értékelő bizottság kiigazításokat is javasolhat a pályázatokban, amennyiben az említett kiigazítások a portfólió egységességére vonatkozó megközelítés tekintetében szükségesek. Az említett kiigazításoknak összhangban kell állniuk a részvételi feltételekkel, és meg kell felelniük az egyenlő bánásmód elvének. Ezekről az esetekről tájékoztatni kell a programbizottságot.

(3)   Az értékelési folyamat során kerülni kell minden összeférhetetlenséget és elfogultságot. Garantálni kell az értékelési feltételek és a pontozási módszer átláthatóságát.

(4)   A költségvetési rendelet 200. cikkének (7) bekezdésével összhangban a pályázóknak az értékelés minden szakaszában visszajelzést kell kapniuk, és a pályázat elutasítása esetén rendelkezésükre kell bocsátani az elutasítás indokolását.

(5)   A K+I terén alacsonyabb szinten teljesítő országokban letelepedett azon jogalanyoknak, amelyek „a részvétel szélesítése és a kiválóság terjesztése” összetevő területén sikerrel vettek részt, részvételükről kérésre igazolást kell kapniuk, amelyet azután csatolhatnak az általuk koordinált, a program együttműködésen alapuló részeihez tartozó pályázatokhoz.

30. cikk

Az elbírálás felülvizsgálati eljárása, információkérés és panasztétel

(1)   Amennyiben a pályázó úgy véli, hogy a pályázatára helytelenül alkalmazták a vonatkozó értékelési eljárást, kérheti az elbírálás felülvizsgálatát (31).

(2)   Az elbírálás felülvizsgálatára vonatkozó kérelem kizárólag az értékelés eljárási vonatkozásait érintheti. Az elbírálás felülvizsgálata a pályázat érdemének értékelését nem érinti.

(3)   Az elbírálás felülvizsgálatára vonatkozó kérelemnek egy meghatározott pályázatra kell vonatkoznia, és azt az elbírálás eredményeinek közzétételétől számított 30 napon belül kell benyújtani.

Az elbírálás-felülvizsgáló bizottságnak, amelynek elnöke és tagjai a Bizottságnak vagy az érintett támogató szervnek a pályázat elbírálásában részt nem vevő munkatársai közül kerülnek ki, véleményt kell nyilvánítania az elbírálás eljárási szempontjairól. Az elbírálás-felülvizsgáló bizottság a következő ajánlásokat fogalmazhatja meg:

| a) | a pályázatot újból el kell bírálni, és ezt elsősorban olyan bírálóknak kell végezniük, akik a megelőző elbírálásban nem vettek részt; vagy |
| --- | --- |

a)

a pályázatot újból el kell bírálni, és ezt elsősorban olyan bírálóknak kell végezniük, akik a megelőző elbírálásban nem vettek részt; vagy

| b) | fenn kell tartani az eredeti értékelést. |
| --- | --- |

b)

fenn kell tartani az eredeti értékelést.

(4)   Az értékelés felülvizsgálata nem késleltetheti az említett felülvizsgálat tárgyát nem képező pályázatok kiválasztására irányuló eljárást.

(5)   A Bizottság gondoskodik egy olyan eljárás meglétéről, amelynek révén a résztvevők közvetlenül információt kérhetnek vagy panaszt tehetnek a programban való részvételükkel kapcsolatban. Az információkérések és panaszok benyújtásának módjáról online tájékoztatást kell nyújtani.

31. cikk

A támogatás odaítéléséhez rendelkezésre álló idő

(1)   A költségvetési rendelet 194. cikke (2) bekezdésének első albekezdésétől eltérve a következő időszakok alkalmazandók:

| a) | valamennyi pályázónak a pályázata értékelésének kimeneteléről történő tájékoztatására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb öt hónap; |
| --- | --- |

a)

valamennyi pályázónak a pályázata értékelésének kimeneteléről történő tájékoztatására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb öt hónap;

| b) | a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásoknak a pályázókkal történő aláírására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb nyolc hónap. |
| --- | --- |

b)

a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásoknak a pályázókkal történő aláírására vonatkozóan a teljes pályázati anyagok végleges leadási határidejét követően legfeljebb nyolc hónap.

(2)   A munkaprogram az (1) bekezdésben előírtaknál rövidebb időszakokat is megállapíthat.

(3)   Az ERC tevékenységei és a küldetések esetében, valamint ha a tevékenységek kapcsán etikai értékelés vagy biztonsági vizsgálat indul, a költségvetési rendelet 194. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében megállapított kivételeken túlmenően az e cikk (1) bekezdésében említett időszakok túlléphetők.

32. cikk

A vissza nem térítendő támogatások teljesítése

(1)   Amennyiben valamely kedvezményezett nem teljesíti a tevékenység technikai végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit, a többi kedvezményezett mindennemű további uniós támogatás folyósítása nélkül köteles teljesíteni az említett kötelezettségeket, kivéve, ha kifejezett felmentést kapnak az említett kötelezettség alól. Az egyes kedvezményezettek pénzügyi felelőssége – a mechanizmusra vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel – a saját tartozásukra korlátozódik.

(2)   A vissza nem térítendő támogatásról szólómegállapodás megállapíthat részcélokat és azokhoz kapcsolódó előfinanszírozási részleteket. Ha nem sikerül teljesíteni a részcélokat, a tevékenység felfüggeszthető, módosítható vagy kellően indokolt esetben megszüntethető.

(3)   A tevékenység megszüntethető akkor is, ha a várható eredmények tudományos vagy technológiai okokból vagy Akcelerátor esetében akár gazdasági okokból az Unió szempontjából már nem relevánsak, vagy akkor is ha az EIC és a küldetések esetében tevékenységek portfóliójának részeként vesztették el relevanciájukat. Mielőtt a Bizottság a tevékenység megszüntetéséről határoz, eljárást folytat le a tevékenység koordinátora és adott esetben független külső szakértők részvételével, a költségvetési rendelet 133. cikkével összhangban.

33. cikk

Vissza nem térítendő támogatásimegállapodás

(1)   A Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben e rendeletnek megfelelően vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó megállapodásmintákat dolgoz ki a Bizottság vagy az érintett támogató szerv és a kedvezményezettek közötti, vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásokhoz. Amennyiben szükségessé válik a vissza nem térítendő támogatás megállapodás-mintájának jelentős módosítása, többek között a kedvezményezettek számára történő további egyszerűsítés érdekében, a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben a megfelelő módon módosítja az említett vissza nem térítendő támogatás megállapodás-mintáját.

(2)   A vissza nem térítendő támogatásimegállapodásban e rendelettel összhangban meg kell határozni a kedvezményezettek, valamint a Bizottság vagy az érintett támogató szerv jogait és kötelezettségeit. A vissza nem térítendő támogatás megállapodás-mintájában meg kell határozni azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a tevékenység megvalósítása közben válnak kedvezményezetté, valamint a koordinátor szerepét és feladatait is.

34. cikk

Támogatási arányok

(1)   Tevékenységenként egyetlen támogatási arány alkalmazandó valamennyi támogatott tevékenységre. A maximális arányt a munkaprogramban tevékenységenként kell meghatározni.

(2)   A program keretében végzett tevékenység összes elszámolható költségének legfeljebb 100 %-a téríthető vissza, kivéve a következők esetében:

| a) | innovációs tevékenységek esetében az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a téríthető vissza, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át téríthető vissza; |
| --- | --- |

a)

innovációs tevékenységek esetében az összes elszámolható költség legfeljebb 70 %-a téríthető vissza, kivéve a nonprofit jogalanyok esetében, ahol az összes elszámolható költség legfeljebb 100 %-át téríthető vissza;

| b) | program-társfinanszírozási tevékenységek esetében az összes elszámolható költség legalább 30 %-a, meghatározott és kellően indokolt esetekben pedig legfeljebb 70 %-a téríthető vissza. |
| --- | --- |

b)

program-társfinanszírozási tevékenységek esetében az összes elszámolható költség legalább 30 %-a, meghatározott és kellően indokolt esetekben pedig legfeljebb 70 %-a téríthető vissza.

(3)   Az e cikkben meghatározott támogatási arányokat azon tevékenységek esetében is alkalmazni kell, amelyek egészére vagy egy részére átalányfinanszírozást, egységköltség-alapú finanszírozást vagy egyösszegű átalányt állapítottak meg.

35. cikk

Közvetett költségek

(1)   Az elszámolható közvetett költségek összege az alvállalkozói szerződésekre fordított elszámolható közvetlen költségek, a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás, valamint a közvetett költségeket tartalmazó egységköltségek vagy egyösszegű átalányok összege nélkül számított összes elszámolható közvetlen költség 25 %-a lehet.

Az egységköltségekben vagy egyösszegű átalányokban foglalt közvetett költségeket adott esetben az első albekezdésben említett átalány alkalmazásával kell kiszámítani, kivéve a belső elszámolású áruk és szolgáltatások egységköltségeit, amelyeket a tényleges költségek alapján kell kiszámítani a kedvezményezettek szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően.

(2)   Az (1) bekezdés ellenére, amennyiben a munkaprogram úgy rendelkezik, a közvetett költségek bejelenthetők egyösszegű átalány vagy egységköltség formájában is.

36. cikk

Elszámolható költségek

(1)   A költségvetési rendelet 186. cikkében foglalt feltételeken túl a projektalapú díjazásban részesülő kedvezményezettek esetében a személyzet költségei elszámolhatók legfeljebb annak a díjazásnak az erejéig, amelyben az adott személy a nemzeti programokból támogatott K+I projektek kapcsán végzett munkáért részesülne, beleértve a tevékenység elvégzésével megbízott személyek javadalmazásának részét képező, a nemzeti jog vagy a munkaszerződés által előírt társadalombiztosítási hozzájárulásokat és egyéb költségeket is.

(2)   A költségvetési rendelet 190. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a harmadik felek által természetbeni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátott erőforrások költségei elszámolhatók, de legfeljebb a harmadik fél elszámolható közvetlen költségei erejéig.

(3)   A költségvetési rendelet 192. cikkétől eltérve az eredmények hasznosításából származó bevételek nem tekintendők a tevékenység bevételeinek.

(4)   A kedvezményezettek szokásos számviteli gyakorlatukat alkalmazhatják a tevékenységgel kapcsolatban felmerülő költségek azonosítására és elszámolására a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban meghatározott valamennyi feltételnek megfelelően, valamint e rendelettel és a költségvetési rendelet 186. cikkével összhangban.

(5)   A költségvetési rendelet 203. cikkének (4) bekezdésétől eltérve az egyenleg kifizetésekor kötelező a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás benyújtása, amennyiben a tényleges költségként és a szokásos költségelszámolási gyakorlatnak megfelelően kiszámított egységköltségként igényelt összeg legalább 325 000 EUR-t tesz ki.

A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokat egy hiteles külső ellenőr, vagy köztestületek esetében a költségvetési rendelet 203. cikke (4) bekezdésével összhangban egy hozzáértő és független köztisztviselő készíti el.

(6)   Az MSCA képzési és mobilitási tevékenységek támogatásai esetében az uniós hozzájárulás megállapításakor adott esetben megfelelően figyelembe kell venni a kedvezményezettnek a szülési szabadsággal, a szülői szabadsággal, a betegszabadsággal, a külön szabadsággal vagy a felvevő fogadó szervezet vagy a családi állapot változásával kapcsolatos, a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás időtartama alatt felmerülő járulékos költségeit.

(7)   A nyílt hozzáféréssel kapcsolatos költségek, beleértve az adatkezelési terveket is, a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodással összhangban visszatéríthetők.

37. cikk

Kölcsönös biztosítási mechanizmus

(1)   Egy kölcsönös biztosítási mechanizmus (a továbbiakban: mechanizmus) kerül létrehozásra, amely az 1290/2013/EU rendelet 38. cikkének megfelelően létrehozott alap helyébe lép, és annak jogutódjává válik. A mechanizmus azon összegek visszafizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok fedezésére szolgál, amelyeket a kedvezményezetteknek meg kellene fizetniük:

| a) | a Bizottság részére az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (32) értelmében; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság részére az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (32) értelmében;

| b) | a Bizottság és az uniós szervek részére a „Horizont 2020” keretprogram alapján; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság és az uniós szervek részére a „Horizont 2020” keretprogram alapján;

| c) | a Bizottság és a támogató szervek részére a program alapján. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság és a támogató szervek részére a program alapján.

Az első albekezdés c) pontjában említett támogató szerveket érintő kockázat – a támogató szerv jellegét figyelembe véve – fedezhető az alkalmazandó megállapodásban meghatározott közvetett kockázatfedezési rendszer útján is.

(2)   A mechanizmust az Unió irányítja, melyet végrehajtó ügynökként eljárva a Bizottság képvisel. A Bizottság meghatározza a mechanizmus működésének konkrét szabályait.

(3)   A kedvezményezetteknek a tevékenységhez nyújtott uniós támogatás 5 %-ának megfelelő összegű hozzájárulást kell fizetniük. Rendszeres időközönként végzett, átlátható értékelések alapján a Bizottság az említett hozzájárulást megemelheti legfeljebb 8 %-ra vagy lecsökkentheti az 5 %-os mérték alá. A kedvezményezettek által a mechanizmusnak nyújtott hozzájárulást az előfinanszírozás első részletéből kell levonni és a kedvezményezettek nevében kell befizetni a mechanizmusba. Az említett hozzájárulás nem haladhatja meg az előfinanszírozás első részletének összegét.

(4)   A kedvezményezettek hozzájárulását az egyenleg kifizetésekor vissza kell téríteni.

(5)   A mechanizmus által generált pénzügyi hozamot vissza kell forgatni a mechanizmusba. Amennyiben a hozam nem elegendő, a mechanizmus nem avatkozhat be, és a Bizottság vagy az érintett támogató szerv közvetlenül a kedvezményezettektől vagy a harmadik felektől követeli vissza a tartozásokat.

(6)   A beszedett összegek a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdése értelmében a mechanizmus címzett bevételének minősülnek. Miután megtörtént minden olyan vissza nem térítendő támogatás kifizetéseinek teljesítése, amelynek kockázatait közvetlen vagy közvetett módon a mechanizmus fedezi, a Bizottság – a jogalkotó hatóság döntéseire is figyelemmel – visszafizetteti az esetleges tartozásokat, és jóváírja őket az Unió költségvetése javára.

(7)   A mechanizmus bármely más, közvetlen irányítás alatt álló uniós program kedvezményezettjeire kiterjeszthető. A Bizottság elfogadja a más programok kedvezményezettjeinek részvételére vonatkozó feltételeket.

38. cikk

Tulajdonjog és oltalom

(1)   A kedvezményezettek az általuk generált eredmények tulajdonosai. A kedvezményezetteknek biztosítaniuk kell, hogy a munkavállalóiknak vagy bármely más félnek az eredményekhez kapcsolódó jogait a kedvezményezetteknek a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban meghatározott kötelezettségeivel összhangban lehessen gyakorolni.

Az eredmények két vagy több kedvezményezett közös tulajdonát képezik, amennyiben:

| a) | a kedvezményezettek azokat közösen hozták létre; vagy |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettek azokat közösen hozták létre; vagy

| b) | nem lehet:






  i. | megállapítani az egyes kedvezményezettek saját hozzájárulását; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

nem lehet:

i.

megállapítani az egyes kedvezményezettek saját hozzájárulását; vagy

| ii. | felosztani az eredményeket azok oltalmának kérelmezése, megszerzése vagy fenntartása céljából. |
| --- | --- |

ii.

felosztani az eredményeket azok oltalmának kérelmezése, megszerzése vagy fenntartása céljából.

A tulajdonostársaknak írásban meg kell állapodniuk a közös tulajdonból fakadó jogok megosztásáról és gyakorlásának feltételeiről. Amennyiben a konzorciummegállapodásban vagy a közös tulajdonra vonatkozó megállapodásban másként nem állapodnak meg, mindegyik tulajdonostárs jogosult a közös tulajdont képező eredmények hasznosítására vonatkozó nem kizárólagos használati engedélyt adni harmadik feleknek (a használati jog továbbadásának kizárásával), feltéve, hogy a többi tulajdonostársat erről előre értesíti, és méltányos és észszerű ellentételezésben részesíti. A tulajdonostársak írásban megállapodhatnak abban, hogy a közös tulajdonra vonatkozó szabályoktól eltérő szabályokat alkalmaznak.

(2)   Az uniós támogatásban részesült kedvezményezettek kötelesek megfelelő oltalomban részesíteni az eredményeiket, ha az oltalom – minden releváns megfontolást, így a kereskedelmi hasznosítás kilátásait vagy bármely egyéb legitim érdeket is figyelembe véve – lehetséges és indokolt. Az oltalomra vonatkozó döntés meghozatalakor a kedvezményezetteknek figyelembe kell venniük a tevékenység többi kedvezményezettjének jogos érdekeit is.

39. cikk

Hasznosítás és terjesztés

(1)   Valamennyi uniós támogatásban részesült kedvezményezett köteles minden tőle telhetőt megtenni annak érdekében, hogy a tulajdonában lévő eredményeket hasznosítsa vagy más jogalannyal hasznosíttassa. A hasznosítás történhet közvetlenül a kedvezményezettek által, vagy közvetett módon, különösen a 40. cikknek megfelelően az eredmények átruházása vagy rájuk vonatkozó használati jog adása útján.

A munkaprogram további hasznosítási kötelezettségekről is rendelkezhet.

Amennyiben egy kedvezményezett minden tőle telhetőt megtett az eredményei közvetlen vagy közvetett módon történő hasznosítása érdekében, hasznosításra azonban mégsem kerül sor a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban megállapított időszak alatt, a kedvezményezettnek a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban megadott megfelelő online felület használata útján kell érdekelt feleket keresnie az eredmények hasznosítása érdekében. Az említett kötelezettség teljesítésétől el lehet tekinteni, ha az a kedvezményezett kérelme alapján az indokoltnak tekinthető.

(2)   A szellemi tulajdon védelmével, a biztonsági szabályokkal és a jogos érdekekkel kapcsolatos esetleges korlátozásokra is figyelemmel minden kedvezményezett köteles az eredményeit a lehető leghamarabb terjeszteni nyilvánosan hozzáférhető formátumban.

A munkaprogram további terjesztési kötelezettségekről is rendelkezhet, miközben védi az EU gazdasági és tudományos érdekeit.

(3)   A kedvezményezettek biztosítják, hogy a tudományos publikációkhoz való nyílt hozzáférés a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban rögzített feltételekkel valósuljon meg. Ezen belül a kedvezményezettek biztosítják, hogy ők maguk vagy a szerzők elegendő terjedelmű szellemitulajdon-jogot tartsanak fenn ahhoz, hogy teljesíteni tudják a nyílt hozzáférésre vonatkozó kötelezettségeiket.

A kutatási adatokhoz való, a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban megállapított feltételek melletti nyílt hozzáférés minősül általános szabálynak, lehetőséget biztosítva ugyanakkor a kivételekre, „a szükséges zártság melletti lehető legnagyobb mértékű nyitottság” elvét követve, figyelembe véve a kedvezményezettek jogos érdekeit, többek között a kereskedelmi hasznosítást és más korlátokat, például az adatvédelmi szabályokat, a magánélet védelmét, az üzleti titkokat, az uniós versenyérdekeket, a biztonsági szabályokat vagy a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat.

A munkaprogram további, a nyílt tudományos gyakorlatok alkalmazására irányuló ösztönzőkről vagy kötelezettségekről is rendelkezhet.

(4)   A kedvezményezettek kötelesek a program keretébe tartozó tevékenységek során létrejött minden kutatási adatot a FAIR-alapelvekkel összhangban és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásnak megfelelően kezelni, és kötelesek adatkezelési tervet készíteni.

A munkaprogram – indokolt esetben – az EOSC a kutatási adatok tárolása és az azokhoz való hozzáférés biztosítása céljából történő használatára vonatkozó további kötelezettségekről is rendelkezhet.

(5)   Az eredményeiket terjeszteni kívánó kedvezményezettek kötelesek erről előre értesíteni a tevékenység többi kedvezményezettjét. A többi kedvezményezett bármelyike kifogással élhet, ha igazolni tudja, hogy az eredményeihez vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő jogos érdekei az eredmények terjesztésének következtében jelentős kárt szenvednének. Ilyenkor csak abban az esetben kerülhet sor az eredmények terjesztésre, ha az említett jogos érdekek védelme érdekében megtételre kerültek a megfelelő lépések.

(6)   Amennyiben a munkaprogram másként nem rendelkezik, a pályázatoknak tartalmazniuk kell egy, az eredmények hasznosítására és terjesztésére vonatkozó tervet. Amennyiben az eredmények várható hasznosításának részét képezi termékek vagy eljárások fejlesztése, kialakítása, előállítása és értékesítése vagy szolgáltatások kialakítása és nyújtása, a tervnek tartalmaznia kell az ilyen hasznosításra vonatkozó stratégiát. Amennyiben a terv az eredményeknek elsősorban nem társult harmadik országokban történő hasznosítását tartalmaz, a jogalanyoknak meg kell indokolniuk, hogy az említett hasznosítás miért tekinthető az Unió érdekében állónak.

A kedvezményezettek kötelesek frissíteni az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozó tervet a tevékenység során és annak lezárultát követően, a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodással összhangban.

(7)   A Bizottság vagy az érintett támogató szerv által végzendő nyomon követés és terjesztés céljára a kedvezményezettek kötelesek minden kért információt megadni az eredményeik hasznosítására és terjesztésére vonatkozóan, a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodással összhangban. Ezeket az információkat – a kedvezményezettek jogos érdekeire is figyelemmel – nyilvánosságra kell hozni.

40. cikk

Átruházás és a használati jogok átadása

(1)   A kedvezményezettek átruházhatják az eredményeik feletti tulajdonjogot. Kötelesek gondoskodni arról, hogy a kötelezettségeik az új tulajdonosra is vonatkozzanak, valamint hogy az új tulajdonos minden további átruházás alkalmával köteles legyen azokat továbbadni.

(2)   Konkrétan azonosított harmadik felekre és kapcsolódó szervezeteikre vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában, és amennyiben nem kizárt az alkalmazandó jogszabályok értelmében, az eredmények feletti tulajdonjogot átruházni tervező kedvezményezettek kötelesek előre értesíteni minden más, az eredmények tekintetében még hozzáférési jogokkal rendelkező kedvezményezettet. Az értesítésben elegendő tájékoztatást kell adni az új tulajdonosról ahhoz, hogy a kedvezményezettek értékelhessék a hozzáférési jogaikat érő hatásokat.

Konkrétan azonosított harmadik felekre és kapcsolódó szervezeteire vonatkozó, eltérő írásbeli megállapodás hiányában a kedvezményezettek kifogással élhetnek valamely másik kedvezményezett általi, az eredmények tulajdonjogára vonatkozó átruházása ellen, amennyiben igazolni tudják, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná a hozzáférési jogaikat. Ilyen esetben az átruházásra mindaddig nem kerülhet sor, amíg az érintett kedvezményezettek között megállapodás nem születik. A vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.

(3)   A kedvezményezettek – akár kizárólagos – használati engedélyt adhatnak az eredményeikre vonatkozóan vagy más módon – akár kizárólagos – jogot biztosíthatnak azok hasznosítására, amennyiben ez nem érinti a kötelezettségeik teljesítését. Az eredményekre vonatkozóan kizárólagos engedély adható, azzal a feltétellel, hogy az összes többi érintett kedvezményezett beleegyezik abba, hogy lemond az azokra vonatkozó hozzáférési jogáról.

(4)   A vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban indokolt esetben biztosítani kell az eredmények feletti tulajdonjog átruházásának vagy az eredményekre vonatkozó kizárólagos használati jog adásának kifogásolására vonatkozó jogot a Bizottság vagy az érintett támogató szerv számára, amennyiben:

| a) | az eredményeket előállító kedvezményezettek uniós támogatásban részesültek; |
| --- | --- |

a)

az eredményeket előállító kedvezményezettek uniós támogatásban részesültek;

| b) | az átruházás vagy a használati jog adása egy nem társult harmadik országban letelepedett jogalany részére történik; és |
| --- | --- |

b)

az átruházás vagy a használati jog adása egy nem társult harmadik országban letelepedett jogalany részére történik; és

| c) | az átruházás vagy a használati jog adása nincs összhangban az Unió érdekeivel. |
| --- | --- |

c)

az átruházás vagy a használati jog adása nincs összhangban az Unió érdekeivel.

Amennyiben rendelkezésre áll a kifogásolási jog, a kedvezményezettnek előzetes értesítést kell küldenie az eredmények feletti tulajdonjog átruházásának vagy az eredményekre vonatkozó kizárólagos használati jog adásának szándékáról. A kifogásolási jogról írásban le lehet mondani konkrétan meghatározott jogalanyok részére történő átruházás vagy használati jog adása esetére, amennyiben az Unió érdekeit védő intézkedéseket vezettek be.

41. cikk

Hozzáférési jogok

(1)   A hozzáférési jogok gyakorlásának igénylését és a hozzáférési jogokról való lemondást írásba kell foglalni.

(2)   A hozzáférési jogot adó féllel kötött ellenkező értelmű megállapodás hiányában a hozzáférési jogok nem foglalják magukban a hozzáférési jogok továbbadásának jogát.

(3)   A kedvezményezettek a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kötelesek tájékoztatni egymást mindazokról a korlátozásokról, amelyek behatárolják a tulajdonukban álló meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok megadását.

(4)   A kedvezményezett hozzáférés megadására vonatkozó kötelezettségét nem érinti az, hogy már nem vesz részt egy adott tevékenységben.

(5)   A kedvezményezettek megállapodhatnak abban, hogy az a kedvezményezett, amely nem teljesíti a kötelezettségeit, hozzáférési jogait elveszíti.

(6)   A kedvezményezettek kötelesek hozzáférést biztosítani:

| a) | az eredményeikhez jogdíjmentes alapon a tevékenységben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához azokra szükségük van; |
| --- | --- |

a)

az eredményeikhez jogdíjmentes alapon a tevékenységben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához azokra szükségük van;

| b) | a meglévő információikhoz és jogaikhoz a tevékenységben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van, figyelembe véve a (3) bekezdésben említett esetleges korlátozásokat; a hozzáférést jogdíjmentes alapon kell biztosítani, kivéve, ha a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodáshoz történő csatlakozásuk előtt a kedvezményezettek eltérő értelmű megállapodást kötöttek; |
| --- | --- |

b)

a meglévő információikhoz és jogaikhoz a tevékenységben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját feladatai végrehajtásához arra szüksége van, figyelembe véve a (3) bekezdésben említett esetleges korlátozásokat; a hozzáférést jogdíjmentes alapon kell biztosítani, kivéve, ha a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodáshoz történő csatlakozásuk előtt a kedvezményezettek eltérő értelmű megállapodást kötöttek;

| c) | az eredményeikhez és – a (3) bekezdésben említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz a tevékenységben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját eredményei hasznosításához azokra szüksége van; az ilyen hozzáférést méltányos és észszerű feltételek mentén létrejött megállapodás alapján kell biztosítani. |
| --- | --- |

c)

az eredményeikhez és – a (3) bekezdésben említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz a tevékenységben részt vevő bármely más olyan kedvezményezett számára, amelynek a saját eredményei hasznosításához azokra szüksége van; az ilyen hozzáférést méltányos és észszerű feltételek mentén létrejött megállapodás alapján kell biztosítani.

(7)   Ha a kedvezményezettek másként nem állapodnak meg, kötelesek hozzáférést biztosítani az eredményeikhez és – a (3) bekezdésben említett esetleges korlátozásokat figyelembe véve – a meglévő információikhoz és jogaikhoz a következő jogalanyok számára:

| a) | valamely tagállamban vagy társult országban telepedtek le; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállamban vagy társult országban telepedtek le;

| b) | egy másik kedvezményezett közvetlen vagy közvetett többségi befolyása alatt állnak, vagy az adott kedvezményezettel azonos közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt állnak, vagy közvetlen vagy közvetett többségi befolyást gyakorolnak az adott kedvezményezett felett; és |
| --- | --- |

b)

egy másik kedvezményezett közvetlen vagy közvetett többségi befolyása alatt állnak, vagy az adott kedvezményezettel azonos közvetlen vagy közvetett többségi befolyás alatt állnak, vagy közvetlen vagy közvetett többségi befolyást gyakorolnak az adott kedvezményezett felett; és

| c) | az adott kedvezményezett eredményeinek – a kedvezményezett hasznosítási kötelezettségével összhangban történő – hasznosítása céljából hozzáférést igényelnek. |
| --- | --- |

c)

az adott kedvezményezett eredményeinek – a kedvezményezett hasznosítási kötelezettségével összhangban történő – hasznosítása céljából hozzáférést igényelnek.

A hozzáférést méltányos és észszerű feltételek mellett kell biztosítani, melyekről megállapodást kell kötni.

(8)   A hasznosítási célt szolgáló hozzáférési jogok legfeljebb egy évvel a tevékenység végét követően igényelhetők, feltéve, hogy a kedvezményezettek nem állapodnak meg ettől eltérő időkorlát alkalmazásában.

(9)   Az uniós támogatásban részesült kedvezményezettek kötelesek jogdíjmentes alapon hozzáférést biztosítani az eredményeikhez az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számára az uniós szakpolitikák vagy programok kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljából.

A hozzáférés nem szolgálhat kereskedelmi célokat és nem szolgálhatja a piaci versenyben való részvétel célját.

E hozzáférési jogok a kedvezményezettek meglévő információira és jogaira nem terjednek ki. Az „A társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszter körébe tartozó tevékenységek esetében az uniós támogatásban részesült kedvezményezettek kötelesek jogdíjmentes alapon hozzáférést biztosítani az eredményeikhez a tagállamok nemzeti hatóságai számára is az e területet érintő szakpolitikáik és programjaik kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljára. A hozzáférés nem szolgálhat kereskedelmi célokat és nem szolgálhatja a piaci versenyben való részvétel célját, továbbá olyan kétoldalú megállapodás tárgyát kell képeznie, amely konkrét feltételeket határoz meg annak garantálására, hogy a hozzáférési jogot kizárólag a tervezett célra használják, és hogy megfelelő titoktartási kötelezettségek alkalmazandók. A hozzáférést igénylő tagállamnak, illetve uniós intézménynek, szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek valamennyi tagállamot értesítenie kell az igénylésről.

(10)   A munkaprogram adott esetben további hozzáférési jogokról is rendelkezhet.

42. cikk

Egyedi rendelkezések

(1)   A tulajdonjogra, a hasznosításra és terjesztésre, az átruházásra, a használati jog adására, valamint a hozzáférési jogokra vonatkozóan külön rendelkezések lehetnek alkalmazandók az ERC tevékenységeire, a képzéshez és mobilitáshoz kapcsolódó tevékenységekre, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre, az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzésekre, a program-társfinanszírozási tevékenységekre és a koordinációs és támogatási tevékenységekre.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyedi rendelkezéseket a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban kell rögzíteni, és ezek nem módosíthatják az alapelveket és a nyílt hozzáférésre vonatkozó kötelezettségeket.

43. cikk

Pénzdíjak

(1)   Amennyiben e fejezet másként nem rendelkezik, a program keretében nyújtott ösztönző vagy elismerést kifejező pénzdíjakat a költségvetési rendelet IX. címével összhangban kell odaítélni és kezelni.

(2)   Amennyiben a munkaprogram vagy a versenypályázat szabályai másként rendelkeznek, a versenypályázatokban bármely jogalany részt vehet letelepedési helyétől függetlenül.

(3)   A Bizottság vagy az érintett támogató szerv adott esetben a következőkkel hozhat létre pénzdíjakat:

| a) | más uniós szervek; |
| --- | --- |

a)

más uniós szervek;

| b) | harmadik országok, ideértve azok tudományos és technológiai szervezeteit és ügynökségeit; |
| --- | --- |

b)

harmadik országok, ideértve azok tudományos és technológiai szervezeteit és ügynökségeit;

| c) | nemzetközi szervezetek; vagy |
| --- | --- |

c)

nemzetközi szervezetek; vagy

| d) | nonprofit jogalanyok. |
| --- | --- |

d)

nonprofit jogalanyok.

(4)   A munkaprogram vagy a versenypályázat szabályai megállapítják a kommunikációra és adott esetben a hasznosításra és a terjesztésre, a tulajdonjogra és a hozzáférési jogokra vonatkozó kötelezettségeket, a használati jogok átadásáról szóló rendelkezéseket is beleértve.

III. FEJEZET

Közbeszerzés

44. cikk

Közbeszerzés

(1)   Amennyiben e fejezet másként nem rendelkezik, a program keretében lefolytatott közbeszerzéseket a költségvetési rendelet VII. címével összhangban kell odaítélni és kezelni.

(2)   A közbeszerzés olyan kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés vagy innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzés formáját is öltheti, amelyet a Bizottság vagy az érintett támogató szerv saját nevében vagy tagállamok vagy társult országok ajánlatkérő szerveivel közösen hajt végre. Ebben az esetben a 26. cikkben foglalt szabályok alkalmazandók.

IV. FEJEZET

Vegyesfinanszírozási műveletek és vegyes finanszírozás

45. cikk

Vegyesfinanszírozási műveletek

A program keretében támogatott vegyesfinanszírozási műveleteket az InvestEU programmal és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

46. cikk

A Horizont Európa program keretében nyújtott vegyes finanszírozás és az EIC által nyújtott vegyes finanszírozás

(1)   A Horizont Európa program keretében nyújtott vegyes finanszírozás vagy az EIC által nyújtott vegyes finanszírozás vissza nem térítendő támogatásból vagy visszatérítendő előlegből álló összetevőire a 34–37. cikk alkalmazandó.

(2)   Az EIC általi vegyes finanszírozást e rendelet 48. cikkének megfelelően kell nyújtani. Az EIC általi vegyes finanszírozás addig nyújtható, amíg a tevékenység finanszírozható vegyesfinanszírozási műveletként vagy az InvestEU program szerinti uniós garancia által teljes mértékben lefedett finanszírozási és befektetési műveletként. A költségvetési rendelet 209. cikkétől eltérve az említett cikk (2) bekezdésében és különösen az említett bekezdés a) és d) pontjában megállapított feltételek nem alkalmazandók az EIC általi vegyes finanszírozás odaítélésekor.

(3)   A Horizont Európa keretében nyújtott vegyes finanszírozás odaítélhető program-társfinanszírozási tevékenységhez is, amennyiben tagállamok és társult országok valamely közös programja pénzügyi eszközök kiválasztott tevékenységek támogatására történő felhasználását irányozza elő. Az ilyen tevékenységek értékelését és kiválasztását a 15., a 23., a 24., a 27., a 28. és a 29. cikknek megfelelően kell végezni. A Horizont Európa keretében nyújtott vegyes finanszírozás végrehajtásának feltételei meg kell, hogy feleljenek a 32. cikknek, értelemszerűen a 48. cikk (10) bekezdésének, valamint a munkaprogramban meghatározott bármely további és indokolt feltételnek.

(4)   A törlesztések – beleértve a visszatérített előlegeket és a Horizont Európa program keretében nyújtott vegyes finanszírozás vagy az EIC által nyújtott vegyes finanszírozásból származó bevételeket is – a költségvetési rendelet 21. cikke (3) bekezdésének f) pontjával és 21. cikke (4) bekezdésével összhangban belső címzett bevételnek tekintendők.

(5)   A Horizont Európa program keretében nyújtott vegyes finanszírozás vagy az EIC által nyújtott vegyes finanszírozást olyan módon kell nyújtani, amely támogatja az Unió versenyképességét, miközben nem vonja magával a verseny torzulását a belső piacon.

47. cikk

Úttörő kutatásokat támogató program

(1)   Az Úttörő kutatásokat támogató program olyan magas kockázatú, élvonalbeli, konzorciumok vagy egyetlen kedvezményezett által végrehajtott projektekhez nyújt vissza nem térítendő támogatást, amelyek áttörést hozó innováció és új piaci lehetőségek megteremtését célozzák. Az Úttörő kutatásokat támogató program a tudományos, technológiai vagy deep tech kutatás és fejlesztés legkorábbi szakaszait, többek között a technológia validálásához szükséges ötlet-életképességi vizsgálat és prototípusok elkészítését támogatja.

Az Úttörő kutatásokat támogató program végrehajtása túlnyomórészt rendszeres évközi határidőket előíró, alulról építkező nyílt pályázati felhívások révén történik; a program versenyre ösztönző kihívásokat is biztosít olyan fő stratégiai célkitűzések kidolgozása céljából, amelyek a deep tech technológiákon alapuló megoldásokat és forradalmi gondolkodást igényelnek.

(2)   Az Úttörő kutatásokat támogató program átmeneti tevékenységeinek végrehajtása segíti a kutatók és innovátorok széles körét az uniós kereskedelmi fejlesztéshez vezető úton, például a demonstrációs tevékenységek, valamint a potenciális üzleti lehetőségek megvalósíthatóságát értékelő tanulmányok terén, továbbá támogatja az induló innovatív és spin-off vállalkozások létrehozását.

Az Úttörő kutatásokat támogató program átmeneti tevékenységeire vonatkozó pályázati felhívások közzétételéről és tartalmáról a munkaprogramban a tevékenységek érintett portfóliója kapcsán megállapított célkitűzéseket és költségvetést figyelembe véve kell dönteni.

Minden egyes, az Úttörő kutatásokat támogató program, és adott esetben az Úttörő kutatásokat támogató program átmeneti tevékenységeinek keretében pályázati felhívás útján már kiválasztott pályázat részére odaítélhetők fix összegű, 50 000 EUR-t meg nem haladó kiegészítő vissza nem térítendő támogatások olyan kiegészítő tevékenységek, többek között olyan sürgős koordinációs és támogatási tevékenységek végrehajtásához, amelyek a portfólió kedvezményezetti közösségét kívánják megerősíteni, így például a lehetséges spin-off vállalkozások vagy potenciálisan piacteremtő innovációk felméréséhez vagy üzleti terv kidolgozásához. Az ilyen esetekről tájékoztatni kell az egyedi program keretében létrehozott programbizottságot.

(3)   Az Úttörő kutatásokat támogató programra a 28. cikkben említett odaítélési feltételek alkalmazandók.

48. cikk

Az Akcelerátor program

(1)   Az Akcelerátor programjának célja alapvetően a piacteremtő innováció támogatása. Kizárólag egyedüli kedvezményezetteknek nyújt főként vegyes finanszírozású támogatást. Bizonyos feltételek mellett nyújthat kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatásokat, valamint kizárólag tőkerészesedés formájában nyújtott támogatásokat is.

Az Akcelerátor program a következő típusú támogatásokat nyújtja:

| a) | áttörő és diszruptív, nem hitelképes innovációt végrehajtó kkv-knak, többek között startupoknak és – kivételes esetben – kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak nyújtott vegyes finanszírozású támogatás; |
| --- | --- |

a)

áttörő és diszruptív, nem hitelképes innovációt végrehajtó kkv-knak, többek között startupoknak és – kivételes esetben – kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak nyújtott vegyes finanszírozású támogatás;

| b) | az inkrementális innovációtól az áttörést hozó és diszruptív innovációig számos különböző típusú innovációt végrehajtó és a későbbiekben növekedésre törekvő kkv-knak, többek között startupoknak kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

b)

az inkrementális innovációtól az áttörést hozó és diszruptív innovációig számos különböző típusú innovációt végrehajtó és a későbbiekben növekedésre törekvő kkv-knak, többek között startupoknak kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatás;

| c) | kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatásban korábban már részesült, nem hitelképes kkv-knak, többek között startupoknak kizárólag tőkerészesedés formájában nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

c)

kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatásban korábban már részesült, nem hitelképes kkv-knak, többek között startupoknak kizárólag tőkerészesedés formájában nyújtott támogatás.

Az Akcelerátor program keretében nyújtott, kizárólag vissza nem térítendő támogatások formájában megvalósuló támogatás kizárólag a következő feltételek együttes teljesülése esetén nyújtható:

| a) | a projektnek tartalmaznia kell a pályázó növekedési kapacitásaira és szándékára vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

a)

a projektnek tartalmaznia kell a pályázó növekedési kapacitásaira és szándékára vonatkozó információkat;

| b) | a kedvezményezett kizárólag startup vagy kkv lehet; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett kizárólag startup vagy kkv lehet;

| c) | kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatás az Akcelerátor program keretében a program végrehajtási ideje alatt csupán egyszer adható valamely kedvezményezettnek, legfeljebb 2,5 millió EUR értékben. |
| --- | --- |

c)

kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatás az Akcelerátor program keretében a program végrehajtási ideje alatt csupán egyszer adható valamely kedvezményezettnek, legfeljebb 2,5 millió EUR értékben.

(2)   Az Akcelerátor program kedvezményezettje valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, növekedésre törekvő startupnak, kkv-nak vagy – kivételes esetekben – kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot vagy a kedvezményezett, vagy a kedvezményezett előzetes beleegyezésével a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes vagy jogi személy nyújthatja be. Ez utóbbi esetben a támogatási megállapodás egyedül a kedvezményezettel kerül aláírásra.

(3)   Egyetlen odaítélési határozatnak kell lefednie az EIC általi vegyes finanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és támogatást biztosítania hozzájuk.

(4)   A pályázatokat – egyedi tartalmuk alapján – független külső szakértőknek kell értékelniük, és azokat – a 27., a 28., és a 29. cikk alapján, e cikk (5) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel – köztes határidőket előíró, nyitott pályázati felhíváson keresztül kell támogatásra érdemesként kiválasztani.

(5)   A benyújtott pályázatokat a következő odaítélési feltételek alapján kell értékelni:

| a) | kiválóság; |
| --- | --- |

a)

kiválóság;

| b) | hatás; |
| --- | --- |

b)

hatás;

| c) | a tevékenység kockázati szintje, amely a beruházásokat akadályozná, a végrehajtás minősége és hatékonysága, valamint az uniós támogatás szükségessége. |
| --- | --- |

c)

a tevékenység kockázati szintje, amely a beruházásokat akadályozná, a végrehajtás minősége és hatékonysága, valamint az uniós támogatás szükségessége.

(6)   Az érintett pályázók beleegyezésével a Bizottság vagy a programot végrehajtó támogató szervek (beleértve az EIT-KIC-et is) benyújthatják közvetlenül az (5) bekezdése c) pontjában említett odaítélési szempont alapján történő értékelésre az olyan, innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységet tartalmazó pályázatokat, amelyek megfelelnek az (5) bekezdés a) és b) pontjában említett odaítélési feltételeknek, feltéve, hogy teljesülnek a következő együttes feltételek:

| a) | a pályázat a Horizont 2020 keretprogramból vagy a programból támogatott bármely más tevékenységből ered; vagy a pályázat nemzeti és/vagy regionális programból ered, mely utóbbi az első munkaprogram keretében indított, az e lehetőség iránti kereslet felmérésével kezdődő, feltáró jellegű kísérleti szakasz tárgyát képezi; a vonatkozó részletes rendelkezéseket az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programban kell megállapítani; |
| --- | --- |

a)

a pályázat a Horizont 2020 keretprogramból vagy a programból támogatott bármely más tevékenységből ered; vagy a pályázat nemzeti és/vagy regionális programból ered, mely utóbbi az első munkaprogram keretében indított, az e lehetőség iránti kereslet felmérésével kezdődő, feltáró jellegű kísérleti szakasz tárgyát képezi; a vonatkozó részletes rendelkezéseket az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programban kell megállapítani;

| b) | a pályázat egy, az előző két éven belül végrehajtott, a pályázat kiválóságát és hatását értékelő projekt-felülvizsgálaton alapul, figyelemmel a munkaprogramban tovább részletezett feltételekre és eljárásokra. |
| --- | --- |

b)

a pályázat egy, az előző két éven belül végrehajtott, a pályázat kiválóságát és hatását értékelő projekt-felülvizsgálaton alapul, figyelemmel a munkaprogramban tovább részletezett feltételekre és eljárásokra.

(7)   Kiválósági pecsét a következő, együttesen teljesítendő feltételek alapján ítélhető oda:

| a) | a kedvezményezett startup, kkv vagy kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalat; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett startup, kkv vagy kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalat;

| b) | a pályázat támogathatónak minősült, és az (5) bekezdés a) és b) pontjában említett odaítélési feltételek tekintetében teljesítette a vonatkozó küszöbértékeket; |
| --- | --- |

b)

a pályázat támogathatónak minősült, és az (5) bekezdés a) és b) pontjában említett odaítélési feltételek tekintetében teljesítette a vonatkozó küszöbértékeket;

| c) | a tevékenység támogatható lenne innovációs tevékenység keretében. |
| --- | --- |

c)

a tevékenység támogatható lenne innovációs tevékenység keretében.

(8)   Az értékelésen túljutott pályázatokra vonatkozóan a független külső szakértők a felmerülő kockázatok és az innováció piacra juttatásához szükséges erőforrások és idő alapján megfelelő, az Akcelerátor program keretében nyújtandó támogatást javasolnak.

A Bizottság indokolt esetben, például az uniós szakpolitikák célkitűzéseinek való meg nem felelés alapján elutasíthat valamely, a független külső szakértők által el nem utasított pályázatot. Az ilyen elutasítás indokairól tájékoztatni kell a programbizottságot.

(9)   Az Akcelerátor program keretében nyújtott támogatásnak sem a vissza nem térítendő támogatásból álló összetevője, sem a visszatérítendő előlegből álló összetevője nem haladhatja meg a kiválasztott innovációs tevékenység teljes elszámolható költségeinek 70 %-át.

(10)   Az Akcelerátor program keretében nyújtott támogatás tőkerészesedéshez és visszatérítendő támogatáshoz kapcsolódó összetevőinek teljesítésére vonatkozó feltételeket az (EU) 2021/764 határozatban kell meghatározni.

(11)   A kiválasztott tevékenységre vonatkozó szerződésben meg kell határozni egyedi, mérhető részcélokat, az azoknak megfelelő előfinanszírozást, valamint az Akcelerátor program keretében nyújtott támogatás részletekben történő kifizetésének módját.

Az EIC általi vegyes finanszírozás esetén az innovációs tevékenységnek megfelelő tevékenységek megkezdhetők, a vissza nem térítendő támogatás vagy a visszatérítendő előleg első előfinanszírozási részlete pedig kifizethető azelőtt is, hogy az odaítélt EIC-vegyesfinanszírozás más összetevői teljesítésre kerülnének. Az említett összetevőket a szerződésben megállapított egyedi részcélok teljesítésének függvényében kell teljesíteni.

(12)   A szerződésnek megfelelően a tevékenységet fel kell függeszteni, módosítani kell vagy kellően indokolt esetben meg kell szüntetni, ha nem teljesülnek a mérhető részcélok. A tevékenység megszüntethető akkor is, ha a várt– különösen az Unión belüli – piaci bevezetés nem valósulhat meg.

A Bizottság kivételes esetekben és az EIC-testület tanácsára független külső szakértők általi projektfelülvizsgálat függvényében úgy dönthet, hogy megnöveli az Akcelerátor program keretében nyújtott támogatást. Ezekről az esetekről tájékoztatni kell a programbizottságot.

V. FEJEZET

Szakértők

49. cikk

Független külső szakértők kijelölése

(1)   A független külső szakértőket a jelölteket tartalmazó adatbázis összeállítása céljából magánszemélyeknek kiírt részvételi szándék kifejezésére való felhívások, valamint érintett szervezetek – például kutatási ügynökségek, kutatóintézetek, egyetemek, szabványügyi szervezetek, civil társadalmi szervezetek vagy vállalkozások – részére kiírt felhívások alapján kell meghatározni és kiválasztani.

A költségvetési rendelet 237. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Bizottság vagy az érintett támogató szerv kivételes és kellően indokolt esetben átlátható módon az adatbázisban nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező szakértőt is kiválaszthat független szakértőként, amennyiben a részvételi szándék kifejezésére való felhívás nyomán nem sikerült megfelelő külső szakértőket meghatározni.

Az ilyen szakértőknek nyilatkozniuk kell függetlenségükről és a program célkitűzéseinek támogatására való képességükről.

(2)   A költségvetési rendelet 237. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban a független külső szakértők díjazása szabványos feltételek alapján történik. Amennyiben indokolt, valamint kivételes esetben megfelelő szintű, a vonatkozó piaci normákon alapuló szabványos feltételek szerinti díjazást meghaladó díjazás is nyújtható, elsősorban bizonyos magas szinten elismert szakértők számára.

(3)   A költségvetési rendelet 38. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett információkon túl a vissza nem térítendő támogatás nyújtására vonatkozó kérelmek értékelését végző, személyes minőségükben kinevezett független külső szakértők nevét a szakterületükkel együtt legalább évente egyszer közzé kell tenni a Bizottság vagy a támogató szerv honlapján. Ezen információk összegyűjtését, feldolgozását és közzétételét az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (33) összhangban kell végezni.

(4)   A Bizottság vagy az érintett támogató szerv megfelelő intézkedéseket tesz a független külső szakértők bevonásával kapcsolatos összeférhetetlenség megelőzése érdekében, a költségvetési rendelet 61. cikkével és 150. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

A Bizottság vagy az érintett támogató szerv gondoskodik arról, hogy amennyiben valamely szakértő részéről az általa véleményezendő üggyel kapcsolatban összeférhetetlenség áll fenn, az említett szakértő ne végezzen értékelést, tanácsadást, illetve ne nyújtson segítséget a szóban forgó ügyben.

(5)   A független külső szakértők kijelölésekor a Bizottság vagy az érintett támogató szerv megfelelő intézkedéseket tesz annak érdekében, hogy a készségek, a tapasztalat, a tudás – többek között a szaktudás, különösen a társadalom- és bölcsészettudományok területén –, a földrajzi sokféleség és a nemek tekintetében a tevékenységi területen fennálló helyzetre figyelemmel kiegyensúlyozott összetételt érjen el a szakértői csoportokban és az értékelést végző testületekben.

(6)   Adott esetben az értékelés minőségének garantálása érdekében minden egyes pályázat tekintetében elegendő számú független külső szakértőt kell biztosítani.

(7)   Az összes független külső szakértő díjazási szintjére vonatkozó információt elérhetővé kell tenni az Európai Parlament és a Tanács számára.

III. CÍM

A PROGRAM NYOMON KÖVETÉSE, A VELE KAPCSOLATOS KOMMUNIKÁCIÓ, A PROGRAM ÉRTÉKELÉSE ÉS KONTROLLJA

50. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   A Bizottság évente folyamatosan nyomon követi a program, az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programja irányítását és végrehajtását, valamint az EIT tevékenységeit. Az átláthatóság növelése érdekében ezeket az adatokat a legfrissebb állapot szerint hozzáférhető módon, nyilvánosan elérhetővé kell tenni a Bizottság honlapján. Az ERC, az európai partnerségek, a küldetések, az EIC és az EIT keretében támogatott projektekre vonatkozó adatokat ugyanabban az adatbázisban kell rögzíteni.

Az adatbázis tartalmazza:

| a) | a 3. cikkben említett célkitűzések megvalósítása terén a program keretében tett előrelépésekről történő éves jelentéstételhez használandó, az V. mellékletben szereplő, hatásútvonalanként meghatározott, időhöz kötött mutatók; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikkben említett célkitűzések megvalósítása terén a program keretében tett előrelépésekről történő éves jelentéstételhez használandó, az V. mellékletben szereplő, hatásútvonalanként meghatározott, időhöz kötött mutatók;

| b) | információ a társadalom- és bölcsészettudományok általános érvényre juttatásának szintjéről, az alacsonyabb és magasabb technológiai készenléti szintek arányáról az együttműködésen alapuló kutatásokban, a részvétel szélesítésében érintett országok részvételével kapcsolatos előrelépésről, az együttműködésen alapuló projektekre vonatkozó konzorciumok földrajzi összetételéről, a kutatók fizetésének alakulásáról, a kétlépcsős benyújtási és értékelési eljárás alkalmazásáról, az európai K+I célú együttműködés elősegítésére irányuló intézkedésekről, az elbírálás felülvizsgálatának alkalmazásáról és a panaszok számáról és típusáról, az éghajlati szempontok általános érvényre juttatásáról és a kapcsolódó költségek szintjéről, a kkv-k részvételéről, a magánszektor részvételéről, a nemek szerinti részvételi arányról a támogatott tevékenységekben, az elbírálást végző testületekről, vezető testületekről és tanácsadó testületekről, a kiválósági pecsétekről, az európai partnerségekről, valamint a támogatási arányról, a más uniós programokból származó kiegészítő vagy kumulatív támogatásról, a kutatási infrastruktúráról, a támogatás odaítéléséhez szükséges időről, a nemzetközi együttműködés szintjéről, az állampolgárok szerepvállalásáról és a civil társadalom részvételéről; |
| --- | --- |

b)

információ a társadalom- és bölcsészettudományok általános érvényre juttatásának szintjéről, az alacsonyabb és magasabb technológiai készenléti szintek arányáról az együttműködésen alapuló kutatásokban, a részvétel szélesítésében érintett országok részvételével kapcsolatos előrelépésről, az együttműködésen alapuló projektekre vonatkozó konzorciumok földrajzi összetételéről, a kutatók fizetésének alakulásáról, a kétlépcsős benyújtási és értékelési eljárás alkalmazásáról, az európai K+I célú együttműködés elősegítésére irányuló intézkedésekről, az elbírálás felülvizsgálatának alkalmazásáról és a panaszok számáról és típusáról, az éghajlati szempontok általános érvényre juttatásáról és a kapcsolódó költségek szintjéről, a kkv-k részvételéről, a magánszektor részvételéről, a nemek szerinti részvételi arányról a támogatott tevékenységekben, az elbírálást végző testületekről, vezető testületekről és tanácsadó testületekről, a kiválósági pecsétekről, az európai partnerségekről, valamint a támogatási arányról, a más uniós programokból származó kiegészítő vagy kumulatív támogatásról, a kutatási infrastruktúráról, a támogatás odaítéléséhez szükséges időről, a nemzetközi együttműködés szintjéről, az állampolgárok szerepvállalásáról és a civil társadalom részvételéről;

| c) | a projektszinten lebontott kiadási szintek a specifikus elemzések lehetővé tétele érdekében, az intervenciós területek szerinti bontásban is; |
| --- | --- |

c)

a projektszinten lebontott kiadási szintek a specifikus elemzések lehetővé tétele érdekében, az intervenciós területek szerinti bontásban is;

| d) | a túljelentkezés szintje, különösen a pályázatok száma, valamint a pályázatok száma pályázati felhívásonként, az átlagos pontszám, a küszöbértékek feletti és alatti pályázatok aránya. |
| --- | --- |

d)

a túljelentkezés szintje, különösen a pályázatok száma, valamint a pályázatok száma pályázati felhívásonként, az átlagos pontszám, a küszöbértékek feletti és alatti pályázatok aránya.

(2)   A program célkitűzéseinek megvalósítása terén a program által elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az V. mellékletnek a hatásútvonal-mutatók szükség szerinti , valamint a viszonyítási értékek és célértékek meghatározása céljából történő módosítása tekintetében, továbbá e rendeletnek a monitoring- és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése érdekében..

(3)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a program végrehajtásának és eredményeinek nyomon követésére vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben, a kedvezményezettek adminisztratív terheinek növelése nélkül összegyűjtsék. Ennek érdekében az uniós pénzeszközök címzettjeire – többek között a tevékenységekben részt vevő tudósok szintjén, életpályájuk és mobilitásuk nyomon követése érdekében – és, adott esetben, a tagállamokra vonatkozóan arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(4)   A mennyiségi adatokat a lehető legnagyobb mértékben minőségi elemzésnek kell kísérnie a Bizottság, valamint az uniós és nemzeti támogató szervek részéről.

(5)   Az európai K+I célú együttműködés elősegítését célzó intézkedéseket a munkaprogramok keretében kell nyomon követni és felülvizsgálni.

51. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció, népszerűsítés, terjesztés és hasznosítás

(1)   Az uniós támogatás címzettjeinek fel kell tüntetniük az uniós támogatás eredetét, és különösen az intézkedések és azok eredményeinek népszerűsítésekor (a díjakat is beleértve), gondoskodniuk kell annak láthatóságáról azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos módon célzott információkat juttatnak el többféle közönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, annak tevékenységeihez és eredményeihez kapcsolódóan. Ezenfelül időben érdemi információkat szolgáltat a tagállamok és a kedvezményezettek részére. Kutatási eredményeken, elemzéseken és a hálózati hasonlóságokon alapuló partnerkeresési szolgáltatásokat kell biztosítani az érdekelt szervezetek számára annak érdekében, hogy az együttműködésen alapuló projektekre vonatkozó konzorciumok alakuljanak ki, kiemelt figyelmet fordítva a hálózatépítési lehetőségek feltérképezésére a K+I terén alacsonyabb szinten teljesítő országok jogalanyai számára. Ezen elemzések alapján a konkrét pályázati felhívásokhoz igazítva célirányos partnerkeresési rendezvények szervezhetők.

(3)   A Bizottság emellett a program K+I eredményei, illetve a programból származó ilyen ismeretek elérhetőségének és elterjedésének javítása érdekében megállapít egy terjesztési és hasznosítási stratégiát, hogy felgyorsítsa a piaci bevezetést célzó hasznosítást, valamint hogy növelje a program hatását.

(4)   A program számára elkülönített pénzügyi forrásokat ezenfelül az Unió azon politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikáció költségeinek, valamint olyan tájékoztatási, kommunikációs, népszerűsítési, terjesztési és hasznosítási tevékenységek költségeinek fedezésére is kell fordítani, amely prioritások kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

52. cikk

Programértékelés

(1)   A programértékeléseket megfelelő időben kell elvégezni, hogy azok felhasználhatók legyenek a programra, a következő keretprogramra, valamint a K+I területét érintő más kezdeményezésekre vonatkozó döntéshozatali eljárásban.

(2)   A program időközi értékelését a program végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel a végrehajtásának kezdetét követően, átlátható eljárással kiválasztott független szakértők segítségével kell elvégezni. Az időközi értékelésnek részét képezi a portfolióelemzés és a korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is, és adott esetben alapként szolgál a program kiigazításához vagy átalakításához. Az értékelés során a program eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét kell vizsgálni.

(3)   A program végrehajtásának végén, de legkésőbb négy évvel az 1. cikkben meghatározott időszak végét követően a Bizottság elvégzi a program végső értékelését. A végső értékelésnek részét kell képeznie a korábbi keretprogramok hosszú távú hatásainak értékelése is.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közzéteszi és azokról tájékoztatást nyújt, valamint benyújtja azokat az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

53. cikk

Ellenőrzések

(1)   A program ellenőrzési rendszerének megfelelő egyensúlyt kell biztosítania a bizalom és az ellenőrzés között, figyelemmel az ellenőrzések minden szinten – különösen a kedvezményezettek terhére – felmerülő igazgatási és egyéb költségeire. Egyértelmű, következetes és koherens ellenőrzési szabályokat kell alkalmazni a programon belül.

(2)   A programra vonatkozó ellenőrzési stratégia a program egészének kiadásaiból vett reprezentatív minta pénzügyi ellenőrzésén alapul. A reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel. A több uniós programból nyújtott közös támogatásban részesülő tevékenységeket csak egyszer kell ellenőrizni, lefedve minden érintett programot és azok alkalmazandó szabályait.

(3)   A Bizottság vagy az érintett támogató szerv emellett támaszkodhat kedvezményezetti szinten elvégzett rendszer- és folyamatellenőrzésekre is. Az említett rendszer- és folyamatellenőrzések bizonyos típusú kedvezményezettek esetében opcionálisak, és azoknak - az ügyletek ellenőrzésével kiegészítve - a kedvezményezett rendszereit és folyamatait kell vizsgálniuk. Az ellenőrzéseket egy hozzáértő, független, számviteli dokumentumokat a 2006/43/EK európai parlamenti irányelvnek (34) megfelelően jogszabályban előírt könyvvizsgálatnak alávetni jogosult könyvvizsgáló végzi. A Bizottság vagy az érintett támogató szerv alkalmazhat rendszer- és folyamatellenőrzéseket a kiadásokkal való hatékony és eredményes gazdálkodásra vonatkozó bizonyosság általános szintjének meghatározására, valamint az utólagos ellenőrzések és a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolások szintjének módosítására.

(4)   A költségvetési rendelet 127. cikkének megfelelően a Bizottság vagy az érintett támogató szerv támaszkodhat az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan más, független és kompetens személyek vagy szervezetek – köztük az uniós intézmények vagy szervek által megbízottaktól eltérőek – által végzett ellenőrzésekre.

(5)   Ellenőrzés legkésőbb az egyenleg kifizetése után két évvel végezhető.

(6)   A Bizottság ellenőrzési iránymutatásokat tesz közzé, amelyek célja az ellenőrzési eljárások és szabályok megbízható és egységes alkalmazásának és értelmezésének biztosítása a program teljes időtartama alatt.

54. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz a programban, biztosítania kell az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

55. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az 50. cikk (2) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 50. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   Az 50. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

IV. CÍM

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

56. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet 2021. január 1-jétől hatályát veszti.

57. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az érintett tevékenységek 1290/2013/EU és 1291/2013/EU rendelet szerinti folytatását vagy módosítását, az említett rendeletek továbbra is alkalmazandók az említett tevékenységekre azok lezárásáig. A munkaprogramokra és az 1290/2013/EU rendelet, valamint a megfelelő támogató szerv alap-jogiaktusa alapján elfogadott munkaprogramokban előírt tevékenységekre azok lezárásáig szintén az 1290/2013/EU rendelet, valamint az említett alap-jogiaktusok vonatkoznak.

(2)   A program pénzügyi keretösszegéből a program és az 1291/2013/EU rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadások is fedezhetők.

58. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 28-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  HL C 62., 2019.2.15., 33. o. és HL C 364., 2020.10.28., 124. o.

1

(2)  
  HL C 461., 2018.12.21., 79. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2019. április 17-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. március 16-i határozata első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2020/2094 rendelete (2020. december 14.) a Covid19-válság utáni helyreállítás támogatására szolgáló Európai Uniós Helyreállítási Eszköz létrehozásáról (HL L 433. I, 2020.12.22., 23. o.).

5

(6)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1291/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).

7

(8)  
  HL C 331., 2018.9.18., 30. o.

8

(9)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, a kis- és a középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/697 rendelete (2021. április 29.) az Európai Védelmi Alap létrehozásáról és az (EU) 2018/1092 rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 149. oldalát).

10

(11)  A Tanács (EU) 2021/764 határozata (2021. május 10.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2013/743/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL LI 167 2021.5.12., 1. o.).

11

(12)  
  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

12

(13)  
  HL C 444. I, 2020.12.22., 1. o.

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

14

(15)  
  „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” című, 2018. február 14-i bizottsági közlemény 13 milliárd EUR-ban határozza meg a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz tartozó főbb digitális tevékenységekre irányuló kiadásokat.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

16

(17)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

17

(18)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

18

(19)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

20

(21)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

21

(22)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

22

(23)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

23

(24)  
  HL C 205., 2013.7.19., 9. o.

24

(25)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 1290/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 81. o.).

26

(27)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

27

(28)  Az ivarmirigyek rákos megbetegedéseinek kezelésére vonatkozó kutatás finanszírozható.

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről. (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

30

(31)  Az eljárást az értékelési eljárás kezdete előtt közzétett dokumentum fogja részletezni.

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 1982/2006/EK határozata (2006. december 18.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295, 2018.11.21., 39. o.).

33

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.).

34

---

I. MELLÉKLET

A TEVÉKENYSÉGEK NAGY VONALAKBAN

Az e rendelet 3. cikkében említett általános és egyedi célkitűzések megvalósítására kell törekedni a program egésze tekintetében, az e mellékletben és e rendelet II. mellékletében, valamint az (EU) 2021/764 határozat I. mellékletében ismertetett beavatkozási területek és nagy vonalakban ismertetett tevékenységek révén.

1.

E pillér azt a célt szolgálja, hogy – a 4. cikkel összhangban – a következő tevékenységeken keresztül előmozdítsa a tudományos kiválóságot, a legkiválóbb tehetségeket vonzza Európába, megfelelő támogatást biztosítson a pályakezdő kutatók számára, továbbá támogassa a tudományos kiválóság, a magas színvonalú tudás, módszerek és készségek, valamint a társadalmi, környezeti és gazdasági kihívások megoldására szolgáló technológiák és megoldások létrejöttét és terjesztését a következő tevékenységeken keresztül. Emellett hozzá kell járulnia a programnak a 3. cikkben említett egyéb egyedi célkitűzéseinek a megvalósításához is.

| a) | ERC: vonzó és rugalmas támogatás nyújtása annak érdekében, hogy a tehetséges és kreatív kutatók – különös tekintettel a pályakezdő kutatókra – és munkacsoportjaik állampolgárságuktól és származási országuktól függetlenül – az egész Unióra kiterjedő, kizárólag kiválósági kritériumokon alapuló versenyben megmérettetve – a legígéretesebb útirányokat követhessék a felderítő tudomány területén.
  Beavatkozási terület: felderítő tudomány. |
| --- | --- |

a)

ERC: vonzó és rugalmas támogatás nyújtása annak érdekében, hogy a tehetséges és kreatív kutatók – különös tekintettel a pályakezdő kutatókra – és munkacsoportjaik állampolgárságuktól és származási országuktól függetlenül – az egész Unióra kiterjedő, kizárólag kiválósági kritériumokon alapuló versenyben megmérettetve – a legígéretesebb útirányokat követhessék a felderítő tudomány területén.

Beavatkozási terület: felderítő tudomány.

| b) | MSCA-tevékenységek: a kutatók új ismeretekkel és készségekkel való felvértezése a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló mobilitás és kitettség révén, a képzési és szakmai előmeneteli rendszerek javítása, valamint az intézményi és nemzeti munkaerő-felvétel strukturálása és javítása, figyelembe véve a Kutatók Európai Chartáját és a kutatók felvételére vonatkozó magatartási kódexet; ily módon az MSCA-tevékenységek hozzájárulnak az európai kutatási kiválóság alapjainak Európa-szerte történő lefektetéséhez, a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások előmozdításához, valamint a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívások megoldásához.
  Beavatkozási területek: a kiválóság előmozdítása a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló kutatói mobilitás révén; új készségek fejlesztése kiváló kutatói képzés útján; az emberi erőforrások és a készségfejlesztés erősítése az egész EKT-ben; a szinergiák javítása és elősegítése; a tömegtájékoztatási tevékenységek előmozdítása. |
| --- | --- |

b)

MSCA-tevékenységek: a kutatók új ismeretekkel és készségekkel való felvértezése a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló mobilitás és kitettség révén, a képzési és szakmai előmeneteli rendszerek javítása, valamint az intézményi és nemzeti munkaerő-felvétel strukturálása és javítása, figyelembe véve a Kutatók Európai Chartáját és a kutatók felvételére vonatkozó magatartási kódexet; ily módon az MSCA-tevékenységek hozzájárulnak az európai kutatási kiválóság alapjainak Európa-szerte történő lefektetéséhez, a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások előmozdításához, valamint a jelenlegi és jövőbeli társadalmi kihívások megoldásához.

Beavatkozási területek: a kiválóság előmozdítása a határokon, ágazatokon és tudományágakon átnyúló kutatói mobilitás révén; új készségek fejlesztése kiváló kutatói képzés útján; az emberi erőforrások és a készségfejlesztés erősítése az egész EKT-ben; a szinergiák javítása és elősegítése; a tömegtájékoztatási tevékenységek előmozdítása.

| c) | Kutatási infrastruktúrák: az Európában és Európán kívül dolgozó legjobb kutatók rendelkezésére álló világszínvonalú, fenntartható és nyitott európai kutatási infrastruktúrák megteremtése. A meglévő kutatási infrastruktúrák, köztük az uniós kohéziós politika keretében létrehozott alapok által finanszírozottak használatának ösztönzése. Ily módon a kutatási infrastruktúra nagyobb mértékben lesz képes előmozdítani a tudományos haladást és az innovációt, valamint – a FAIR-alapelvekkel összhangban – a nyílt és kiváló tudományt, a kapcsolódó uniós szakpolitikák és nemzetközi együttműködés területén megvalósuló tevékenységek mellett.
  Beavatkozási területek: az európai kutatási infrastruktúrák megszilárdítása és fejlesztése; a kutatási infrastruktúrák megnyitása, integrálása és összekapcsolása; az európai kutatási infrastruktúrák innovációs potenciálja, valamint innovációs és képzési célú tevékenységek; a kutatási infrastruktúrával kapcsolatos európai politika és a nemzetközi együttműködés megerősítése. |
| --- | --- |

c)

Kutatási infrastruktúrák: az Európában és Európán kívül dolgozó legjobb kutatók rendelkezésére álló világszínvonalú, fenntartható és nyitott európai kutatási infrastruktúrák megteremtése. A meglévő kutatási infrastruktúrák, köztük az uniós kohéziós politika keretében létrehozott alapok által finanszírozottak használatának ösztönzése. Ily módon a kutatási infrastruktúra nagyobb mértékben lesz képes előmozdítani a tudományos haladást és az innovációt, valamint – a FAIR-alapelvekkel összhangban – a nyílt és kiváló tudományt, a kapcsolódó uniós szakpolitikák és nemzetközi együttműködés területén megvalósuló tevékenységek mellett.

Beavatkozási területek: az európai kutatási infrastruktúrák megszilárdítása és fejlesztése; a kutatási infrastruktúrák megnyitása, integrálása és összekapcsolása; az európai kutatási infrastruktúrák innovációs potenciálja, valamint innovációs és képzési célú tevékenységek; a kutatási infrastruktúrával kapcsolatos európai politika és a nemzetközi együttműködés megerősítése.

2.

A pillér azt a célt szolgálja, hogy – a 4. cikkel összhangban –támogassa a magas színvonalú új ismeretek, technológiák és fenntartható megoldások megteremtését és jobb terjesztését, fokozza az európai ipar versenyképességét, erősítse a K+I által az uniós szakpolitikák kidolgozására, támogatására és végrehajtására gyakorolt hatást, valamint támogassa az innovatív megoldásoknak az iparban – különösen a kkv-k és az startupok körében – és a társadalomban való elterjedését a globális kihívások kezelése érdekében a következő tevékenységeken keresztül. Emellett hozzá kell járulnia a programnak a 3. cikkben említett, egyéb egyedi célkitűzéseinek a megvalósításához is.

A társadalom- és bölcsészettudományokat teljes mértékben be kell építeni valamennyi klaszterbe, az egyedi és a célzott tevékenységeket is ideértve.

A hatások, a rugalmasság és a szinergiák maximalizálása érdekében a K+I tevékenységeket hat olyan, páneurópai kutatási infrastruktúrák által összekapcsolt klaszterbe kell szervezni, amelyek külön-külön és együtt is ösztönzik a tudományágakon, ágazatokon, szakpolitikákon és határokon átnyúló, valamint nemzetközi együttműködést. A program II. pillérének széles technológiai készenléti szinten – többek között az alacsonyabb technológiai készenléti szinteken – folytatott tevékenységekre kell kiterjednie.

Az egyes klaszterek több fenntartható fejlődési cél megvalósításához is hozzájárulnak, és számos fenntartható fejlődési cél elérését több klaszter is támogatja.

A K+I tevékenységeket a következő – egy vagy több – klaszterben kell végrehajtani:

| a) | „Egészségügy” klaszter: valamennyi korosztályba tartozó polgár egészségének és jóllétének javítása és védelme a betegségek megelőzésére, diagnosztizálására, nyomon követésére, kezelésére és gyógyítására irányuló új ismeretek megteremtése, innovatív megoldások kidolgozása, valamint adott esetben a nemi dimenzió beépítésének biztosítása, továbbá egészségügyi technológiák fejlesztése révén; az egészségügyi kockázatok csökkentése; a lakosság védelme és az egészségmegőrzés és jóllét előmozdítása a munkahelyeken is; a közegészségügyi rendszerek költséghatékonyabbá, igazságosabbá és fenntarthatóbbá tétele; a szegénységgel összefüggő betegségek megelőzése és leküzdése; valamint a betegek részvételének és önállóságának támogatása.
  Beavatkozási területek: az egész életen át tartó egészség; az egészséget befolyásoló környezeti és szociális tényezők; nem fertőző betegségek, ritka betegségek; fertőző betegségek, beleértve a szegénységgel összefüggő és az elhanyagolt betegségeket is; az egészséget és a gondozást szolgáló eszközök, technológiák és digitális megoldások, beleértve a személyre szabott orvoslást is; egészségügyi ellátórendszerek. |
| --- | --- |

a)

„Egészségügy” klaszter: valamennyi korosztályba tartozó polgár egészségének és jóllétének javítása és védelme a betegségek megelőzésére, diagnosztizálására, nyomon követésére, kezelésére és gyógyítására irányuló új ismeretek megteremtése, innovatív megoldások kidolgozása, valamint adott esetben a nemi dimenzió beépítésének biztosítása, továbbá egészségügyi technológiák fejlesztése révén; az egészségügyi kockázatok csökkentése; a lakosság védelme és az egészségmegőrzés és jóllét előmozdítása a munkahelyeken is; a közegészségügyi rendszerek költséghatékonyabbá, igazságosabbá és fenntarthatóbbá tétele; a szegénységgel összefüggő betegségek megelőzése és leküzdése; valamint a betegek részvételének és önállóságának támogatása.

Beavatkozási területek: az egész életen át tartó egészség; az egészséget befolyásoló környezeti és szociális tényezők; nem fertőző betegségek, ritka betegségek; fertőző betegségek, beleértve a szegénységgel összefüggő és az elhanyagolt betegségeket is; az egészséget és a gondozást szolgáló eszközök, technológiák és digitális megoldások, beleértve a személyre szabott orvoslást is; egészségügyi ellátórendszerek.

| b) | „Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszter: a demokratikus értékek – többek között a jogállamiság és az alapjogok – megerősítése; kulturális örökségünk védelme; a kulturális és kreatív ágazatokban rejlő potenciál feltérképezése, valamint a befogadáshoz és a növekedéshez hozzájáruló társadalmi-gazdasági változásoknak, többek között a migráció kezelésének és a migránsok integrálásának az elősegítése.
  Beavatkozási területek: demokrácia és kormányzás; kultúra, kulturális örökség és kreativitás; társadalmi és gazdasági változások. |
| --- | --- |

b)

„Kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom” klaszter: a demokratikus értékek – többek között a jogállamiság és az alapjogok – megerősítése; kulturális örökségünk védelme; a kulturális és kreatív ágazatokban rejlő potenciál feltérképezése, valamint a befogadáshoz és a növekedéshez hozzájáruló társadalmi-gazdasági változásoknak, többek között a migráció kezelésének és a migránsok integrálásának az elősegítése.

Beavatkozási területek: demokrácia és kormányzás; kultúra, kulturális örökség és kreativitás; társadalmi és gazdasági változások.

| c) | „A társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszter: a tartósan fennálló biztonsági fenyegetésekből – többek között a kiberbűnözésből –, valamint a természeti és az ember okozta katasztrófákból eredő kihívások kezelése.
  Beavatkozási területek: a katasztrófákkal szemben ellenállóképes társadalmak; védelem és biztonság; kiberbiztonság. |
| --- | --- |

c)

„A társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszter: a tartósan fennálló biztonsági fenyegetésekből – többek között a kiberbűnözésből –, valamint a természeti és az ember okozta katasztrófákból eredő kihívások kezelése.

Beavatkozási területek: a katasztrófákkal szemben ellenállóképes társadalmak; védelem és biztonság; kiberbiztonság.

| d) | „Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter: a kapacitások megerősítése és Európa szuverenitásának biztosítása a teljes értékláncon belül a digitalizáció és a termelés területén alkalmazott kulcsfontosságú alaptechnológiák, valamint az űrtechnológia tekintetében; versenyképes, digitális, karbonszegény és körforgásos ipar kialakítása; a fenntartható nyersanyagellátás biztosítása; fejlett anyagok kifejlesztése, továbbá a haladás és az innováció alapjainak lefektetése a globális társadalmi kihívások tekintetében.
  Beavatkozási területek: gyártási technológiák; kulcsfontosságú digitális technológiák, ideértve a kvantumtechnológiákat is; kialakulóban lévő alaptechnológiák; fejlett anyagok; mesterséges intelligencia és robotika; újgenerációs internet; fejlett számítástechnika és nagy adathalmazok; körforgásos iparágak; karbonszegény és tiszta iparágak; űrkutatás, többek között földmegfigyelés. |
| --- | --- |

d)

„Digitális gazdaság, ipar és világűr” klaszter: a kapacitások megerősítése és Európa szuverenitásának biztosítása a teljes értékláncon belül a digitalizáció és a termelés területén alkalmazott kulcsfontosságú alaptechnológiák, valamint az űrtechnológia tekintetében; versenyképes, digitális, karbonszegény és körforgásos ipar kialakítása; a fenntartható nyersanyagellátás biztosítása; fejlett anyagok kifejlesztése, továbbá a haladás és az innováció alapjainak lefektetése a globális társadalmi kihívások tekintetében.

Beavatkozási területek: gyártási technológiák; kulcsfontosságú digitális technológiák, ideértve a kvantumtechnológiákat is; kialakulóban lévő alaptechnológiák; fejlett anyagok; mesterséges intelligencia és robotika; újgenerációs internet; fejlett számítástechnika és nagy adathalmazok; körforgásos iparágak; karbonszegény és tiszta iparágak; űrkutatás, többek között földmegfigyelés.

| e) | „Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: az éghajlatváltozással szembeni küzdelem azáltal, hogy jobban megismerjük annak okait, alakulását, kockázatait, hatásait és a belőle fakadó lehetőségeket, továbbá azáltal, hogy éghajlat- és környezetbarátabbá, hatékonyabbá, versenyképesebbé, intelligensebbé, biztonságosabbá és reziliensebbé tesszük az energetikai és a közlekedési ágazatot, ösztönözzük a megújuló energiaforrások alkalmazását és az energiahatékonyságot, fokozzuk az Unió külső sokkokkal szembeni rezilienciáját, valamint a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében megváltoztatjuk a társadalmi magatartásmintázatokat.
  Beavatkozási területek: éghajlattudomány és az éghajlattal kapcsolatos megoldások; energiaellátás; energiarendszerek és -hálózatok; az energetikai átállás által érintett épületek és ipari létesítmények; közösségek és városok; ipari versenyképesség a közlekedési ágazatban; tiszta, biztonságos és hozzáférhető közlekedés és mobilitás; intelligens mobilitás; energiatárolás. |
| --- | --- |

e)

„Éghajlat, energiaügy és mobilitás” klaszter: az éghajlatváltozással szembeni küzdelem azáltal, hogy jobban megismerjük annak okait, alakulását, kockázatait, hatásait és a belőle fakadó lehetőségeket, továbbá azáltal, hogy éghajlat- és környezetbarátabbá, hatékonyabbá, versenyképesebbé, intelligensebbé, biztonságosabbá és reziliensebbé tesszük az energetikai és a közlekedési ágazatot, ösztönözzük a megújuló energiaforrások alkalmazását és az energiahatékonyságot, fokozzuk az Unió külső sokkokkal szembeni rezilienciáját, valamint a fenntartható fejlődési célok elérése érdekében megváltoztatjuk a társadalmi magatartásmintázatokat.

Beavatkozási területek: éghajlattudomány és az éghajlattal kapcsolatos megoldások; energiaellátás; energiarendszerek és -hálózatok; az energetikai átállás által érintett épületek és ipari létesítmények; közösségek és városok; ipari versenyképesség a közlekedési ágazatban; tiszta, biztonságos és hozzáférhető közlekedés és mobilitás; intelligens mobilitás; energiatárolás.

| f) | „Élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások, mezőgazdaság és környezet” klaszter: környezetvédelem, valamint a szárazföldi, belvízi és tengeri természeti és biológiai erőforrások védelme, helyreállítása, fenntartható kezelése és felhasználása a biológiai sokféleség csökkenése megállításának érdekében, továbbá mindenki számára biztosítsuk az élelmezés- és táplálkozásbiztonságot, valamint a karbonszegény, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra és a fenntartható biogazdaságra való átállást.
  Beavatkozási területek: környezeti megfigyelés; biológiai sokféleség és természeti erőforrások; mezőgazdaság, erdészet és vidéki térségek; tengerek, óceánok és szárazföldi vizek; élelmiszerrendszerek; bioalapú innovációs rendszerek az uniós biogazdaságban; körforgásos rendszerek. |
| --- | --- |

f)

„Élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások, mezőgazdaság és környezet” klaszter: környezetvédelem, valamint a szárazföldi, belvízi és tengeri természeti és biológiai erőforrások védelme, helyreállítása, fenntartható kezelése és felhasználása a biológiai sokféleség csökkenése megállításának érdekében, továbbá mindenki számára biztosítsuk az élelmezés- és táplálkozásbiztonságot, valamint a karbonszegény, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra és a fenntartható biogazdaságra való átállást.

Beavatkozási területek: környezeti megfigyelés; biológiai sokféleség és természeti erőforrások; mezőgazdaság, erdészet és vidéki térségek; tengerek, óceánok és szárazföldi vizek; élelmiszerrendszerek; bioalapú innovációs rendszerek az uniós biogazdaságban; körforgásos rendszerek.

| g) | A JRC nem nukleáris közvetlen tevékenységei: a hatékony és megfizethető, megfelelő szakpolitikákat szolgáló, kiváló minőségű tudományos adatok előállítása. Az uniós jogi aktusokra irányuló új kezdeményezésekhez és javaslatokhoz olyan átlátható, átfogó és kiegyensúlyozott adatokra van szükség, amelyek lehetővé teszik ezek észszerű kialakítását, a szakpolitikák végrehajtása terén pedig olyan adatokra van szükség, amelyek lehetővé teszik az eredmények mérését és nyomon követését. A JRC a teljes szakpolitikai ciklus során független tudományos adatokkal és technikai támogatással járul hozzá az uniós szakpolitikák megvalósításához. A JRC az Unió szakpolitikai prioritásaira összpontosítja kutatási tevékenységét.
  Beavatkozási területek: a tudásbázis erősítése a politikai döntéshozatal számára; globális kihívások (egészségügy; kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom; a társadalmat szolgáló polgári biztonság; digitális gazdaság, ipar és világűr; éghajlat, energiaügy és mobilitás; élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások, mezőgazdaság és környezet); innováció, gazdasági fejlődés és versenyképesség; tudományos kiválóság, területfejlesztés és támogatás a tagállamok és régiók számára. |
| --- | --- |

g)

A JRC nem nukleáris közvetlen tevékenységei: a hatékony és megfizethető, megfelelő szakpolitikákat szolgáló, kiváló minőségű tudományos adatok előállítása. Az uniós jogi aktusokra irányuló új kezdeményezésekhez és javaslatokhoz olyan átlátható, átfogó és kiegyensúlyozott adatokra van szükség, amelyek lehetővé teszik ezek észszerű kialakítását, a szakpolitikák végrehajtása terén pedig olyan adatokra van szükség, amelyek lehetővé teszik az eredmények mérését és nyomon követését. A JRC a teljes szakpolitikai ciklus során független tudományos adatokkal és technikai támogatással járul hozzá az uniós szakpolitikák megvalósításához. A JRC az Unió szakpolitikai prioritásaira összpontosítja kutatási tevékenységét.

Beavatkozási területek: a tudásbázis erősítése a politikai döntéshozatal számára; globális kihívások (egészségügy; kultúra, kreativitás és inkluzív társadalom; a társadalmat szolgáló polgári biztonság; digitális gazdaság, ipar és világűr; éghajlat, energiaügy és mobilitás; élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások, mezőgazdaság és környezet); innováció, gazdasági fejlődés és versenyképesség; tudományos kiválóság, területfejlesztés és támogatás a tagállamok és régiók számára.

3.

A pillér azt a célt szolgálja, hogy – a 4. cikkel összhangban –előmozdítsa az innováció minden formáját, ideértve a nem technológiai innovációt is, elsősorban a kkv-k körében, ideértve az startupokat is, a technológiai fejlődés, a demonstrációs tevékenységek és a tudástranszfer elősegítése révén, továbbá hogy erősítse az innovatív megoldások bevezetését a következő tevékenységeken keresztül. Emellett hozzá kell járulnia a program 3. cikkben említett egyéb egyedi célkitűzéseinek megvalósításához is. Az EIC megvalósítására elsősorban két eszköz keretében kerül sor: a főképp együttműködésen alapuló kutatás keretében megvalósított, az úttörő kutatásokat támogató program, valamint az Akcelerátor program keretében.

| a) | EIC: elsősorban az áttörést jelentő és a diszruptív innovációra való összpontosítás, különös tekintettel a piacteremtő innovációra, és egyúttal az innováció valamennyi típusának támogatása, beleértve az inkrementális innovációt is.
  Beavatkozási területek: úttörő kutatásokat támogató program a magas szintű kutatáshoz, a jövőbeli és kialakulóban lévő, áttörést jelentő, piacteremtő és/vagy deep tech technológiák támogatása; Akcelerátor program, melynek célja a K+I tevékenységek késői szakaszai és a piaci bevezetés közötti finanszírozási hiány áthidalása az áttörést jelentő, piacteremtő innovációk hatékony alkalmazása és a vállalkozások olyan esetekben való felfuttatása érdekében, amikor a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket; további EIC-tevékenységek, például pénzdíjak, ösztöndíjak és a vállalkozások szempontjából hozzáadott értékek képviselő szolgáltatások. |
| --- | --- |

a)

EIC: elsősorban az áttörést jelentő és a diszruptív innovációra való összpontosítás, különös tekintettel a piacteremtő innovációra, és egyúttal az innováció valamennyi típusának támogatása, beleértve az inkrementális innovációt is.

Beavatkozási területek: úttörő kutatásokat támogató program a magas szintű kutatáshoz, a jövőbeli és kialakulóban lévő, áttörést jelentő, piacteremtő és/vagy deep tech technológiák támogatása; Akcelerátor program, melynek célja a K+I tevékenységek késői szakaszai és a piaci bevezetés közötti finanszírozási hiány áthidalása az áttörést jelentő, piacteremtő innovációk hatékony alkalmazása és a vállalkozások olyan esetekben való felfuttatása érdekében, amikor a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket; további EIC-tevékenységek, például pénzdíjak, ösztöndíjak és a vállalkozások szempontjából hozzáadott értékek képviselő szolgáltatások.

| b) | Európai innovációs ökoszisztémák
  Beavatkozási területek: kapcsolatteremtés – adott esetben az EIT-vel együttműködésben – a nemzeti és regionális szinten működő innovációs szereplőkkel, valamint a tagállamok, a régiók és a társult országok közös, határokon átnyúló innovációs programjai végrehajtásának támogatása az innováció szabályozásával kapcsolatos gyakorlat és tudás cseréjétől kezdve az innovációt elősegítő humán készségek fejlesztésén át a kutatási és innovációs tevékenységekig, ideértve a nyílt és felhasználóvezérelt innovációt is, az európai innovációs rendszer hatékonyságának javítása érdekében. Ennek végrehajtása során szinergiát kell teremteni többek között az ERFA által az innovációs ökoszisztémák és az intelligens szakosodáshoz kapcsolódó régióközi partnerségek számára nyújtott támogatással. |
| --- | --- |

b)

Európai innovációs ökoszisztémák

Beavatkozási területek: kapcsolatteremtés – adott esetben az EIT-vel együttműködésben – a nemzeti és regionális szinten működő innovációs szereplőkkel, valamint a tagállamok, a régiók és a társult országok közös, határokon átnyúló innovációs programjai végrehajtásának támogatása az innováció szabályozásával kapcsolatos gyakorlat és tudás cseréjétől kezdve az innovációt elősegítő humán készségek fejlesztésén át a kutatási és innovációs tevékenységekig, ideértve a nyílt és felhasználóvezérelt innovációt is, az európai innovációs rendszer hatékonyságának javítása érdekében. Ennek végrehajtása során szinergiát kell teremteni többek között az ERFA által az innovációs ökoszisztémák és az intelligens szakosodáshoz kapcsolódó régióközi partnerségek számára nyújtott támogatással.

| c) | Európai Innovációs és Technológiai Intézet
  Beavatkozási területek (a II. mellékletben meghatározottak szerint): fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte; innováció és vállalkozói készség az egész életen át tartó tanulással összefüggésben, ideértve az egyetemi kapacitások Európa-szerte történő megerősítését is; új piaci megoldások a globális kihívások kezelésére; szinergiák és hozzáadott érték a programon belül. |
| --- | --- |

c)

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

Beavatkozási területek (a II. mellékletben meghatározottak szerint): fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte; innováció és vállalkozói készség az egész életen át tartó tanulással összefüggésben, ideértve az egyetemi kapacitások Európa-szerte történő megerősítését is; új piaci megoldások a globális kihívások kezelésére; szinergiák és hozzáadott érték a programon belül.

4.

Ez a rész a következő tevékenységeken keresztül a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott egyedi célkitűzésekre irányul. Emellett hozzá kell járulnia a programnak a 3. cikkben említett egyéb egyedi célkitűzéseinek a megvalósításához is. Amellett, hogy az egész program támaszául szolgál, ez a rész olyan tevékenységeket támogat, amelyek hozzájárulnak a tehetségek Európába vonzásához, a képzett munkaerő cirkulációjához, a képzett munkaerő elvándorlásának megakadályozásához, valamint ahhoz, hogy egész Európában nagyobb hangsúlyt kapjon a tudásalapú társadalom, az innováció és a nemek közötti egyenlőség, valamint ahhoz, hogy Európa a globális verseny élvonalában legyen, előmozdítva a transznacionális együttműködést és ezáltal Európa-szerte optimalizálva a nemzeti erősségeket és potenciált egy jól működő EKT-ben, ahol a tudás és a magasan képzett munkaerő szabadon és kiegyensúlyozottan áramlik, ahol a polgárok széles köre tájékozott a K+I eredményeit illetően és bízik azokban, és azok az egész társadalom javát szolgálják, és ahol az uniós szakpolitikák – különösen a K+I szakpolitikák – magas színvonalú tudományos adatokon alapulnak.

E résznek támogatnia kell a K+I területén alacsonyabb szinten teljesítő országok szervezeteitől érkező pályázatok minőségének javítását célzó tevékenységeket is, például a pályázatokat megelőző ellenőrzést és szakmai tanácsadást, elő kell mozdítania a nemzeti kapcsolattartók tevékenységét a nemzetközi hálózatépítés támogatása érdekében, valamint segítenie kell a K+I területén alacsonyabb szinten teljesítő országok olyan szervezeteit támogató tevékenységeket, amelyek csatlakoznak olyan, már kiválasztott együttműködésen alapuló projektekhez, amelyekben ilyen országokból származó szervezetek nem vesznek részt.

Beavatkozási területek: a részvétel bővítése és a kiválóság terjesztése, többek között a Teaming, a Twinning, az ERC professzúra, az Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST), a kiválósági kezdeményezések, valamint a képzett munkaerő cirkulációjának elősegítését célzó tevékenységek révén; az európai K+I rendszer megreformálása és fejlesztése, többek között a nemzeti K+I szakpolitikai reformok támogatása, vonzó szakmai környezet biztosítása, valamint a civil tudomány és a társadalmi nemekkel kapcsolatos szempontokat figyelembe vevő tudomány támogatása útján.

---

II. MELLÉKLET

EURÓPAI INNOVÁCIÓS ÉS TECHNOLÓGIAI INTÉZET (EIT)

Az EIT programtevékenységeinek végrehajtása során a következők alkalmazandók:

| 1. | Indokolás
  Ahogyan az uniós K+I hatásának maximalizálásával foglalkozó (Pascal Lamy vezette) magas szintű munkacsoport jelentése egyértelműen megállapítja, az előrelépést a „jövőbe tekintő oktatás és a változást hozó emberekbe történő befektetés” jelenti. Az európai felsőoktatási intézmények külön felkérést kapnak arra, hogy fejlesszék a vállalkozói készséget, bontsák le a tudományágak közötti határokat, és intézményesítsék a tudományos világ és az ipar közötti erős interdiszciplináris együttműködést. A közelmúltban végzett felmérések szerint a tehetséges emberek elérése, messze a legfontosabb azon tényezők sorában, amelyek az startupokat alapító európaiak helyválasztását befolyásolják. A vállalkozói készség fejlesztése, a képzési lehetőségek, valamint a kreatív készségek fejlesztése kulcsszerepet játszik a jövő innovátorainak kinevelésében és a meglévő innovátorok azon képességeinek fejlesztésében, hogy vállalkozásukat még sikeresebbé tegyék. Az innovációs ökoszisztéma kialakításának kulcsfontosságú alkotóelemét képezi a vállalkozói tehetséggel rendelkező személyek elérése, a szakmai szolgáltatásokhoz, tőkéhez és piacokhoz való uniós szintű hozzáférés, valamint az innovációs kulcsszereplők összefogása egy közös cél érdekében. Unió-szerte össze kell hangolni a törekvéseket annak érdekében, hogy létrejöjjön az Unió egészére kiterjedő összekapcsolt vállalkozói klaszterek és ökoszisztémák kritikus tömege.
  Az EIT ma Európa legnagyobb integrált innovációs ökoszisztémája, melyben az üzleti élet, valamint a kutatás és az oktatás területéről, illetve azon túlról érkező partnerek működnek együtt. Az EIT továbbra is támogatja a tudás-és innovációs közösségeket (KIC-ek) , amelyek konkrét globális kihívásokkal foglalkozó, nagy volumenű európai partnerségek, és erősíteni fogja a körülöttük lévő innovációs ökoszisztémákat. Ennek érdekében pedig az EIT elő segíti a legszínvonalasabb oktatás, K+I integrálását, s ezáltal az innovációserkentő környezet kialakítását, valamint előmozdítja és támogatja egy új vállalkozói nemzedék megjelenését és ösztönzi az innovatív vállalkozások létrehozását az EIC-vel szoros szinergiában és azt kiegészítve.
  Európa-szerte további erőfeszítésekre van szükség az olyan ökoszisztémák kialakítása érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok könnyen együtt tudnak működni egymással. Az innovációs ökoszisztémák a valóságban még mindig nem működnek optimálisan, aminek számos oka van, például a következők:






  a) | az innovációs szereplők közötti együttműködést még mindig szervezeti, szabályozási és kulturális akadályok nehezítik; |
| --- | --- | --- |

1.

Indokolás

Ahogyan az uniós K+I hatásának maximalizálásával foglalkozó (Pascal Lamy vezette) magas szintű munkacsoport jelentése egyértelműen megállapítja, az előrelépést a „jövőbe tekintő oktatás és a változást hozó emberekbe történő befektetés” jelenti. Az európai felsőoktatási intézmények külön felkérést kapnak arra, hogy fejlesszék a vállalkozói készséget, bontsák le a tudományágak közötti határokat, és intézményesítsék a tudományos világ és az ipar közötti erős interdiszciplináris együttműködést. A közelmúltban végzett felmérések szerint a tehetséges emberek elérése, messze a legfontosabb azon tényezők sorában, amelyek az startupokat alapító európaiak helyválasztását befolyásolják. A vállalkozói készség fejlesztése, a képzési lehetőségek, valamint a kreatív készségek fejlesztése kulcsszerepet játszik a jövő innovátorainak kinevelésében és a meglévő innovátorok azon képességeinek fejlesztésében, hogy vállalkozásukat még sikeresebbé tegyék. Az innovációs ökoszisztéma kialakításának kulcsfontosságú alkotóelemét képezi a vállalkozói tehetséggel rendelkező személyek elérése, a szakmai szolgáltatásokhoz, tőkéhez és piacokhoz való uniós szintű hozzáférés, valamint az innovációs kulcsszereplők összefogása egy közös cél érdekében. Unió-szerte össze kell hangolni a törekvéseket annak érdekében, hogy létrejöjjön az Unió egészére kiterjedő összekapcsolt vállalkozói klaszterek és ökoszisztémák kritikus tömege.

Az EIT ma Európa legnagyobb integrált innovációs ökoszisztémája, melyben az üzleti élet, valamint a kutatás és az oktatás területéről, illetve azon túlról érkező partnerek működnek együtt. Az EIT továbbra is támogatja a tudás-és innovációs közösségeket (KIC-ek) , amelyek konkrét globális kihívásokkal foglalkozó, nagy volumenű európai partnerségek, és erősíteni fogja a körülöttük lévő innovációs ökoszisztémákat. Ennek érdekében pedig az EIT elő segíti a legszínvonalasabb oktatás, K+I integrálását, s ezáltal az innovációserkentő környezet kialakítását, valamint előmozdítja és támogatja egy új vállalkozói nemzedék megjelenését és ösztönzi az innovatív vállalkozások létrehozását az EIC-vel szoros szinergiában és azt kiegészítve.

Európa-szerte további erőfeszítésekre van szükség az olyan ökoszisztémák kialakítása érdekében, ahol a kutatók, az innovátorok, az ágazatok és a kormányok könnyen együtt tudnak működni egymással. Az innovációs ökoszisztémák a valóságban még mindig nem működnek optimálisan, aminek számos oka van, például a következők:

a)

az innovációs szereplők közötti együttműködést még mindig szervezeti, szabályozási és kulturális akadályok nehezítik;

| b) | az innovációs ökoszisztémák megerősítésére irányuló törekvéseket össze kell hangolni, és egyértelműen meg kell határozni, hogy milyen egyedi célkitűzésekre és hatásokra összpontosítsanak. |
| --- | --- |

b)

az innovációs ökoszisztémák megerősítésére irányuló törekvéseket össze kell hangolni, és egyértelműen meg kell határozni, hogy milyen egyedi célkitűzésekre és hatásokra összpontosítsanak.

A jövőbeli társadalmi kihívások kezelése, az új technológiai lehetőségek megragadása, valamint a környezetbarát és fenntartható gazdasági növekedésnek, a munkahelyteremtésnek, a versenyképességnek és az európai polgárok jóllétének elősegítése érdekében tovább kell erősíteni Európa innovációs kapacitását az együttműködést és az innovációt segítő meglévő környezetek megerősítésével és az ilyen új környezetek kialakításának előmozdításával; a tudományos világ és a kutatási szektor innovációs képességeinek megerősítésével; az új vállalkozói nemzedék támogatásával; az innovatív vállalkozások létrehozásának és fejlesztésének ösztönzésével, valamint az Unió által támogatott K+I tevékenységek, különösen az EIT- támogatás láthatóságának és elismertségének fokozásával a nyilvánosság körében.

Az innovációs kihívások jellege és nagyságrendje megkívánja a szereplők és az erőforrások európai szinten történő mobilizálását és a velük való európai szintű kapcsolattartást, ami a határokon átnyúló együttműködés erősítésével oldható meg. Le kell bontani a tudományágak közötti, illetve az értékláncok mentén épült válaszfalakat, és támogatni kell az ismeretek és a szaktudás tényleges cseréje, valamint a vállalkozói tehetség kifejlődése és bevonzása szempontjából kedvező környezet kialakítását. Az EIT stratégiai innovációs tervének összhangban kell lennie a programban meghatározott kihívásokkal, és biztosítani kell az e terv és az EIC közötti kiegészítő jelleget.

| 2. | Beavatkozási területek






  2.1. | Fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte
  Az „EIT-rendeletnek” és az EIT stratégiai innovációs tervének megfelelően az EIT egyre fontosabb szerepet tölt be a fenntartható, a kihívásokra épülő innovációs ökoszisztémák Európa-szerte történő megerősítésében. Továbbra is elsősorban KIC-eken – azaz egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó, nagy volumenű európai partnerségeken – keresztül működik. Tovább erősíti az ezeket körülvevő innovációs ökoszisztémákat azok megnyitásával, valamint a kutatás, az innováció és az oktatás integrációjának fokozásával. Az EIT ezen túlmenően a regionális innovációs rendszerének bővítése útján is erősíti az innovációs ökoszisztémákat Európa-szerte. Az EIT olyan innovációs ökoszisztémákkal dolgozik, amelyek a stratégia, a tematikus összehangolás és a várt hatás alapján – szoros szinergiát alkotva az intelligens szakosodási stratégiákkal és platformokkal – nagy innovációs potenciált mutatnak.
  Tevékenységek nagy vonalakban






  a) | a meglévő KIC-ek hatékonyságának és az új partnerek felé való nyitottságának megerősítése, lehetővé téve a hosszú távú önfenntarthatóságra való átállást, valamint annak elemzése, hogy szükség van-e új KIC-ek létrehozására a globális kihívások kezelése érdekében. A konkrét tematikus területeket az EIT stratégiai innovációs terv határozza meg a stratégiai tervezés figyelembevételével; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Beavatkozási területek

2.1.

Fenntartható innovációs ökoszisztémák Európa-szerte

Az „EIT-rendeletnek” és az EIT stratégiai innovációs tervének megfelelően az EIT egyre fontosabb szerepet tölt be a fenntartható, a kihívásokra épülő innovációs ökoszisztémák Európa-szerte történő megerősítésében. Továbbra is elsősorban KIC-eken – azaz egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó, nagy volumenű európai partnerségeken – keresztül működik. Tovább erősíti az ezeket körülvevő innovációs ökoszisztémákat azok megnyitásával, valamint a kutatás, az innováció és az oktatás integrációjának fokozásával. Az EIT ezen túlmenően a regionális innovációs rendszerének bővítése útján is erősíti az innovációs ökoszisztémákat Európa-szerte. Az EIT olyan innovációs ökoszisztémákkal dolgozik, amelyek a stratégia, a tematikus összehangolás és a várt hatás alapján – szoros szinergiát alkotva az intelligens szakosodási stratégiákkal és platformokkal – nagy innovációs potenciált mutatnak.

Tevékenységek nagy vonalakban

a)

a meglévő KIC-ek hatékonyságának és az új partnerek felé való nyitottságának megerősítése, lehetővé téve a hosszú távú önfenntarthatóságra való átállást, valamint annak elemzése, hogy szükség van-e új KIC-ek létrehozására a globális kihívások kezelése érdekében. A konkrét tematikus területeket az EIT stratégiai innovációs terv határozza meg a stratégiai tervezés figyelembevételével;

| b) | a régiók felgyorsítása a kiválóság felé az EIT stratégiai innovációs tervben említett országokban, szoros együttműködésben a strukturális alapokkal és adott esetben más releváns uniós programokkal. |
| --- | --- |

b)

a régiók felgyorsítása a kiválóság felé az EIT stratégiai innovációs tervben említett országokban, szoros együttműködésben a strukturális alapokkal és adott esetben más releváns uniós programokkal.

| 2.2. | Innováció és vállalkozói készség az egész életen át tartó tanulással összefüggésben, ideértve a felsőoktatási kapacitások Európa-szerte történő megerősítését is
  Az innováció és a vállalkozói készség előmozdítása érdekében az EIT oktatási tevékenységeit célzott oktatással és képzéssel erősítik meg. A humán tőke fejlesztésének előtérbe helyezése az EIT meglévő tudományos és innovációs társulásai oktatási programjainak bővítésére épül annak érdekében, hogy a hallgatók és a szakemberek továbbra is az innováción, a kreativitáson és a vállalkozói készségen alapuló, magas színvonalú tananyagot sajátíthassanak el, összhangban többek között az uniós ipari és készségfejlesztési stratégiával. Ez kiterjedhet a program más részei, különösen a Marie Skłodowska-Curie tevékenységek keretében támogatott kutatókra és innovátorokra is. Az EIT emellett Európa-szerte támogatja a felsőoktatási intézmények modernizációját és az innovációs ökoszisztémákba való integrálását is azzal, hogy ösztönzi és növeli vállalkozói potenciáljukat és képességeiket, valamint támogatja őket a készségekkel kapcsolatos új igényekre való jobb felkészülésben.
  Tevékenységek nagy vonalakban






  a) | a társadalom és az ipar jövőbeli igényeit figyelembe vevő, innovatív tananyag és átfogó programok kidolgozása az egész Európából és Európán kívülről érkező hallgatók, vállalkozók és szakemberek számára, a szakismeretek és az ágazati szaktudás innovációs és vállalkozói készségekkel – többek között a digitális környezethez és a fenntartható kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz kapcsolódó csúcstechnológiai készségekkel – történő párosításával; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Innováció és vállalkozói készség az egész életen át tartó tanulással összefüggésben, ideértve a felsőoktatási kapacitások Európa-szerte történő megerősítését is

Az innováció és a vállalkozói készség előmozdítása érdekében az EIT oktatási tevékenységeit célzott oktatással és képzéssel erősítik meg. A humán tőke fejlesztésének előtérbe helyezése az EIT meglévő tudományos és innovációs társulásai oktatási programjainak bővítésére épül annak érdekében, hogy a hallgatók és a szakemberek továbbra is az innováción, a kreativitáson és a vállalkozói készségen alapuló, magas színvonalú tananyagot sajátíthassanak el, összhangban többek között az uniós ipari és készségfejlesztési stratégiával. Ez kiterjedhet a program más részei, különösen a Marie Skłodowska-Curie tevékenységek keretében támogatott kutatókra és innovátorokra is. Az EIT emellett Európa-szerte támogatja a felsőoktatási intézmények modernizációját és az innovációs ökoszisztémákba való integrálását is azzal, hogy ösztönzi és növeli vállalkozói potenciáljukat és képességeiket, valamint támogatja őket a készségekkel kapcsolatos új igényekre való jobb felkészülésben.

Tevékenységek nagy vonalakban

a)

a társadalom és az ipar jövőbeli igényeit figyelembe vevő, innovatív tananyag és átfogó programok kidolgozása az egész Európából és Európán kívülről érkező hallgatók, vállalkozók és szakemberek számára, a szakismeretek és az ágazati szaktudás innovációs és vállalkozói készségekkel – többek között a digitális környezethez és a fenntartható kulcsfontosságú alaptechnológiákhoz kapcsolódó csúcstechnológiai készségekkel – történő párosításával;

| b) | az EIT-védjegy erősítése és bővítése az EIT olyan oktatási programjai ismertségének és elismertségének javítása érdekében, amelyek különböző felsőoktatási intézmények, kutatóközpontok és vállalatok közötti partnerségeken alapulnak, emellett az EIT általános minőségének javítása gyakorlati tananyag és céltudatos vállalkozói képzés, valamint nemzetközi, szervezet- és ágazatközi mobilitás biztosítása révén; |
| --- | --- |

b)

az EIT-védjegy erősítése és bővítése az EIT olyan oktatási programjai ismertségének és elismertségének javítása érdekében, amelyek különböző felsőoktatási intézmények, kutatóközpontok és vállalatok közötti partnerségeken alapulnak, emellett az EIT általános minőségének javítása gyakorlati tananyag és céltudatos vállalkozói képzés, valamint nemzetközi, szervezet- és ágazatközi mobilitás biztosítása révén;

| c) | a felsőoktatási ágazat innovációs és vállalkozói képességeinek fejlesztése az EIT-társulások szaktudásának az oktatás, a kutatás és az üzleti szféra összekapcsolása érdekében történő mozgósítása és előmozdítása révén; |
| --- | --- |

c)

a felsőoktatási ágazat innovációs és vállalkozói képességeinek fejlesztése az EIT-társulások szaktudásának az oktatás, a kutatás és az üzleti szféra összekapcsolása érdekében történő mozgósítása és előmozdítása révén;

| d) | az EIT Alumni közösség – mint az új diákok előtt álló szerepmodell – szerepének erősítése, amely egyben erős eszköz is az EIT hatásának megismertetésére. |
| --- | --- |

d)

az EIT Alumni közösség – mint az új diákok előtt álló szerepmodell – szerepének erősítése, amely egyben erős eszköz is az EIT hatásának megismertetésére.

| 2.3. | Új piaci megoldások a globális kihívások kezelésére
  Az EIT – a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének biztosítása mellett – megkönnyíti és lehetővé teszi a vállalkozók, az innovátorok, a kutatók, az oktatók, a hallgatók és az egyéb innovációs szereplők számára, valamint jutalmazza őket azért, hogy tudományterületeket átfogó csapatokban együtt dolgozzanak ötleteken, és azokat inkrementális vagy diszruptív innovációkká alakítsák át. A tevékenységeket a nyílt innováció és a határokon átnyúló megközelítés jellemzi, a tudásháromszög azon releváns tevékenységeinek bevonásával, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a tevékenység sikeres legyen (például a projektgazdák javíthatják a következők elérését: speciális képesítéssel rendelkező diplomások, vezető felhasználók, innovatív ötletekkel rendelkező induló vállalkozások, releváns kiegészítő eszközökkel rendelkező nem hazai cégek stb.).
  Tevékenységek nagy vonalakban






  a) | olyan új termékek, szolgáltatások és piaci lehetőségek kifejlesztésének támogatása, amelyek esetében a tudásháromszög szereplői egymással együttműködésben dolgoznak ki megoldásokat a globális kihívásokra; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Új piaci megoldások a globális kihívások kezelésére

Az EIT – a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének biztosítása mellett – megkönnyíti és lehetővé teszi a vállalkozók, az innovátorok, a kutatók, az oktatók, a hallgatók és az egyéb innovációs szereplők számára, valamint jutalmazza őket azért, hogy tudományterületeket átfogó csapatokban együtt dolgozzanak ötleteken, és azokat inkrementális vagy diszruptív innovációkká alakítsák át. A tevékenységeket a nyílt innováció és a határokon átnyúló megközelítés jellemzi, a tudásháromszög azon releváns tevékenységeinek bevonásával, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a tevékenység sikeres legyen (például a projektgazdák javíthatják a következők elérését: speciális képesítéssel rendelkező diplomások, vezető felhasználók, innovatív ötletekkel rendelkező induló vállalkozások, releváns kiegészítő eszközökkel rendelkező nem hazai cégek stb.).

Tevékenységek nagy vonalakban

a)

olyan új termékek, szolgáltatások és piaci lehetőségek kifejlesztésének támogatása, amelyek esetében a tudásháromszög szereplői egymással együttműködésben dolgoznak ki megoldásokat a globális kihívásokra;

| b) | az innovációs értéklánc egészének teljes körű integrálása: a hallgatótól a vállalkozóig, az ötlettől a termékig, a laboratóriumtól a fogyasztóig. Ez magában foglalja az induló és a felfutóban lévő innovatív vállalkozások támogatását is; |
| --- | --- |

b)

az innovációs értéklánc egészének teljes körű integrálása: a hallgatótól a vállalkozóig, az ötlettől a termékig, a laboratóriumtól a fogyasztóig. Ez magában foglalja az induló és a felfutóban lévő innovatív vállalkozások támogatását is;

| c) | magas szintű szolgáltatások és támogatás nyújtása innovatív vállalkozásoknak, beleértve a technikai segítségnyújtást termékek és szolgáltatások finomhangolásához, az érdemi mentorálást, valamint a megcélzott ügyfelek biztosításához és a tőkeszerzéshez nyújtott támogatást, amelynek célja a gyors piacra jutás és a növekedés folyamatának felgyorsítása. |
| --- | --- |

c)

magas szintű szolgáltatások és támogatás nyújtása innovatív vállalkozásoknak, beleértve a technikai segítségnyújtást termékek és szolgáltatások finomhangolásához, az érdemi mentorálást, valamint a megcélzott ügyfelek biztosításához és a tőkeszerzéshez nyújtott támogatást, amelynek célja a gyors piacra jutás és a növekedés folyamatának felgyorsítása.

| 2.4. | Szinergiák és hozzáadott érték a programon belül
  Az EIT fokozza a meglévő KIC-eken belüli, valamint a különböző uniós és globális szereplőkkel és kezdeményezésekkel való szinergiák és komplementaritás kihasználására irányuló erőfeszítéseit, és stratégiai és operatív szinten egyaránt bővíti majd az együttműködő szervezetek hálózatát, az átfedések elkerülése mellett.
  Tevékenységek nagy vonalakban






  a) | szoros együttműködés az EIC-vel és az InvestEU programmal, különösen a KIC-eken keresztül, az innovatív vállalkozásoknak – induló és felfutó fázisban lévő vállalkozásoknak egyaránt – kínált támogatás (nevezetesen a támogatás és a szolgáltatások) egyszerűsítése terén; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Szinergiák és hozzáadott érték a programon belül

Az EIT fokozza a meglévő KIC-eken belüli, valamint a különböző uniós és globális szereplőkkel és kezdeményezésekkel való szinergiák és komplementaritás kihasználására irányuló erőfeszítéseit, és stratégiai és operatív szinten egyaránt bővíti majd az együttműködő szervezetek hálózatát, az átfedések elkerülése mellett.

Tevékenységek nagy vonalakban

a)

szoros együttműködés az EIC-vel és az InvestEU programmal, különösen a KIC-eken keresztül, az innovatív vállalkozásoknak – induló és felfutó fázisban lévő vállalkozásoknak egyaránt – kínált támogatás (nevezetesen a támogatás és a szolgáltatások) egyszerűsítése terén;

| b) | EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a program egyéb részeivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

EIT-tevékenységek tervezése és végrehajtása a program egyéb részeivel való lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg biztosítása érdekében;

| c) | együttműködés a tagállamokkal – nemzeti és regionális szinten egyaránt –, strukturált párbeszéd kialakításával és azon törekvések összehangolásával, amelyek célja szinergiák kialakítása a nemzeti és regionális kezdeményezésekkel – többek között az intelligens szakosodási stratégiákkal, valamint adott esetben az „európai innovációs ökoszisztémák” megvalósítása révén, a legjobb gyakorlatok és a tapasztalatok azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

c)

együttműködés a tagállamokkal – nemzeti és regionális szinten egyaránt –, strukturált párbeszéd kialakításával és azon törekvések összehangolásával, amelyek célja szinergiák kialakítása a nemzeti és regionális kezdeményezésekkel – többek között az intelligens szakosodási stratégiákkal, valamint adott esetben az „európai innovációs ökoszisztémák” megvalósítása révén, a legjobb gyakorlatok és a tapasztalatok azonosítása, megosztása és terjesztése érdekében;

| d) | innovatív gyakorlatok és ismeretek megosztása és terjesztése Európa-szerte, illetve Európán kívül is, az európai innovációs politikához való hozzájárulás érdekében, a program egyéb részeivel összhangban; |
| --- | --- |

d)

innovatív gyakorlatok és ismeretek megosztása és terjesztése Európa-szerte, illetve Európán kívül is, az európai innovációs politikához való hozzájárulás érdekében, a program egyéb részeivel összhangban;

| e) | hozzájárulás az innovációs politika megvitatásához és az uniós szakpolitikai prioritások kialakításához és végrehajtásához, ami az összes érintett bizottsági szolgálattal, más uniós programokkal és az azokban érintett felekkel való együttműködés, valamint a szakpolitikai kezdeményezések végrehajtására irányuló lehetőségek további feltárása formájában valósul meg; |
| --- | --- |

e)

hozzájárulás az innovációs politika megvitatásához és az uniós szakpolitikai prioritások kialakításához és végrehajtásához, ami az összes érintett bizottsági szolgálattal, más uniós programokkal és az azokban érintett felekkel való együttműködés, valamint a szakpolitikai kezdeményezések végrehajtására irányuló lehetőségek további feltárása formájában valósul meg;

| f) | a többi uniós programmal, többek között a humántőke-fejlesztést és az innovációt támogató programokkal (például COST, ESZA+, ERFA, Erasmus+, Kreatív Európa, COSME Plusz/egységes piac, InvestEU program) fennálló szinergiák kiaknázása; |
| --- | --- |

f)

a többi uniós programmal, többek között a humántőke-fejlesztést és az innovációt támogató programokkal (például COST, ESZA+, ERFA, Erasmus+, Kreatív Európa, COSME Plusz/egységes piac, InvestEU program) fennálló szinergiák kiaknázása;

| g) | stratégiai szövetségek kiépítése a legfontosabb innovációs szereplőkkel uniós és nemzetközi szinten, valamint támogatás nyújtása a KIC-ek részére a tudásháromszög kulcsfontosságú, harmadik országokban található partnereivel való együttműködés és kapcsolatépítés fejlesztésére, amelynek célja új piacok nyitása a KIC-ek által támogatott megoldások számára, valamint finanszírozás és tehetségek bevonzása külföldről. A harmadik országok részvételét a kölcsönösség és a kölcsönös előnyök elvét szem előtt tartva elő kell mozdítani. |
| --- | --- |

g)

stratégiai szövetségek kiépítése a legfontosabb innovációs szereplőkkel uniós és nemzetközi szinten, valamint támogatás nyújtása a KIC-ek részére a tudásháromszög kulcsfontosságú, harmadik országokban található partnereivel való együttműködés és kapcsolatépítés fejlesztésére, amelynek célja új piacok nyitása a KIC-ek által támogatott megoldások számára, valamint finanszírozás és tehetségek bevonzása külföldről. A harmadik országok részvételét a kölcsönösség és a kölcsönös előnyök elvét szem előtt tartva elő kell mozdítani.

---

III. MELLÉKLET

EURÓPAI PARTNERSÉGEK

Az európai partnerségek kiválasztására, végrehajtására, nyomon követésére, értékelésére, fokozatos kivezetésére, illetve megújítására a következő feltételek alkalmazandók:

| 1. | Kiválasztás
  Annak alátámasztása, hogy az európai partnerség – partnerek bevonása és szerepvállalása révén – hatékonyabb módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen azzal, hogy egyértelmű hatást gyakorol az Unióra és polgáraira, különösen a globális kihívások kezelése, a K+I célkitűzések megvalósítása, az Unió versenyképességének és fenntarthatóságának biztosítása, az EKT megerősítéséhez való hozzájárulás és adott esetben a nemzetközi vállalások teljesítése szempontjából.
  Az EUMSZ 185. cikke alapján létrehozott intézményesített európai partnerségek esetében a tagállamok legalább 40 %-ának részvétele kötelező:






  a) | az európai partnerség koherenciája és szinergiái az uniós K+I környezeten belül, a lehető legnagyobb mértékben betartva a program szabályait; |
| --- | --- | --- |

1.

Kiválasztás

Annak alátámasztása, hogy az európai partnerség – partnerek bevonása és szerepvállalása révén – hatékonyabb módon képes megvalósítani a program vonatkozó célkitűzéseit, különösen azzal, hogy egyértelmű hatást gyakorol az Unióra és polgáraira, különösen a globális kihívások kezelése, a K+I célkitűzések megvalósítása, az Unió versenyképességének és fenntarthatóságának biztosítása, az EKT megerősítéséhez való hozzájárulás és adott esetben a nemzetközi vállalások teljesítése szempontjából.

Az EUMSZ 185. cikke alapján létrehozott intézményesített európai partnerségek esetében a tagállamok legalább 40 %-ának részvétele kötelező:

a)

az európai partnerség koherenciája és szinergiái az uniós K+I környezeten belül, a lehető legnagyobb mértékben betartva a program szabályait;

| b) | az európai partnerség átláthatósága és nyitottsága a tekintetben, hogy a prioritásokat és a célkitűzéseket a várt eredmények és hatások mentén azonosítják, valamint bevonják a teljes értékláncot képviselő, különböző ágazatokból, háttérből és tudományágakból érkező, adott esetben – ha az Európa versenyképességét nem veszélyezteti – nemzetközi partnereket és érdekelt feleket; egyértelmű szabályok a kkv-k részvételének előmozdítására, valamint az eredmények terjesztésére és – különösen a kkv-k általi, többek között közvetítő szervezeteken keresztül történő – felhasználására vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

az európai partnerség átláthatósága és nyitottsága a tekintetben, hogy a prioritásokat és a célkitűzéseket a várt eredmények és hatások mentén azonosítják, valamint bevonják a teljes értékláncot képviselő, különböző ágazatokból, háttérből és tudományágakból érkező, adott esetben – ha az Európa versenyképességét nem veszélyezteti – nemzetközi partnereket és érdekelt feleket; egyértelmű szabályok a kkv-k részvételének előmozdítására, valamint az eredmények terjesztésére és – különösen a kkv-k általi, többek között közvetítő szervezeteken keresztül történő – felhasználására vonatkozóan;

| c) | az európai partnerség addicionalitásának és irányultságának előzetes bemutatása, beleértve az európai partnerség rendeltetésére vonatkozó közös stratégiai jövőképet is. Az említett jövőkép többek között a következőkre terjed ki:






  i. | mérhető, konkrét határidőkön belül elvárt eredmények és hatások, többek között az Unió számára kulcsfontosságú gazdasági és/vagy társadalmi érték azonosítása; |
| --- | --- | --- |

c)

az európai partnerség addicionalitásának és irányultságának előzetes bemutatása, beleértve az európai partnerség rendeltetésére vonatkozó közös stratégiai jövőképet is. Az említett jövőkép többek között a következőkre terjed ki:

i.

mérhető, konkrét határidőkön belül elvárt eredmények és hatások, többek között az Unió számára kulcsfontosságú gazdasági és/vagy társadalmi érték azonosítása;

| ii. | a várható minőségi és jelentős mennyiségi multiplikátorhatások bemutatása, ideértve a fő teljesítménymutatók mérési módszerét; |
| --- | --- |

ii.

a várható minőségi és jelentős mennyiségi multiplikátorhatások bemutatása, ideértve a fő teljesítménymutatók mérési módszerét;

| iii. | a végrehajtás rugalmasságát biztosító, valamint a változó szakpolitikai, társadalmi és/vagy piaci igényekhez, illetve tudományos fejleményekhez történő alkalmazkodásra irányuló megközelítések a regionális, nemzeti és uniós szintű szakpolitikák közötti szakpolitikai koherencia növelése érdekében; |
| --- | --- |

iii.

a végrehajtás rugalmasságát biztosító, valamint a változó szakpolitikai, társadalmi és/vagy piaci igényekhez, illetve tudományos fejleményekhez történő alkalmazkodásra irányuló megközelítések a regionális, nemzeti és uniós szintű szakpolitikák közötti szakpolitikai koherencia növelése érdekében;

| iv. | kilépési stratégia és a program fokozatos kivezetésére vonatkozó intézkedések; |
| --- | --- |

iv.

kilépési stratégia és a program fokozatos kivezetésére vonatkozó intézkedések;

| d) | a partnerek hosszú távú kötelezettségvállalásának – többek között a köz- és/vagy magánberuházások minimális arányának – előzetes bemutatása. |
| --- | --- |

d)

a partnerek hosszú távú kötelezettségvállalásának – többek között a köz- és/vagy magánberuházások minimális arányának – előzetes bemutatása.

Az EUMSZ 185. vagy 187. cikkével összhangban létrehozott, intézményesített európai partnerségek esetében, az Uniótól eltérő partnerek pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulása legalább 50 %, és elérheti az európai partnerség összesített költségvetési kötelezettségvállalásainak 75%-át. Minden egyes intézményesített európai partnerség esetében az Uniótól eltérő partnerek hozzájárulásának egy része pénzügyi hozzájárulás formáját ölti. Az Uniótól és a részt vevő államoktól eltérő partnerek pénzügyi hozzájárulásának elsősorban az adminisztratív költségek, valamint a koordinációval és támogatással, illetve az egyéb, versenysemleges tevékenységekkel kapcsolatos költségek fedezésére kell irányulniuk.

| 2. | Végrehajtás:






  a) | olyan rendszerszintű megközelítés, amely biztosítja a tagállamok aktív és korai bevonását, valamint az európai partnerség várható hatásainak elérését olyan, jelentős uniós hozzáadott értékkel bíró közös tevékenységek rugalmas végrehajtása révén, amelyek a K+I tevékenységekre irányuló közös pályázati felhívásokon túlmutatva a piaci bevezetéshez és a jogszabályokban és szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységeket is magukban foglalnak; |
| --- | --- | --- |

2.

Végrehajtás:

a)

olyan rendszerszintű megközelítés, amely biztosítja a tagállamok aktív és korai bevonását, valamint az európai partnerség várható hatásainak elérését olyan, jelentős uniós hozzáadott értékkel bíró közös tevékenységek rugalmas végrehajtása révén, amelyek a K+I tevékenységekre irányuló közös pályázati felhívásokon túlmutatva a piaci bevezetéshez és a jogszabályokban és szakpolitikákban való megjelenéshez kapcsolódó tevékenységeket is magukban foglalnak;

| b) | olyan megfelelő intézkedések, amelyek biztosítják a kezdeményezés folyamatos nyitottságát és az átláthatóságot a végrehajtás során, különösen a prioritások meghatározása és a pályázati felhívásokban való részvétel, az irányításra vonatkozó információk, az Unió láthatósága, a kommunikációs és tömegtájékoztatási intézkedések, valamint az eredmények terjesztése és hasznosítása tekintetében, ideértve az egész értékláncra vonatkozó, egyértelmű nyílt hozzáférési/felhasználói stratégiát; megfelelő intézkedések a kkv-k tájékoztatására és részvételük ösztönzésére; |
| --- | --- |

b)

olyan megfelelő intézkedések, amelyek biztosítják a kezdeményezés folyamatos nyitottságát és az átláthatóságot a végrehajtás során, különösen a prioritások meghatározása és a pályázati felhívásokban való részvétel, az irányításra vonatkozó információk, az Unió láthatósága, a kommunikációs és tömegtájékoztatási intézkedések, valamint az eredmények terjesztése és hasznosítása tekintetében, ideértve az egész értékláncra vonatkozó, egyértelmű nyílt hozzáférési/felhasználói stratégiát; megfelelő intézkedések a kkv-k tájékoztatására és részvételük ösztönzésére;

| c) | koordináció vagy közös tevékenységek olyan egyéb releváns K+I kezdeményezésekkel, amelyek biztosítják az összeköttetések optimális szintjét és a hatékony szinergiákat, egyebek mellett a végrehajtást nehezítő, nemzeti szintű potenciális akadályok leküzdése és a költséghatékonyság javítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

koordináció vagy közös tevékenységek olyan egyéb releváns K+I kezdeményezésekkel, amelyek biztosítják az összeköttetések optimális szintjét és a hatékony szinergiákat, egyebek mellett a végrehajtást nehezítő, nemzeti szintű potenciális akadályok leküzdése és a költséghatékonyság javítása érdekében;

| d) | minden egyes partner részéről a kezdeményezés teljes időtartama alatt érvényes, a nemzeti előírásokkal összhangban álló kötelezettségvállalások a pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulások tekintetében; |
| --- | --- |

d)

minden egyes partner részéről a kezdeményezés teljes időtartama alatt érvényes, a nemzeti előírásokkal összhangban álló kötelezettségvállalások a pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulások tekintetében;

| e) | az intézményesített európai partnerségek esetében az uniós szakpolitikák vagy programok kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljából az eredményekhez és a tevékenységhez kapcsolódó egyéb információkhoz való hozzáférés biztosítása a Bizottság számára. |
| --- | --- |

e)

az intézményesített európai partnerségek esetében az uniós szakpolitikák vagy programok kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljából az eredményekhez és a tevékenységhez kapcsolódó egyéb információkhoz való hozzáférés biztosítása a Bizottság számára.

| 3. | Nyomon követés:






  a) | Az 50. cikkel összhangban lévő nyomonkövetési rendszer, amely nyomon követi a konkrét szakpolitikai célkitűzések, elérendő eredmények és fő teljesítménymutatók felé tett előrehaladást, és lehetővé teszi az eredményeknek és hatásoknak, valamint a korrekciós intézkedések esetleges szükségességének későbbi értékelését; |
| --- | --- | --- |

3.

Nyomon követés:

a)

Az 50. cikkel összhangban lévő nyomonkövetési rendszer, amely nyomon követi a konkrét szakpolitikai célkitűzések, elérendő eredmények és fő teljesítménymutatók felé tett előrehaladást, és lehetővé teszi az eredményeknek és hatásoknak, valamint a korrekciós intézkedések esetleges szükségességének későbbi értékelését;

| b) | rendszeres időközönként célzott jelentéstétel a mennyiségi és minőségi multiplikátorhatásokra, valamint a vállalt, illetve ténylegesen teljesített pénzügyi és természetbeni hozzájárulásokra, a láthatóságra és a nemzetközi környezetben való pozicionálásra, továbbá a magánszektorbeli beruházások K+I kockázataira gyakorolt hatásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

rendszeres időközönként célzott jelentéstétel a mennyiségi és minőségi multiplikátorhatásokra, valamint a vállalt, illetve ténylegesen teljesített pénzügyi és természetbeni hozzájárulásokra, a láthatóságra és a nemzetközi környezetben való pozicionálásra, továbbá a magánszektorbeli beruházások K+I kockázataira gyakorolt hatásra vonatkozóan;

| c) | az európai partnerségeken belüli összes pályázati felhívással kapcsolatos értékelési folyamatra és eredményekre vonatkozó részletes információk, melyeket időben, közös elektronikus adatbázisban kell hozzáférhetővé tenni. |
| --- | --- |

c)

az európai partnerségeken belüli összes pályázati felhívással kapcsolatos értékelési folyamatra és eredményekre vonatkozó részletes információk, melyeket időben, közös elektronikus adatbázisban kell hozzáférhetővé tenni.

| 4. | Értékelés, fokozatos kivezetés és megújítás:






  a) | a meghatározott célok és fő teljesítménymutatók tekintetében uniós és nemzeti szinten elért hatások értékelése az 52. cikkben meghatározott programértékelés céljából, ideértve a jövőbeli tevékenységek esetében alkalmazandó leghatékonyabb szakpolitikai beavatkozási mód értékelését is; valamint az európai partnerség esetleges megújításának az európai partnerségek és a szakpolitikai prioritások kontextusában való pozicionálása; |
| --- | --- | --- |

4.

Értékelés, fokozatos kivezetés és megújítás:

a)

a meghatározott célok és fő teljesítménymutatók tekintetében uniós és nemzeti szinten elért hatások értékelése az 52. cikkben meghatározott programértékelés céljából, ideértve a jövőbeli tevékenységek esetében alkalmazandó leghatékonyabb szakpolitikai beavatkozási mód értékelését is; valamint az európai partnerség esetleges megújításának az európai partnerségek és a szakpolitikai prioritások kontextusában való pozicionálása;

| b) | amennyiben nem kerül sor a partnerség megújítására, olyan megfelelő intézkedések, amelyek biztosítják a programból való támogatásnak a jogilag kötelezett partnerek közötti előzetes megállapodás szerinti feltételek és ütemezés szerinti fokozatos kivezetését, a nemzeti vagy más uniós programok révén történő esetleges további transznacionális támogatás, valamint a magánberuházások és a folyamatban lévő projektek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

b)

amennyiben nem kerül sor a partnerség megújítására, olyan megfelelő intézkedések, amelyek biztosítják a programból való támogatásnak a jogilag kötelezett partnerek közötti előzetes megállapodás szerinti feltételek és ütemezés szerinti fokozatos kivezetését, a nemzeti vagy más uniós programok révén történő esetleges további transznacionális támogatás, valamint a magánberuházások és a folyamatban lévő projektek sérelme nélkül.

---

IV. MELLÉKLET

SZINERGIÁK MÁS UNIÓS PROGRAMOKKAL

A más uniós programokkal való szinergiák a programok kialakításának, valamint céljainak egymást kiegészítő jellegén, valamint a végrehajtás szintjén alkalmazott finanszírozási szabályok és eljárások kompatibilitásán alapulnak.

A programból nyújtott támogatás kizárólag K+I tevékenységek finanszírozására használható fel. A stratégiai tervezés keretében biztosítani kell a különböző uniós programok prioritásainak egymáshoz igazítását, valamint azt, hogy a K+I ciklus különböző szakaszaiban koherens támogatási lehetőségek álljanak rendelkezésre. Többek között a küldetések és az európai partnerségek tekintetében is gondoskodni kell a más uniós programokkal és szakpolitikákkal való szinergiák kiaknázásáról.

A program során nyert kutatási eredmények, illetve kifejlesztett innovatív megoldások alkalmazását más uniós programokból való támogatással kell elősegíteni, különösen terjesztési és hasznosítási stratégiákra, tudástranszferre, kiegészítő és kumulatív támogatási forrásokra és kísérő szakpolitikai intézkedésekre támaszkodva. A K+I tevékenységek finanszírozására harmonizált szabályoknak kell vonatkozniuk, amelyek rendeltetése az uniós hozzáadott érték biztosítása, a különböző uniós programokkal való átfedések elkerülése, valamint a maximális hatékonyság és az adminisztratív egyszerűsítés megvalósítása.

A program és a különböző uniós programok közötti szinergiák megvalósításának módját a következő pontok határozzák meg részletesebben:

| 1. | Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalappal (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) a közös agrárpolitika (KAP) keretében megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | az Unió mezőgazdasági ágazatához és vidéki térségeihez kapcsolódó K+I igények azonosítására sor kerüljön például a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerség keretében, és azokat mind a program stratégiai tervezése során, mind a munkaprogramokban figyelembe vegyék; |
| --- | --- | --- |

1.

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalappal (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) a közös agrárpolitika (KAP) keretében megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

az Unió mezőgazdasági ágazatához és vidéki térségeihez kapcsolódó K+I igények azonosítására sor kerüljön például a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerség keretében, és azokat mind a program stratégiai tervezése során, mind a munkaprogramokban figyelembe vegyék;

| b) | a KAP a lehető legjobb módon használja fel a K+I eredményeket, és mozdítsa elő az – egyebek mellett a K+I keretprogramok által támogatott projektekből, a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségből, valamint az EIT releváns KIC-eiből származó – innovatív megoldások alkalmazását, végrehajtását és bevezetését; |
| --- | --- |

b)

a KAP a lehető legjobb módon használja fel a K+I eredményeket, és mozdítsa elő az – egyebek mellett a K+I keretprogramok által támogatott projektekből, a „Mezőgazdasági termelékenység és fenntarthatóság” európai innovációs partnerségből, valamint az EIT releváns KIC-eiből származó – innovatív megoldások alkalmazását, végrehajtását és bevezetését;

| c) | az EMVA támogassa a program eredményeiből származó azon ismeretek és megoldások alkalmazását és terjesztését, amelyek dinamikusabb mezőgazdasági ágazatot és a vidéki térségek fejlesztése tekintetében új lehetőségeket eredményeznek. |
| --- | --- |

c)

az EMVA támogassa a program eredményeiből származó azon ismeretek és megoldások alkalmazását és terjesztését, amelyek dinamikusabb mezőgazdasági ágazatot és a vidéki térségek fejlesztése tekintetében új lehetőségeket eredményeznek.

| 2. | Az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap (ETHAA) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program és az ETHAA szorosan összekapcsolódjanak, mivel a tengerhasznosítási és az integrált tengerpolitika területén jelentkező uniós K+I igények a program stratégiai tervezésén keresztül jutnak kifejezésre; |
| --- | --- | --- |

2.

Az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alap (ETHAA) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program és az ETHAA szorosan összekapcsolódjanak, mivel a tengerhasznosítási és az integrált tengerpolitika területén jelentkező uniós K+I igények a program stratégiai tervezésén keresztül jutnak kifejezésre;

| b) | az ETHAA támogassa az új technológiák, valamint az innovatív termékek, eljárások és szolgáltatások bevezetését, különösen azokét, amelyek a program eredményeként jönnek létre a tengerhasznosítási és az integrált tengerpolitika területén; az ETHAA emellett mozdítsa elő a terepen történő adatgyűjtést, adatkezelést és az adatok nyomon követését, és terjessze a program keretében támogatott releváns cselekvések eredményeit, ami hozzájárul a közös halászati politika, az uniós integrált tengerpolitika és a nemzetközi óceánpolitikai irányítás végrehajtásához, valamint a nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítéséhez. |
| --- | --- |

b)

az ETHAA támogassa az új technológiák, valamint az innovatív termékek, eljárások és szolgáltatások bevezetését, különösen azokét, amelyek a program eredményeként jönnek létre a tengerhasznosítási és az integrált tengerpolitika területén; az ETHAA emellett mozdítsa elő a terepen történő adatgyűjtést, adatkezelést és az adatok nyomon követését, és terjessze a program keretében támogatott releváns cselekvések eredményeit, ami hozzájárul a közös halászati politika, az uniós integrált tengerpolitika és a nemzetközi óceánpolitikai irányítás végrehajtásához, valamint a nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítéséhez.

| 3. | Az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | az EKT megerősítése és a fenntartható fejlődési célokhoz való hozzájárulás érdekében az ERFA-ból és a programból származó alternatív és kumulatív támogatásra vonatkozó intézkedések olyan tevékenységek támogatására irányuljanak, amelyek hidat képeznek különösen az intelligens szakosodási stratégiák és a K+I kiválóság között, ideértve a közös transzregionális/transznacionális programokat és a páneurópai kutatási infrastruktúrákat is; |
| --- | --- | --- |

3.

Az Európai Regionális Fejlesztési Alappal (ERFA) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

az EKT megerősítése és a fenntartható fejlődési célokhoz való hozzájárulás érdekében az ERFA-ból és a programból származó alternatív és kumulatív támogatásra vonatkozó intézkedések olyan tevékenységek támogatására irányuljanak, amelyek hidat képeznek különösen az intelligens szakosodási stratégiák és a K+I kiválóság között, ideértve a közös transzregionális/transznacionális programokat és a páneurópai kutatási infrastruktúrákat is;

| b) | az ERFA többek között a regionális és helyi K+I ökoszisztémák és hálózatok fejlesztésére és megerősítésére, valamint az ipari átalakulásra összpontosítson, ideértve a K+I képességek kiépítését, a K+I keretprogramokból származó eredmények hasznosítását, valamint új technológiák és innovatív, éghajlatbarát megoldások bevezetését célzó, az ERFA révén történő támogatást. |
| --- | --- |

b)

az ERFA többek között a regionális és helyi K+I ökoszisztémák és hálózatok fejlesztésére és megerősítésére, valamint az ipari átalakulásra összpontosítson, ideértve a K+I képességek kiépítését, a K+I keretprogramokból származó eredmények hasznosítását, valamint új technológiák és innovatív, éghajlatbarát megoldások bevezetését célzó, az ERFA révén történő támogatást.

| 4. | Az Európai Szociális Alap Plusszal (ESZA+) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | az ESZA+ nemzeti és regionális programok révén képes legyen a program által támogatott innovatív képzési programok elterjesztésére és felfuttatására annak érdekében, hogy az emberek szert tehessenek a munkaerőpiac folyamatosan változó igényeinek megfelelő készségekre és kompetenciákra; |
| --- | --- | --- |

4.

Az Európai Szociális Alap Plusszal (ESZA+) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

az ESZA+ nemzeti és regionális programok révén képes legyen a program által támogatott innovatív képzési programok elterjesztésére és felfuttatására annak érdekében, hogy az emberek szert tehessenek a munkaerőpiac folyamatosan változó igényeinek megfelelő készségekre és kompetenciákra;

| b) | az EKT megerősítése érdekében az ESZA+-ból származó alternatív és kombinált támogatásra vonatkozó intézkedések felhasználhatók legyenek a program humántőke-fejlesztést előmozdító tevékenységeinek támogatására a K+I területén; |
| --- | --- |

b)

az EKT megerősítése érdekében az ESZA+-ból származó alternatív és kombinált támogatásra vonatkozó intézkedések felhasználhatók legyenek a program humántőke-fejlesztést előmozdító tevékenységeinek támogatására a K+I területén;

| c) | az ESZA+ elősegítse a különösen a programból származó innovatív technológiák, valamint új üzleti modellek és megoldások általános alkalmazását, hogy ily módon hozzájáruljon az innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszerekhez, valamint megkönnyítse, hogy az európai polgárok jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátást vehessenek igénybe. |
| --- | --- |

c)

az ESZA+ elősegítse a különösen a programból származó innovatív technológiák, valamint új üzleti modellek és megoldások általános alkalmazását, hogy ily módon hozzájáruljon az innovatív, hatékony és fenntartható egészségügyi rendszerekhez, valamint megkönnyítse, hogy az európai polgárok jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátást vehessenek igénybe.

| 5. | „Az EU az egészségügyért” programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program stratégiai tervezése során sor kerüljön az az egészségügyhöz kapcsolódó uniós K+I igények azonosítására és meghatározására; |
| --- | --- | --- |

5.

„Az EU az egészségügyért” programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program stratégiai tervezése során sor kerüljön az az egészségügyhöz kapcsolódó uniós K+I igények azonosítására és meghatározására;

| b) | „az EU az egészségügyért” program hozzájáruljon a kutatási eredmények – különösen a programból származó eredmények – legjobb felhasználásának biztosításához. |
| --- | --- |

b)

„az EU az egészségügyért” program hozzájáruljon a kutatási eredmények – különösen a programból származó eredmények – legjobb felhasználásának biztosításához.

| 6. | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel (CEF) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program stratégiai tervezése során sor kerüljön az uniós közlekedési, energiaügyi és digitális ágazat területére vonatkozó K+I igények azonosítására és meghatározására; |
| --- | --- | --- |

6.

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel (CEF) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program stratégiai tervezése során sor kerüljön az uniós közlekedési, energiaügyi és digitális ágazat területére vonatkozó K+I igények azonosítására és meghatározására;

| b) | a CEF támogassa a különösen a K+I keretprogramokból származó új innovatív technológiák és megoldások széles körű bevezetését és alkalmazását a közlekedés, az energiaügy és a digitális fizikai infrastruktúrák területén; |
| --- | --- |

b)

a CEF támogassa a különösen a K+I keretprogramokból származó új innovatív technológiák és megoldások széles körű bevezetését és alkalmazását a közlekedés, az energiaügy és a digitális fizikai infrastruktúrák területén;

| c) | könnyebben megvalósuljon a program és a CEF projektjei közötti információ- és adatcsere, például a keretprogrammal összefüggő azon technológiák kiemelése által, amelyek piaci érettsége magas szintű, és amelyek bevezetése a CEF segítségével tovább javítható. |
| --- | --- |

c)

könnyebben megvalósuljon a program és a CEF projektjei közötti információ- és adatcsere, például a keretprogrammal összefüggő azon technológiák kiemelése által, amelyek piaci érettsége magas szintű, és amelyek bevezetése a CEF segítségével tovább javítható.

| 7. | A Digitális Európa programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program és a Digitális Európa program által megcélzott több tematikus terület közötti összefüggések ellenére a támogatandó tevékenységek típusai, várt eredményei és beavatkozási logikái eltérőek legyenek és kiegészítsék egymást; |
| --- | --- | --- |

7.

A Digitális Európa programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program és a Digitális Európa program által megcélzott több tematikus terület közötti összefüggések ellenére a támogatandó tevékenységek típusai, várt eredményei és beavatkozási logikái eltérőek legyenek és kiegészítsék egymást;

| b) | a program stratégiai tervezésén keresztül sor kerüljön a program digitális aspektusaihoz kapcsolódó K+I igények azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja például a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság, a megosztott könyvelési technológiák és a kvantumtechnológiák terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat, az áttörést hozó innovációkat bevezető vállalkozások felfutásának támogatását (számos ilyen innováció digitális és fizikai technológiákat ötvöz), valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását; |
| --- | --- |

b)

a program stratégiai tervezésén keresztül sor kerüljön a program digitális aspektusaihoz kapcsolódó K+I igények azonosítására és meghatározására, ami magában foglalja például a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság, a megosztott könyvelési technológiák és a kvantumtechnológiák terén megvalósuló kutatást és innovációt, a digitális és az egyéb alaptechnológiák ötvözését, valamint a nem technológiai innovációkat, az áttörést hozó innovációkat bevezető vállalkozások felfutásának támogatását (számos ilyen innováció digitális és fizikai technológiákat ötvöz), valamint a digitális kutatási infrastruktúrák támogatását;

| c) | a Digitális Európa program például a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság, a megosztott könyvelési technológiák, a kvantumtechnológiák és a korszerű digitális készségek területén a nagy léptékű digitális kapacitás- és infrastruktúraépítésre összpontosítson annak érdekében, hogy Unió-szerte széles körben elterjedjenek és bevezetésre kerüljenek az uniós kontextusban kritikus fontosságúnak tekinthető, már meglévő vagy tesztelt innovatív digitális megoldások a közérdekű területeken (például az egészségügy, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságokkal küzdő területeken (mint például a vállalkozások – különösen a kkv-k – digitalizálása); a Digitális Európa program végrehajtására elsősorban az uniós szinten megosztandó digitális kapacitásba, valamint a digitális egységes piac fejlesztése részeként az interoperabilitást és a szabványosítást támogató uniós szintű tevékenységekbe történő, a tagállamokkal folytatott – különösen közös közbeszerzések formájában megvalósuló – összehangolt és stratégiai beruházások révén kerüljön sor; |
| --- | --- |

c)

a Digitális Európa program például a nagy teljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, a kiberbiztonság, a megosztott könyvelési technológiák, a kvantumtechnológiák és a korszerű digitális készségek területén a nagy léptékű digitális kapacitás- és infrastruktúraépítésre összpontosítson annak érdekében, hogy Unió-szerte széles körben elterjedjenek és bevezetésre kerüljenek az uniós kontextusban kritikus fontosságúnak tekinthető, már meglévő vagy tesztelt innovatív digitális megoldások a közérdekű területeken (például az egészségügy, a közigazgatás, az igazságügy és az oktatás), illetve a piaci hiányosságokkal küzdő területeken (mint például a vállalkozások – különösen a kkv-k – digitalizálása); a Digitális Európa program végrehajtására elsősorban az uniós szinten megosztandó digitális kapacitásba, valamint a digitális egységes piac fejlesztése részeként az interoperabilitást és a szabványosítást támogató uniós szintű tevékenységekbe történő, a tagállamokkal folytatott – különösen közös közbeszerzések formájában megvalósuló – összehangolt és stratégiai beruházások révén kerüljön sor;

| d) | a Digitális Európa program kapacitásait és infrastruktúráit valamennyi ágazatban és tudományágban bocsássák a K+I közösség rendelkezésére, többek között a program keretében támogatott tevékenységek tekintetében, ideértve a tesztelést, a kísérletezést és a demonstrációt; |
| --- | --- |

d)

a Digitális Európa program kapacitásait és infrastruktúráit valamennyi ágazatban és tudományágban bocsássák a K+I közösség rendelkezésére, többek között a program keretében támogatott tevékenységek tekintetében, ideértve a tesztelést, a kísérletezést és a demonstrációt;

| e) | a Digitális Európa program fokozatosan vegye át és alkalmazza a program révén kifejlesztett új digitális technológiákat; |
| --- | --- |

e)

a Digitális Európa program fokozatosan vegye át és alkalmazza a program révén kifejlesztett új digitális technológiákat;

| f) | a programnak a készségekre és kompetenciákra irányuló – többek között a releváns EIT-KIC-ek által nyújtott – képzési programok fejlesztését célzó kezdeményezéseit kiegészítse a Digitális Európa program által támogatott, fejlett digitális készségek terén megvalósuló kapacitásépítés; |
| --- | --- |

f)

a programnak a készségekre és kompetenciákra irányuló – többek között a releváns EIT-KIC-ek által nyújtott – képzési programok fejlesztését célzó kezdeményezéseit kiegészítse a Digitális Európa program által támogatott, fejlett digitális készségek terén megvalósuló kapacitásépítés;

| g) | a két program stratégiai programozása, működési eljárásai és irányítási struktúrái tekintetében jöjjenek létre szilárd koordinációs mechanizmusok. |
| --- | --- |

g)

a két program stratégiai programozása, működési eljárásai és irányítási struktúrái tekintetében jöjjenek létre szilárd koordinációs mechanizmusok.

| 8. | Az Egységes piac programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | az Egységes piac program foglalkozzon a kkv-kat érintő piaci hiányosságokkal, és ösztönözze a vállalkozói készséget, valamint a vállalkozások alapítását és növekedését, a kiegészítő jellegnek pedig fenn kell állnia az Egységes piac program és mind az EIT, mind pedig az EIC innovatív vállalkozásokra irányuló tevékenységei között, valamint a kkv-k számára nyújtott támogatási szolgáltatások területén, különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- | --- |

8.

Az Egységes piac programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

az Egységes piac program foglalkozzon a kkv-kat érintő piaci hiányosságokkal, és ösztönözze a vállalkozói készséget, valamint a vállalkozások alapítását és növekedését, a kiegészítő jellegnek pedig fenn kell állnia az Egységes piac program és mind az EIT, mind pedig az EIC innovatív vállalkozásokra irányuló tevékenységei között, valamint a kkv-k számára nyújtott támogatási szolgáltatások területén, különösen abban az esetben, ha a piac nem nyújt életképes finanszírozási lehetőségeket;

| b) | az Enterprise Europe Network a többi, már meglévő kkv-támogató struktúra (mint például a nemzeti kapcsolattartó pontok, az innovációs ügynökségek, a digitális innovációs központok, a kompetenciaközpontok, az inkubátorházak) mellett támogatási szolgáltatásokat nyújthasson a program keretében, többek között az EIC égisze alatt. |
| --- | --- |

b)

az Enterprise Europe Network a többi, már meglévő kkv-támogató struktúra (mint például a nemzeti kapcsolattartó pontok, az innovációs ügynökségek, a digitális innovációs központok, a kompetenciaközpontok, az inkubátorházak) mellett támogatási szolgáltatásokat nyújthasson a program keretében, többek között az EIC égisze alatt.

| 9. | A környezetvédelmi és éghajlat-politikai programmal (LIFE) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program stratégiai tervezése során sor kerüljön az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és energiaügyi kihívások kezeléséhez kapcsolódó K+I igények azonosítására és meghatározására; |
| --- | --- | --- |

9.

A környezetvédelmi és éghajlat-politikai programmal (LIFE) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program stratégiai tervezése során sor kerüljön az uniós környezetvédelmi, éghajlat-politikai és energiaügyi kihívások kezeléséhez kapcsolódó K+I igények azonosítására és meghatározására;

| b) | A LIFE program továbbra is katalizátorszerepet játszik az uniós környezetvédelmi, éghajlat- és energiapolitika megvalósítása, valamint a vonatkozó jogszabályok végrehajtása során, többek között a program K+I eredményeinek átvétele és alkalmazása révén, valamint azáltal, hogy hozzájárul azok nemzeti interregionális és regionális szintű bevezetéséhez azokon a területeken, ahol mindez segíthet a környezetvédelemhez, az éghajlat-politikához vagy a tiszta energiára való átálláshoz kapcsolódó kérdések kezelésében. A LIFE program mindenekelőtt ösztönzi a programmal fennálló szinergiákat azáltal, hogy az értékelés során jutalommal díjazza a program eredményeinek átvételére is kiterjedő pályázatokat; |
| --- | --- |

b)

A LIFE program továbbra is katalizátorszerepet játszik az uniós környezetvédelmi, éghajlat- és energiapolitika megvalósítása, valamint a vonatkozó jogszabályok végrehajtása során, többek között a program K+I eredményeinek átvétele és alkalmazása révén, valamint azáltal, hogy hozzájárul azok nemzeti interregionális és regionális szintű bevezetéséhez azokon a területeken, ahol mindez segíthet a környezetvédelemhez, az éghajlat-politikához vagy a tiszta energiára való átálláshoz kapcsolódó kérdések kezelésében. A LIFE program mindenekelőtt ösztönzi a programmal fennálló szinergiákat azáltal, hogy az értékelés során jutalommal díjazza a program eredményeinek átvételére is kiterjedő pályázatokat;

| c) | A hagyományos LIFE-projektek támogatják az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika végrehajtásához szükséges olyan megfelelő technológiák, illetve módszerek kifejlesztését, tesztelését vagy demonstrációját, amelyeket a későbbiekben más forrásokból – többek között a program révén – történő támogatás mellett széles körben be lehet vezetni. Az EIT és az EIC támogatást nyújthat a LIFE-projektek végrehajtásából potenciálisan eredő új, áttörést jelentő ötletek felfuttatásához és piaci hasznosításához. |
| --- | --- |

c)

A hagyományos LIFE-projektek támogatják az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politika végrehajtásához szükséges olyan megfelelő technológiák, illetve módszerek kifejlesztését, tesztelését vagy demonstrációját, amelyeket a későbbiekben más forrásokból – többek között a program révén – történő támogatás mellett széles körben be lehet vezetni. Az EIT és az EIC támogatást nyújthat a LIFE-projektek végrehajtásából potenciálisan eredő új, áttörést jelentő ötletek felfuttatásához és piaci hasznosításához.

| 10. | Az Erasmus+ programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program – többek között az EIT – és az Erasmus+ együttes forrásaiból az európai felsőoktatási intézmények megerősítésére, korszerűsítésére és átalakítására irányuló tevékenységek kapjanak támogatást. A program adott esetben kiegészíti az Erasmus+ által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatás kutatási dimenzióját az oktatás, a K+I területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, amelynek célja a tudásháromszög megvalósítása. Az EIT tevékenységei kiegészíthetik az „Európai Egyetemek” kezdeményezés keretében végrehajtandó stratégiákat; |
| --- | --- | --- |

10.

Az Erasmus+ programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program – többek között az EIT – és az Erasmus+ együttes forrásaiból az európai felsőoktatási intézmények megerősítésére, korszerűsítésére és átalakítására irányuló tevékenységek kapjanak támogatást. A program adott esetben kiegészíti az Erasmus+ által az „Európai Egyetemek” kezdeményezéshez nyújtott támogatás kutatási dimenzióját az oktatás, a K+I területére irányuló új, közös és integrált, hosszú távú és fenntartható stratégiák tudományágakon és ágazatokon átnyúló megközelítések alapján történő kidolgozásának részeként, amelynek célja a tudásháromszög megvalósítása. Az EIT tevékenységei kiegészíthetik az „Európai Egyetemek” kezdeményezés keretében végrehajtandó stratégiákat;

| b) | a program és az Erasmus+ ösztönözze az oktatás és a kutatás integrációját azáltal, hogy segíti a felsőoktatási intézményeket a közös oktatási, K+I stratégiák és hálózatok kidolgozásában és felállításában, a legújabb kutatási eredményeknek és gyakorlatoknak az oktatási rendszerek, a tanárok és az oktatók részére történő rendelkezésre bocsátásával, a valamennyi hallgató, felsőoktatási dolgozó és különösen kutató számára történő aktív kutatási tapasztalat megszerzésének lehetővé tételével, valamint a felsőoktatás és a K+I integrálására irányuló egyéb tevékenységek támogatásával. |
| --- | --- |

b)

a program és az Erasmus+ ösztönözze az oktatás és a kutatás integrációját azáltal, hogy segíti a felsőoktatási intézményeket a közös oktatási, K+I stratégiák és hálózatok kidolgozásában és felállításában, a legújabb kutatási eredményeknek és gyakorlatoknak az oktatási rendszerek, a tanárok és az oktatók részére történő rendelkezésre bocsátásával, a valamennyi hallgató, felsőoktatási dolgozó és különösen kutató számára történő aktív kutatási tapasztalat megszerzésének lehetővé tételével, valamint a felsőoktatás és a K+I integrálására irányuló egyéb tevékenységek támogatásával.

| 11. | Az uniós űrprogrammal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program stratégiai tervezésének részeként azonosításra és meghatározásra kerüljenek az uniós űrprogramhoz és az uniós űripar upstream és downstream ágazatához kapcsolódó K+I igények; a program keretében végrehajtott űrkutatási tevékenységeket a jogalanyok beszerzései és támogathatósága tekintetében – adott esetben – az uniós űrprogrammal összhangban hajtsák végre; |
| --- | --- | --- |

11.

Az uniós űrprogrammal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program stratégiai tervezésének részeként azonosításra és meghatározásra kerüljenek az uniós űrprogramhoz és az uniós űripar upstream és downstream ágazatához kapcsolódó K+I igények; a program keretében végrehajtott űrkutatási tevékenységeket a jogalanyok beszerzései és támogathatósága tekintetében – adott esetben – az uniós űrprogrammal összhangban hajtsák végre;

| b) | az uniós űrprogram által közjavakként rendelkezésre bocsátott űradatokat és -szolgáltatásokat – a programban is – áttörést hozó megoldások K+I révén történő kidolgozására használják fel, különösen a fenntartható élelmiszerek és természeti erőforrások, az éghajlatváltozás nyomon követése, a légkör állapota, a szárazföldi, tengerparti és tengeri környezet, az intelligens városok, az összekapcsolt és automatizált mobilitás, valamint a biztonság és a katasztrófavédelem területén; |
| --- | --- |

b)

az uniós űrprogram által közjavakként rendelkezésre bocsátott űradatokat és -szolgáltatásokat – a programban is – áttörést hozó megoldások K+I révén történő kidolgozására használják fel, különösen a fenntartható élelmiszerek és természeti erőforrások, az éghajlatváltozás nyomon követése, a légkör állapota, a szárazföldi, tengerparti és tengeri környezet, az intelligens városok, az összekapcsolt és automatizált mobilitás, valamint a biztonság és a katasztrófavédelem területén;

| c) | a Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférést nyújtó szolgáltatások hozzájáruljanak az EOSC-hez, és ezáltal megkönnyítsék a kutatók, a tudósok és az innovátorok számára a Kopernikusz-adatokhoz való hozzáférést; a kutatási infrastruktúrák, különösen a lokális megfigyelőhálózatok, a Kopernikusz-szolgáltatásokat lehetővé tévő lokális megfigyelési infrastruktúra alapvető elemeit képezik, és cserébe hozzáférnek a Kopernikusz-szolgáltatások által nyújtott információkhoz. |
| --- | --- |

c)

a Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférést nyújtó szolgáltatások hozzájáruljanak az EOSC-hez, és ezáltal megkönnyítsék a kutatók, a tudósok és az innovátorok számára a Kopernikusz-adatokhoz való hozzáférést; a kutatási infrastruktúrák, különösen a lokális megfigyelőhálózatok, a Kopernikusz-szolgáltatásokat lehetővé tévő lokális megfigyelési infrastruktúra alapvető elemeit képezik, és cserébe hozzáférnek a Kopernikusz-szolgáltatások által nyújtott információkhoz.

| 12. | A Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközzel (NDICI) és az Előcsatlakozási Támogatási Eszközzel (IPA III) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program stratégiai tervezésén keresztül, a fenntartható fejlődési célokkal összhangban sor kerüljön az NDICI és az IPA III területén jelentkező K+I igények azonosítására; |
| --- | --- | --- |

12.

A Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközzel (NDICI) és az Előcsatlakozási Támogatási Eszközzel (IPA III) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program stratégiai tervezésén keresztül, a fenntartható fejlődési célokkal összhangban sor kerüljön az NDICI és az IPA III területén jelentkező K+I igények azonosítására;

| b) | a program harmadik országok részvételével megvalósuló K+I tevékenységei, valamint a célzott nemzetközi együttműködési tevékenységek esetében az együttesen azonosított igények és beavatkozási területek közös meghatározása alapján erőfeszítések történjenek arra, hogy ezek igazodjanak és koherensen illeszkedjenek az NDICI és az IPA III keretében megvalósuló, piaci bevezetésre és kapacitásépítésre irányuló párhuzamos tevékenységi ágakhoz. |
| --- | --- |

b)

a program harmadik országok részvételével megvalósuló K+I tevékenységei, valamint a célzott nemzetközi együttműködési tevékenységek esetében az együttesen azonosított igények és beavatkozási területek közös meghatározása alapján erőfeszítések történjenek arra, hogy ezek igazodjanak és koherensen illeszkedjenek az NDICI és az IPA III keretében megvalósuló, piaci bevezetésre és kapacitásépítésre irányuló párhuzamos tevékenységi ágakhoz.

| 13. | A Belső Biztonsági Alappal és az Integrált Határigazgatási Alap keretében működő határigazgatási eszközzel megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program stratégiai tervezésén keresztül sor kerüljön a biztonság és az integrált határigazgatás területén felmerülő K+I igények azonosítására és meghatározására; |
| --- | --- | --- |

13.

A Belső Biztonsági Alappal és az Integrált Határigazgatási Alap keretében működő határigazgatási eszközzel megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program stratégiai tervezésén keresztül sor kerüljön a biztonság és az integrált határigazgatás területén felmerülő K+I igények azonosítására és meghatározására;

| b) | a Belső Biztonsági Alap és az Integrált Határigazgatási Alap támogassa az innovatív új technológiák és megoldások bevezetését, különösen azokét, amelyek a K+I keretprogramok eredményeként jönnek létre a biztonsági kutatás területén. |
| --- | --- |

b)

a Belső Biztonsági Alap és az Integrált Határigazgatási Alap támogassa az innovatív új technológiák és megoldások bevezetését, különösen azokét, amelyek a K+I keretprogramok eredményeként jönnek létre a biztonsági kutatás területén.

| 14. | Az InvestEU programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program a Horizont Európa program és az EIC által nyújtott vegyes finanszírozást biztosítson olyan innovátorok részére, amelyeket magas szintű kockázat jellemez, és amelyek számára a piac nem nyújt elegendő és életképes finanszírozást. A program ezzel egyidejűleg támogatja az InvestEU program és mások által támogatott pénzeszközökből és közvetítők által nyújtott vegyes finanszírozás magánforrásokból származó részének hatékony célba juttatását és irányítását; |
| --- | --- | --- |

14.

Az InvestEU programmal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program a Horizont Európa program és az EIC által nyújtott vegyes finanszírozást biztosítson olyan innovátorok részére, amelyeket magas szintű kockázat jellemez, és amelyek számára a piac nem nyújt elegendő és életképes finanszírozást. A program ezzel egyidejűleg támogatja az InvestEU program és mások által támogatott pénzeszközökből és közvetítők által nyújtott vegyes finanszírozás magánforrásokból származó részének hatékony célba juttatását és irányítását;

| b) | a K+I-re, valamint a kkv-kra szánt pénzügyi eszközöket egy csoportban kezeljék az InvestEU program keretében, különösen egy célzott K+I tematikus kereten keresztül, valamint a kkv-támogatási keret égisze alatt bevezetett termékek révén, ily módon segítve mindkét program célkitűzéseinek megvalósítását, valamint egymást kiegészítő, erős kapcsolatokat hozva létre a két program között; |
| --- | --- |

b)

a K+I-re, valamint a kkv-kra szánt pénzügyi eszközöket egy csoportban kezeljék az InvestEU program keretében, különösen egy célzott K+I tematikus kereten keresztül, valamint a kkv-támogatási keret égisze alatt bevezetett termékek révén, ily módon segítve mindkét program célkitűzéseinek megvalósítását, valamint egymást kiegészítő, erős kapcsolatokat hozva létre a két program között;

| c) | a program megfelelő támogatást biztosítson ahhoz, hogy az EIC általi támogatásra nem jogosult hitelképes projekteket adott esetben az InvestEU programhoz lehessen irányítani. |
| --- | --- |

c)

a program megfelelő támogatást biztosítson ahhoz, hogy az EIC általi támogatásra nem jogosult hitelképes projekteket adott esetben az InvestEU programhoz lehessen irányítani.

| 15. | A kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében működő innovációs alappal (a továbbiakban: az innovációs alap) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | az innovációs alap kifejezetten a karbonszegény technológiák és eljárások innovációját célozza – ideértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos szén-dioxid-leválasztást és -hasznosítást, amely jelentős mértékben hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez –, emellett pedig a magas szén-dioxid-kibocsátással járó termékeket helyettesítő termékekre irányuljon, továbbá járuljon hozzá a CO2 környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztását és geológiai tárolását célzó projektek kiépítésének és működtetésének ösztönzéséhez, valamint az innovatív megújulóenergia- és energiatárolási technológiák előmozdításához, ezenfelül pedig tegye lehetővé és ösztönözze környezetbarátabb termékek értékesítését; |
| --- | --- | --- |

15.

A kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében működő innovációs alappal (a továbbiakban: az innovációs alap) megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

az innovációs alap kifejezetten a karbonszegény technológiák és eljárások innovációját célozza – ideértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos szén-dioxid-leválasztást és -hasznosítást, amely jelentős mértékben hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez –, emellett pedig a magas szén-dioxid-kibocsátással járó termékeket helyettesítő termékekre irányuljon, továbbá járuljon hozzá a CO2 környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztását és geológiai tárolását célzó projektek kiépítésének és működtetésének ösztönzéséhez, valamint az innovatív megújulóenergia- és energiatárolási technológiák előmozdításához, ezenfelül pedig tegye lehetővé és ösztönözze környezetbarátabb termékek értékesítését;

| b) | a program támogatja azon technológiák – az áttörést hozó megoldásokat is beleértve – fejlesztését és demonstrációját, amelyek képesek hozzájárulni az Unió klímasemlegességi, energiaügyi és ipari átalakulással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a II.. és a III. pillérbe tartozó tevékenységeken keresztül; |
| --- | --- |

b)

a program támogatja azon technológiák – az áttörést hozó megoldásokat is beleértve – fejlesztését és demonstrációját, amelyek képesek hozzájárulni az Unió klímasemlegességi, energiaügyi és ipari átalakulással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a II.. és a III. pillérbe tartozó tevékenységeken keresztül;

| c) | a kiválasztási és odaítélési kritériumok teljesítésétől függően az innovációs alap támogatást nyújthasson azon támogatható projektek demonstrációs szakasza során, amelyek adott esetben támogatásban részesültek a programból, valamint hogy egymást kiegészítő, erős kapcsolatok jöjjenek létre a két program között. |
| --- | --- |

c)

a kiválasztási és odaítélési kritériumok teljesítésétől függően az innovációs alap támogatást nyújthasson azon támogatható projektek demonstrációs szakasza során, amelyek adott esetben támogatásban részesültek a programból, valamint hogy egymást kiegészítő, erős kapcsolatok jöjjenek létre a két program között.

| 16. | Az igazságos átmenetet támogató mechanizmussal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program stratégiai tervezése során sor kerüljön a klímasemlegesség eléréséhez szükséges igazságos és méltányos átállás támogatását célzó K+I igények azonosítására; |
| --- | --- | --- |

16.

Az igazságos átmenetet támogató mechanizmussal megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program stratégiai tervezése során sor kerüljön a klímasemlegesség eléréséhez szükséges igazságos és méltányos átállás támogatását célzó K+I igények azonosítására;

| b) | előmozdítsák az innovatív, éghajlatbarát megoldások bevezetését és alkalmazását, különös tekintettel a programból származó megoldásokra. |
| --- | --- |

b)

előmozdítsák az innovatív, éghajlatbarát megoldások bevezetését és alkalmazását, különös tekintettel a programból származó megoldásokra.

| 17. | Az Euratom kutatási és képzési programjával megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program és az Euratom kutatási és képzési programja átfogó tevékenységeket dolgozzon ki az oktatás és a képzés támogatására (ideértve az MSCA-t is) azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a releváns készségek fenntartásához és fejlesztéséhez Európában; |
| --- | --- | --- |

17.

Az Euratom kutatási és képzési programjával megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program és az Euratom kutatási és képzési programja átfogó tevékenységeket dolgozzon ki az oktatás és a képzés támogatására (ideértve az MSCA-t is) azzal a céllal, hogy hozzájáruljanak a releváns készségek fenntartásához és fejlesztéséhez Európában;

| b) | a program és az Euratom kutatási és képzési programja olyan közös kutatási tevékenységeket dolgozzon ki, amelyek az ionizáló sugárzás nem energiatermelési célú alkalmazásai megbízható és biztonságos használatának több területet érintő vonatkozásaira összpontosítanak olyan ágazatokban, mint az orvostudomány, az ipar, a mezőgazdaság, az űrkutatás, az éghajlatváltozás, a biztonság és a vészhelyzeti felkészültség, valamint a nukleáris tudomány hozzájárulásai. |
| --- | --- |

b)

a program és az Euratom kutatási és képzési programja olyan közös kutatási tevékenységeket dolgozzon ki, amelyek az ionizáló sugárzás nem energiatermelési célú alkalmazásai megbízható és biztonságos használatának több területet érintő vonatkozásaira összpontosítanak olyan ágazatokban, mint az orvostudomány, az ipar, a mezőgazdaság, az űrkutatás, az éghajlatváltozás, a biztonság és a vészhelyzeti felkészültség, valamint a nukleáris tudomány hozzájárulásai.

| 18. | Az Európai Védelmi Alappal esetlegesen megvalósuló szinergiáknak – a szükségtelen átfedések elkerülése céljából, továbbá az 5. cikknek és a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően – elő kell segíteniük a polgári és a védelmi kutatást. |
| --- | --- |

18.

Az Európai Védelmi Alappal esetlegesen megvalósuló szinergiáknak – a szükségtelen átfedések elkerülése céljából, továbbá az 5. cikknek és a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően – elő kell segíteniük a polgári és a védelmi kutatást.

| 19. | A kulturális és kreatív szakpolitikák területén jelentkező K+I igényeknek a program stratégiai tervezése során történő azonosítása révén ösztönözni kell a Kreatív Európa programmal megvalósuló szinergiákat. |
| --- | --- |

19.

A kulturális és kreatív szakpolitikák területén jelentkező K+I igényeknek a program stratégiai tervezése során történő azonosítása révén ösztönözni kell a Kreatív Európa programmal megvalósuló szinergiákat.

| 20. | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:






  a) | a program stratégiai tervezése során sor kerüljön az annak támogatásával kapcsolatos K+I igények azonosítására, hogy a tagállamok gazdasága és társadalma reziliensebbé váljon, és javuljon a jövőre való felkészültségük; |
| --- | --- | --- |

20.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel megvalósuló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy:

a)

a program stratégiai tervezése során sor kerüljön az annak támogatásával kapcsolatos K+I igények azonosítására, hogy a tagállamok gazdasága és társadalma reziliensebbé váljon, és javuljon a jövőre való felkészültségük;

| b) | támogatást kapjon az innovatív megoldások bevezetése és alkalmazása, különös tekintettel a programból származó megoldásokra. |
| --- | --- |

b)

támogatást kapjon az innovatív megoldások bevezetése és alkalmazása, különös tekintettel a programból származó megoldásokra.

---

V. MELLÉKLET

KULCSFONTOSSÁGÚ HATÁSÚTVONAL-MUTATÓK

A keretprogram 3. cikkben említett célkitűzéseinek megvalósítása tekintetében a program előrehaladásának nyomon követését hatásútvonalak és kapcsolódó kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatók strukturálják. A hatásútvonalak időérzékenyek, és a következő három, egymást kiegészítő hatáskategóriát tükrözik, amelyek jól mutatják a K+I beruházások nem lineáris jellegét: tudományos, társadalmi és technológiai vagy gazdasági. Az említett hatáskategóriák mindegyike esetében helyettesítő mutatók szolgálják az előrehaladás nyomon követését, különbséget téve a rövid távú, a középtávú és a hosszú távú hatások között, a program időtartamán túl is, továbbá lehetővé téve az adatok lebontását, például tagállamok vagy társult országok szerint. Az említett mutatókat mennyiségi és minőségi módszerekkel kell előállítani. A program egyes részei különböző mértékben és különböző mechanizmusok révén járulnak hozzá ezekhez a mutatókhoz. Szükség esetén további mutatók használhatók a program egyes részeinek nyomon követéséhez.

A kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatókat alátámasztó mikroadatok gyűjtése a program valamennyi része és az összes végrehajtási mechanizmus tekintetében központilag irányított és összehangolt módon, a megfelelő részletességi szinten és a kedvezményezettek számára minimális jelentési teher mellett történik.

A kulcsfontosságú hatásútvonal-mutatók mellett, illetve azokon felül a következőkre vonatkozó adatok gyűjtésére és bejelentésére is sor kerül majd az 50. cikkben említett, a végrehajtásra és az irányításra vonatkozó adatok részeként, közel valós időben: az EKT megerősítése érdekében a program megvalósításának az optimalizálása, az összes tagállam kiválóságon alapuló részvételének az előmozdítása, valamint a K+I célú együttműködés megkönnyítése Európában. Ez magában foglalja az együttműködésen alapuló kapcsolatok nyomon követését, a hálózatok elemzését, a pályázatokra, a részvételre és a projektekre vonatkozó adatokat,; a pályázókra és a résztvevőkre (többek között a szervezeti típusra, például: civil társadalmi szervezetekre, kkv-kra, magánszektorra), az országra (például specifikusan meghatározott országcsoportokra: tagállamokra, társult országokra, harmadik országokra), a nemre, a projektben betöltött szerepre, a tudományra vagy ágazatra, köztük a társadalom- és bölcsészettudományokra vonatkozó adatokat, valamint az éghajlati szempontok érvényesítésének és a kapcsolódó kiadásoknak a szintjének nyomon követésére vonatkozó adatokat.

Tudományos hatásútvonal-mutatók

A program várhatóan a következők révén fog tudományos hatást kifejteni: magas színvonalú új ismeretek létrehozása, a humán tőke erősítése a K+I területén, valamint az ismeretterjesztés és a nyílt tudomány előmozdítása. A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi három kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik.

1. táblázat

| A tudományos hatás felé | Rövid távú | Középtávú | Hosszabb távú |
| --- | --- | --- | --- |
| Magas színvonalú új ismeretek létrehozása | Publikációk –
  A programhoz tartozó, szakértői értékelés keretében lektorált tudományos publikációk száma | Idézettség –
  A programhoz tartozó, szakértői értékelés keretében lektorált publikációk tudományterületek alapján súlyozott idézettségi mutatója | Világszínvonalú tudomány –
  A program által támogatott projektekből származó, az adott tudományterülethez lényegi hozzájárulást képviselő, szakértői értékelés keretében lektorált publikációk száma és aránya |
| A humán tőke erősítése a K+I területén | Készségek –
  A program által támogatott projektek részeként szervezett továbbképzési tevékenységekben (képzés, mentorálás/coaching, mobilitás és K+I infrastruktúrákhoz való hozzáférés révén) részt vett kutatók száma | Karrierek –
  A programban részt vevő olyan továbbképzett kutatók száma és aránya, akik fokozott egyéni hatást gyakorolnak saját K+I területükre | Munkakörülmények –
  A programban részt vevő olyan továbbképzett kutatók száma és aránya, akiknek javultak a munkakörülményeik, ideértve a kutatók fizetését is |
| Az ismeretterjesztés és a nyílt tudomány előmozdítása | Az ismeretek megosztása –
  A program nyílt tudásinfrastruktúrákon keresztül megosztott kutatási eredményeinek (nyílt hozzáférésű adatok/publikációk/szoftverek stb.) aránya | Ismeretterjesztés –
  A program aktívan használt/idézett nyílt hozzáférésű kutatási eredményeinek aránya | Új együttműködések –
  A program azon kedvezményezettjeinek aránya, amelyek új, tudományágakon/ágazatokon átnyúló együttműködést alakítottak ki a program égisze alatt született nyílt hozzáférésű kutatási eredményeik felhasználóival |

A tudományos hatás felé

Rövid távú

Középtávú

Hosszabb távú

Magas színvonalú új ismeretek létrehozása

Publikációk –

A programhoz tartozó, szakértői értékelés keretében lektorált tudományos publikációk száma

Idézettség –

A programhoz tartozó, szakértői értékelés keretében lektorált publikációk tudományterületek alapján súlyozott idézettségi mutatója

Világszínvonalú tudomány –

A program által támogatott projektekből származó, az adott tudományterülethez lényegi hozzájárulást képviselő, szakértői értékelés keretében lektorált publikációk száma és aránya

A humán tőke erősítése a K+I területén

Készségek –

A program által támogatott projektek részeként szervezett továbbképzési tevékenységekben (képzés, mentorálás/coaching, mobilitás és K+I infrastruktúrákhoz való hozzáférés révén) részt vett kutatók száma

Karrierek –

A programban részt vevő olyan továbbképzett kutatók száma és aránya, akik fokozott egyéni hatást gyakorolnak saját K+I területükre

Munkakörülmények –

A programban részt vevő olyan továbbképzett kutatók száma és aránya, akiknek javultak a munkakörülményeik, ideértve a kutatók fizetését is

Az ismeretterjesztés és a nyílt tudomány előmozdítása

Az ismeretek megosztása –

A program nyílt tudásinfrastruktúrákon keresztül megosztott kutatási eredményeinek (nyílt hozzáférésű adatok/publikációk/szoftverek stb.) aránya

Ismeretterjesztés –

A program aktívan használt/idézett nyílt hozzáférésű kutatási eredményeinek aránya

Új együttműködések –

A program azon kedvezményezettjeinek aránya, amelyek új, tudományágakon/ágazatokon átnyúló együttműködést alakítottak ki a program égisze alatt született nyílt hozzáférésű kutatási eredményeik felhasználóival

Társadalmi hatásútvonal-mutatók

A program várhatóan a következők révén fog társadalmi hatást kifejteni: az uniós szakpolitikai prioritásoknak, valamint a globális kihívásoknak – többek között a fenntartható fejlődési céloknak – a kezelése a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend alapelveit, valamint a Párizsi Megállapodás célkitűzéseit követve, a K+I segítségével; előnyök biztosítása és hatás kifejtése K+I küldetéseken és európai partnerségeken keresztül; valamint az innováció társadalmi elterjedésének az erősítése, ami végső soron az emberek jóllétét hivatott elősegíteni. A szóban forgó hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi három kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik.

2. táblázat

| A társadalmi hatás felé | Rövid távú | Középtávú | Hosszabb távú |
| --- | --- | --- | --- |
| Az uniós szakpolitikai prioritások és a globális kihívások kezelése a K+I segítségével | Eredmények –
  Az azonosított uniós szakpolitikai prioritások és globális kihívások (ideértve a fenntartható fejlődési célokat is) kezelését célzó eredmények száma és aránya (többdimenziós: minden egyes meghatározott prioritásra vonatkozóan)
  Ezen belül: a Párizsi Megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalás teljesítését célzó, éghajlati szempontból releváns eredmények száma és aránya | Megoldások –
  Az azonosított uniós szakpolitikai prioritások és globális kihívások (ideértve a fenntartható fejlődési célokat is) kezelését célzó innovációk és kutatási eredmények száma és aránya (többdimenziós: minden egyes meghatározott prioritásra vonatkozóan)
  Ezen belül: a Párizsi Megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalás teljesítését szolgáló, éghajlati szempontból releváns innovációk és kutatási eredmények száma és aránya | Előnyök –
  A program által támogatott innovációkból és kutatásokból származó eredmények felhasználásából/hasznosításából eredő összesített becsült hatások az azonosított uniós szakpolitikai prioritások és globális kihívások (ideértve a fenntartható fejlődési célokat is) kezelése terén, a szakpolitikai ciklushoz és a jogalkotási folyamathoz való hozzájárulást is beleértve (például normák és előírások) (többdimenziós: minden egyes meghatározott prioritásra vonatkozóan)
  Ezen belül: a program által támogatott innovációkból és kutatásokból származó, éghajlati szempontból releváns eredmények felhasználásából/hasznosításából eredő összesített hatások a Párizsi Megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalás teljesítése terén, a szakpolitikai ciklushoz és a jogalkotási folyamathoz való hozzájárulást is beleértve (például normák és előírások) |
| Előnyök és hatások K+I küldetéseken keresztül történő biztosítása | A K+I küldetések eredményei –
  Egyes K+I küldetések eredményei
  (többdimenziós: minden egyes meghatározott küldetésre vonatkozóan) | A K+I küldetések eredményei –
  Egyes K+I küldetések eredményei
  (többdimenziós: minden egyes meghatározott küldetésre vonatkozóan) | A K+I küldetések megvalósított célkitűzései –
  Egyes K+I küldetések megvalósított célkitűzései
  (többdimenziós: minden egyes meghatározott küldetésre vonatkozóan) |
| A K+I társadalmi elterjedésének erősítése | Kooperatív alkotás –
  A program által támogatott azon projektjek száma és aránya, amelyekben az uniós polgárok és végfelhasználók hozzájárulnak a K+I tartalmak kooperatív alkotásához | Részvétel –
  A program azon résztvevő jogalanyainak száma és aránya, amelyek rendelkeznek polgári és végfelhasználói részvételi mechanizmussal a program által támogatott projektek lezárultát követően | A K+I társadalmi elterjedése –
  A program égisze alatt kooperatívan alkotott tudományos eredmények és innovatív megoldások elterjedése és hatása |

A társadalmi hatás felé

Rövid távú

Középtávú

Hosszabb távú

Az uniós szakpolitikai prioritások és a globális kihívások kezelése a K+I segítségével

Eredmények –

Az azonosított uniós szakpolitikai prioritások és globális kihívások (ideértve a fenntartható fejlődési célokat is) kezelését célzó eredmények száma és aránya (többdimenziós: minden egyes meghatározott prioritásra vonatkozóan)

Ezen belül: a Párizsi Megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalás teljesítését célzó, éghajlati szempontból releváns eredmények száma és aránya

Megoldások –

Az azonosított uniós szakpolitikai prioritások és globális kihívások (ideértve a fenntartható fejlődési célokat is) kezelését célzó innovációk és kutatási eredmények száma és aránya (többdimenziós: minden egyes meghatározott prioritásra vonatkozóan)

Ezen belül: a Párizsi Megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalás teljesítését szolgáló, éghajlati szempontból releváns innovációk és kutatási eredmények száma és aránya

Előnyök –

A program által támogatott innovációkból és kutatásokból származó eredmények felhasználásából/hasznosításából eredő összesített becsült hatások az azonosított uniós szakpolitikai prioritások és globális kihívások (ideértve a fenntartható fejlődési célokat is) kezelése terén, a szakpolitikai ciklushoz és a jogalkotási folyamathoz való hozzájárulást is beleértve (például normák és előírások) (többdimenziós: minden egyes meghatározott prioritásra vonatkozóan)

Ezen belül: a program által támogatott innovációkból és kutatásokból származó, éghajlati szempontból releváns eredmények felhasználásából/hasznosításából eredő összesített hatások a Párizsi Megállapodás keretében tett uniós kötelezettségvállalás teljesítése terén, a szakpolitikai ciklushoz és a jogalkotási folyamathoz való hozzájárulást is beleértve (például normák és előírások)

Előnyök és hatások K+I küldetéseken keresztül történő biztosítása

A K+I küldetések eredményei –

Egyes K+I küldetések eredményei

(többdimenziós: minden egyes meghatározott küldetésre vonatkozóan)

A K+I küldetések eredményei –

Egyes K+I küldetések eredményei

(többdimenziós: minden egyes meghatározott küldetésre vonatkozóan)

A K+I küldetések megvalósított célkitűzései –

Egyes K+I küldetések megvalósított célkitűzései

(többdimenziós: minden egyes meghatározott küldetésre vonatkozóan)

A K+I társadalmi elterjedésének erősítése

Kooperatív alkotás –

A program által támogatott azon projektjek száma és aránya, amelyekben az uniós polgárok és végfelhasználók hozzájárulnak a K+I tartalmak kooperatív alkotásához

Részvétel –

A program azon résztvevő jogalanyainak száma és aránya, amelyek rendelkeznek polgári és végfelhasználói részvételi mechanizmussal a program által támogatott projektek lezárultát követően

A K+I társadalmi elterjedése –

A program égisze alatt kooperatívan alkotott tudományos eredmények és innovatív megoldások elterjedése és hatása

Technológiai és gazdasági hatásútvonal-mutatók

A program várhatóan a következők révén fog technológiai és gazdasági hatást kifejteni – különösen az Unión belül –: a vállalkozások, különösen a kkv-k és köztük a startupok létrehozásának és növekedésének befolyásolása, közvetlen és közvetett munkahelyek teremtése különösen az Unión belül, valamint K+I beruházások mozgósítása. Az említett hatás felé tett előrehaladás nyomon követése az alábbi három kulcsfontosságú hatásútvonal mentén meghatározott helyettesítő mutatók segítségével történik.

3. táblázat

| A technológiai/gazdasági hatás felé | Rövid távú | Középtávú | Hosszabb távú |
| --- | --- | --- | --- |
| Az innovációalapú növekedés ösztönzése | Innovációs eredmények –
  A programból származó innovatív termékek, eljárások, illetve módszerek száma (az innováció típusa szerint), valamint a szellemitulajdon-jog megszerzésére irányuló kérelmek száma | Innovációk –
  A program által támogatott projektekből – köztük az elismert szellemitulajdon-jogokból – származó innovációk száma (az innováció típusa szerint) | Gazdasági növekedés –
  Olyan vállalkozások létrejötte, növekedése és piaci részesedése, amelyek innovációkat fejlesztettek ki a program égisze alatt |
| Több és jobb munkahely teremtése | Támogatott foglalkoztatás –
  A program által támogatott projekt számára a résztvevő jogalanyoknál teremtett és megőrzött munkahelyek száma teljes munkaidős egyenértékben (a munkahely típusa szerint) | Tartós foglalkoztatás –
  A munkahelyek teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának növekedése (a munkahely típusa szerint) a résztvevő jogalanyoknál a program által támogatott projekt nyomán | Teljes foglalkoztatottság –
  A program eredményeinek terjesztése folytán teremtett, illetve megőrzött közvetlen és közvetett munkahelyek száma (munkahelytípus szerint) |
| A K+I beruházások mozgósítása | Társberuházás –
  A program kezdeti beruházása segítségével mozgósított köz- és magánberuházások mennyisége | Felfuttatás –
  A program eredményeinek hasznosítása vagy felfuttatása érdekében mozgósított köz- és magánberuházások mennyisége (ideértve a közvetlen külföldi befektetéseket is) | A „3 %-os célkitűzés” megvalósításához való hozzájárulás –
  A GDP 3 %-ára vonatkozó célkitűzés megvalósítása felé tett uniós előrehaladás a programnak köszönhetően |

A technológiai/gazdasági hatás felé

Rövid távú

Középtávú

Hosszabb távú

Az innovációalapú növekedés ösztönzése

Innovációs eredmények –

A programból származó innovatív termékek, eljárások, illetve módszerek száma (az innováció típusa szerint), valamint a szellemitulajdon-jog megszerzésére irányuló kérelmek száma

Innovációk –

A program által támogatott projektekből – köztük az elismert szellemitulajdon-jogokból – származó innovációk száma (az innováció típusa szerint)

Gazdasági növekedés –

Olyan vállalkozások létrejötte, növekedése és piaci részesedése, amelyek innovációkat fejlesztettek ki a program égisze alatt

Több és jobb munkahely teremtése

Támogatott foglalkoztatás –

A program által támogatott projekt számára a résztvevő jogalanyoknál teremtett és megőrzött munkahelyek száma teljes munkaidős egyenértékben (a munkahely típusa szerint)

Tartós foglalkoztatás –

A munkahelyek teljes munkaidős egyenértékben kifejezett számának növekedése (a munkahely típusa szerint) a résztvevő jogalanyoknál a program által támogatott projekt nyomán

Teljes foglalkoztatottság –

A program eredményeinek terjesztése folytán teremtett, illetve megőrzött közvetlen és közvetett munkahelyek száma (munkahelytípus szerint)

A K+I beruházások mozgósítása

Társberuházás –

A program kezdeti beruházása segítségével mozgósított köz- és magánberuházások mennyisége

Felfuttatás –

A program eredményeinek hasznosítása vagy felfuttatása érdekében mozgósított köz- és magánberuházások mennyisége (ideértve a közvetlen külföldi befektetéseket is)

A „3 %-os célkitűzés” megvalósításához való hozzájárulás –

A GDP 3 %-ára vonatkozó célkitűzés megvalósítása felé tett uniós előrehaladás a programnak köszönhetően

---

VI. MELLÉKLET

LEHETSÉGES KÜLDETÉSI TERÜLETEK, VALAMINT AZ EUMSZ 185. VAGY 187. CIKKE ALAPJÁN LÉTREHOZANDÓ INTÉZMÉNYESÍTETT EURÓPAI PARTNERSÉGEK LEHETSÉGES TERÜLETEI

E rendelet 8. és 12. cikkével összhangban ez a melléklet határozza meg a lehetséges küldetési területeket és az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján létrehozandó lehetséges európai partnerségeket.

| I. | Lehetséges küldetési területek:






  — | 1. küldetési terület: Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz, ideértve a társadalmi átalakulást is. |
| --- | --- | --- |

I.

Lehetséges küldetési területek:

—

1. küldetési terület: Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz, ideértve a társadalmi átalakulást is.

| — | 2. küldetési terület: Daganatos megbetegedések. |
| --- | --- |

—

2. küldetési terület: Daganatos megbetegedések.

| — | 3. küldetési terület: Egészséges óceánok, tengerek, parti tengervizek és szárazföldi vizek. |
| --- | --- |

—

3. küldetési terület: Egészséges óceánok, tengerek, parti tengervizek és szárazföldi vizek.

| — | 4. küldetési terület: Klímasemleges és intelligens városok. |
| --- | --- |

—

4. küldetési terület: Klímasemleges és intelligens városok.

| — | 5. küldetési terület: Talajegészség és élelmiszer. |
| --- | --- |

—

5. küldetési terület: Talajegészség és élelmiszer.

Valamennyi küldetés az e rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében meghatározott elveket követi.

| II. | Az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján létrehozandó intézményesített európai partnerségek lehetséges területei:






  — | 1. partnerségi terület: Az egészségügyi innovációk gyorsabb fejlesztése és biztonságosabb alkalmazása az európai betegek javára és a globális egészség érdekében. |
| --- | --- | --- |

II.

Az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján létrehozandó intézményesített európai partnerségek lehetséges területei:

—

1. partnerségi terület: Az egészségügyi innovációk gyorsabb fejlesztése és biztonságosabb alkalmazása az európai betegek javára és a globális egészség érdekében.

| — | 2. partnerségi terület: A kulcsfontosságú digitális és alaptechnológiák és alkalmazásuk előmozdítása, ideértve nem kizárólagosan az olyan új technológiákat, mint a mesterséges intelligencia, a fotonika és a kvantumtechnológia. |
| --- | --- |

—

2. partnerségi terület: A kulcsfontosságú digitális és alaptechnológiák és alkalmazásuk előmozdítása, ideértve nem kizárólagosan az olyan új technológiákat, mint a mesterséges intelligencia, a fotonika és a kvantumtechnológia.

| — | 3. partnerségi terület: Európa vezető szerepe a metrológiában, beleértve egy integrált metrológiai rendszert is. |
| --- | --- |

—

3. partnerségi terület: Európa vezető szerepe a metrológiában, beleértve egy integrált metrológiai rendszert is.

| — | 4. partnerségi terület: Az uniós légi forgalom, légi közlekedés és vasúti közlekedés versenyképességének, biztonságának és környezeti teljesítményének javítása. |
| --- | --- |

—

4. partnerségi terület: Az uniós légi forgalom, légi közlekedés és vasúti közlekedés versenyképességének, biztonságának és környezeti teljesítményének javítása.

| — | 5. partnerségi terület: Fenntartható, inkluzív és körforgásos bioalapú megoldások. |
| --- | --- |

—

5. partnerségi terület: Fenntartható, inkluzív és körforgásos bioalapú megoldások.

| — | 6. partnerségi terület: Kisebb környezeti lábnyommal rendelkező hidrogéntechnológiák és fenntarthatóenergia-tárolási technológiák, kevésbé energiaigényes termelés. |
| --- | --- |

—

6. partnerségi terület: Kisebb környezeti lábnyommal rendelkező hidrogéntechnológiák és fenntarthatóenergia-tárolási technológiák, kevésbé energiaigényes termelés.

| — | 7. partnerségi terület: Tiszta, összekapcsolt, együttműködésen alapuló, autonóm és automatikus megoldások a személyek és áruk jövőbeli mobilitási igényeinek kielégítésére. |
| --- | --- |

—

7. partnerségi terület: Tiszta, összekapcsolt, együttműködésen alapuló, autonóm és automatikus megoldások a személyek és áruk jövőbeli mobilitási igényeinek kielégítésére.

| — | 8. partnerségi terület: Innovatív és a kutatás-fejlesztésre hangsúlyt helyező kkv-k. |
| --- | --- |

—

8. partnerségi terület: Innovatív és a kutatás-fejlesztésre hangsúlyt helyező kkv-k.

Az annak értékelésére vonatkozó eljárás eredményeként, amely azt vizsgálja, hogy valamely fent említett partnerségi területen szükség van-e intézményesített európai partnerségre, a Bizottság kezdeményezési jogával összhangban jogalkotási javaslat kidolgozására kerülhet sor. Az adott partnerségi terület ettől eltérő esetben e rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) vagy b) pontja szerinti európai partnerség tárgyát is képezheti vagy annak végrehajtására egyéb pályázati felhívás útján is sor kerülhet a program keretében.

Mivel az intézményesített európai partnerségek lehetséges területei széles tematikus területeket ölelnek fel, azok végrehajtására a felmért szükségletek alapján akár több európai partnerség is irányulhat.

---

| 2021.5.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 170/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 170/69

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/696 RENDELETE

(2021. április 28.)

az uniós űrprogram és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Annak érdekében tehát, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, létfontosságú, hogy ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások (kkv-k), a startupok és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget. |
| --- | --- |

(1)

A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak számos stratégiai érdek védelmében. Versenyképességét tekintve az Unió űripara már ma is a legjobbak között van a világon. Az új szereplők és az új műszaki megoldások megjelenése azonban forradalmi változásokat idéz elő a hagyományos ipari modellekben. Annak érdekében tehát, hogy az Unió továbbra is vezető szerepet töltsön be világviszonylatban és nagy fokú szabadsággal rendelkezzen a világűr területén való fellépésben, létfontosságú, hogy ösztönözze a tudományos és a műszaki haladást, és előmozdítsa a világűrhöz kötődő uniós gazdasági ágazatokban, különösen pedig a kis- és középvállalkozások (kkv-k), a startupok és az innovatív vállalkozások körében a versenyképességet és az innovációs készséget.

| (2) | Ki kell használni azokat a lehetőségeket, amelyeket a világűr nyújt az Unió és tagállamai biztonsága tekintetében, különösen az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, 2016. júniusi globális stratégiában említettek szerint, ugyanakkor meg kell őrizni az uniós űrprogram (a továbbiakban: a program) polgári jellegét, és tiszteletben kell tartani a tagállamok alkotmányjogában rögzített, semlegességet vagy el nem köteleződést előíró esetleges rendelkezéseket. Az űrágazat fejlődése hagyományosan a biztonság kérdésköréhez igazodott. Az űrágazatban használatos berendezések, alkatrészek és műszerek, valamint a világűrből származó adatok és a világűrrel kapcsolatos szolgáltatások gyakran kettős felhasználásúak. Az Unió biztonság- és védelempolitikáját azonban az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címével összhangban a közös kül- és biztonságpolitika keretében kell meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

Ki kell használni azokat a lehetőségeket, amelyeket a világűr nyújt az Unió és tagállamai biztonsága tekintetében, különösen az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó, 2016. júniusi globális stratégiában említettek szerint, ugyanakkor meg kell őrizni az uniós űrprogram (a továbbiakban: a program) polgári jellegét, és tiszteletben kell tartani a tagállamok alkotmányjogában rögzített, semlegességet vagy el nem köteleződést előíró esetleges rendelkezéseket. Az űrágazat fejlődése hagyományosan a biztonság kérdésköréhez igazodott. Az űrágazatban használatos berendezések, alkatrészek és műszerek, valamint a világűrből származó adatok és a világűrrel kapcsolatos szolgáltatások gyakran kettős felhasználásúak. Az Unió biztonság- és védelempolitikáját azonban az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) V. címével összhangban a közös kül- és biztonságpolitika keretében kell meghatározni.

| (3) | Az Unió már az 1990-es évek végétől kezdve fejleszti saját kezdeményezéseit és programjait a világűr területén – előbb az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS), majd a Galileo és a Kopernikusz programot –, amelyek az Unió polgárainak szükségleteit és a közpolitikai igényeket egyaránt kielégítik. Biztosítani kell ezeknek a kezdeményezéseknek és programoknak a továbbvitelét, valamint javítani kell az általuk nyújtott szolgáltatásokat, hogy megfeleljenek a felhasználók új igényeinek, továbbra is élen járjanak egyrészről az új technológiai fejlesztéseket, másrészről pedig a digitális ágazatban, illetve az informatikai és a kommunikációs technológia területén zajló átalakulásokat tekintve, és szolgálni tudják a kiemelt szakpolitikai célokat, például az éghajlatváltozás – többek között a sarkvidéken zajló változások figyelemmel kísérése –, a közlekedés, a biztonság és a védelem területén. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió már az 1990-es évek végétől kezdve fejleszti saját kezdeményezéseit és programjait a világűr területén – előbb az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást (EGNOS), majd a Galileo és a Kopernikusz programot –, amelyek az Unió polgárainak szükségleteit és a közpolitikai igényeket egyaránt kielégítik. Biztosítani kell ezeknek a kezdeményezéseknek és programoknak a továbbvitelét, valamint javítani kell az általuk nyújtott szolgáltatásokat, hogy megfeleljenek a felhasználók új igényeinek, továbbra is élen járjanak egyrészről az új technológiai fejlesztéseket, másrészről pedig a digitális ágazatban, illetve az informatikai és a kommunikációs technológia területén zajló átalakulásokat tekintve, és szolgálni tudják a kiemelt szakpolitikai célokat, például az éghajlatváltozás – többek között a sarkvidéken zajló változások figyelemmel kísérése –, a közlekedés, a biztonság és a védelem területén.

| (4) | Szükséges, hogy a közlekedési ágazat, az űrágazat és a digitális ágazat közötti szinergiákat az új technológiák, például az elektronikus hívás, a digitális menetíró készülék, a forgalmi felügyelet és irányítás, az autonóm vezetés és a vezető nélküli járművek és a drónok szélesebb körű használatának előmozdítása, valamint a biztonságos és zökkenőmentes konnektivitással, a megbízható helymeghatározással, az intermodalitással és az interoperabilitással kapcsolatos szükségletek kielégítése érdekében kihasználják. A szinergiák ilyen kihasználása fokozná a közlekedési szolgáltatások és ágazat versenyképességét. |
| --- | --- |

(4)

Szükséges, hogy a közlekedési ágazat, az űrágazat és a digitális ágazat közötti szinergiákat az új technológiák, például az elektronikus hívás, a digitális menetíró készülék, a forgalmi felügyelet és irányítás, az autonóm vezetés és a vezető nélküli járművek és a drónok szélesebb körű használatának előmozdítása, valamint a biztonságos és zökkenőmentes konnektivitással, a megbízható helymeghatározással, az intermodalitással és az interoperabilitással kapcsolatos szükségletek kielégítése érdekében kihasználják. A szinergiák ilyen kihasználása fokozná a közlekedési szolgáltatások és ágazat versenyképességét.

| (5) | A program előnyeinek teljes mértékű – valamennyi tagállamban és minden polgáruk általi – kihasználása érdekében elengedhetetlen a rendelkezésre bocsátott adatok, információk és szolgáltatások felhasználásának és elterjesztésének előmozdítása, valamint az említett adatokon, információkon és szolgáltatásokon alapuló downstream alkalmazások fejlesztésének támogatása is. E célból a tagállamok, a Bizottság és a felelős szervezetek rendszeresen folytathatnának a program előnyeivel kapcsolatos tájékoztató kampányokat. |
| --- | --- |

(5)

A program előnyeinek teljes mértékű – valamennyi tagállamban és minden polgáruk általi – kihasználása érdekében elengedhetetlen a rendelkezésre bocsátott adatok, információk és szolgáltatások felhasználásának és elterjesztésének előmozdítása, valamint az említett adatokon, információkon és szolgáltatásokon alapuló downstream alkalmazások fejlesztésének támogatása is. E célból a tagállamok, a Bizottság és a felelős szervezetek rendszeresen folytathatnának a program előnyeivel kapcsolatos tájékoztató kampányokat.

| (6) | A cselekvési szabadság, a függetlenség és a biztonság jelentette célkitűzések elérésének alapfeltétele, hogy az Unió önálló hozzáféréssel rendelkezzen a világűrhöz, és képes legyen azt biztonságosan használni. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – elengedhetetlen, hogy az Unió támogassa a világűrhöz való autonóm, megbízható és költséghatékony hozzáférést. Következésképpen lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – egyesítse európai szinten mind saját célú felhasználásra, mind pedig a mások céljaira való, igény szerinti felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Ahhoz, hogy versenyképes maradjon a gyorsan fejlődő piacon, kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is hozzáféréssel rendelkezzen modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrához, és megfelelő felbocsátási rendszerek előnyeit élvezze. Ezért a tagállamok és az Európai Űrügynökség (ESA) által hozott intézkedések sérelme nélkül, lehetővé kell tenni, hogy a program támogassa a program végrehajtásához szükséges földi űrinfrastruktúra kiigazítását – beleértve az új fejlesztéseket is –, valamint a program komponenseinek megvalósítása érdekében a felbocsátási rendszerek olyan kiigazításait – ideértve a technológiafejlesztést is –, amelyek a műholdak felbocsátásához szükségesek, többek között az alternatív technológiákat és az innovatív rendszereket. Az említett tevékenységeket az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi költségvetési rendelettel (2) összhangban (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és azzal a céllal kell végrehajtani, hogy ezáltal javuljon a program költséghatékonysága. Mivel elkülönített költségvetés nem fog rendelkezésre állni, a világűrhöz való hozzáférést támogató fellépések nem érinthetik a program komponenseinek végrehajtását. |
| --- | --- |

(6)

A cselekvési szabadság, a függetlenség és a biztonság jelentette célkitűzések elérésének alapfeltétele, hogy az Unió önálló hozzáféréssel rendelkezzen a világűrhöz, és képes legyen azt biztonságosan használni. Ezért – figyelemmel különösen a kritikus infrastruktúrára és technológiára, a közbiztonságra, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságára – elengedhetetlen, hogy az Unió támogassa a világűrhöz való autonóm, megbízható és költséghatékony hozzáférést. Következésképpen lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság a felbocsátási szolgáltatásokat – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 189. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően – egyesítse európai szinten mind saját célú felhasználásra, mind pedig a mások céljaira való, igény szerinti felhasználásra, ideértve a tagállamok általi felhasználást is. Ahhoz, hogy versenyképes maradjon a gyorsan fejlődő piacon, kulcsfontosságú továbbá, hogy az Unió továbbra is hozzáféréssel rendelkezzen modern, hatékony és rugalmas felbocsátási infrastruktúrához, és megfelelő felbocsátási rendszerek előnyeit élvezze. Ezért a tagállamok és az Európai Űrügynökség (ESA) által hozott intézkedések sérelme nélkül, lehetővé kell tenni, hogy a program támogassa a program végrehajtásához szükséges földi űrinfrastruktúra kiigazítását – beleértve az új fejlesztéseket is –, valamint a program komponenseinek megvalósítása érdekében a felbocsátási rendszerek olyan kiigazításait – ideértve a technológiafejlesztést is –, amelyek a műholdak felbocsátásához szükségesek, többek között az alternatív technológiákat és az innovatív rendszereket. Az említett tevékenységeket az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi költségvetési rendelettel (2) összhangban (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és azzal a céllal kell végrehajtani, hogy ezáltal javuljon a program költséghatékonysága. Mivel elkülönített költségvetés nem fog rendelkezésre állni, a világűrhöz való hozzáférést támogató fellépések nem érinthetik a program komponenseinek végrehajtását.

| (7) | Az uniós űrágazat versenyképességének megerősítése és a saját rendszerek tervezésére, építésére és üzemeltetésére való képesség növelése érdekében az Uniónak támogatnia kell a teljes űrágazat létrehozását, növekedését és fejlődését. A vállalkozás- és innovációbarát modell kialakulását európai, regionális és nemzeti szinten olyan kezdeményezésekkel kell támogatni, mint például az űrtechnológiai, a digitális és más ágazatok, valamint a felhasználók együttműködését lehetővé tévő űrtechnológiai központok. Ezeknek az űrtechnológiai központoknak törekedniük kell a vállalkozókészség előmozdítására és a készségek fejlesztésére, valamint a digitális innovációs központokkal való szinergiákra. Az Uniónak elő kell mozdítania az Unióban működő űrtechnológiai vállalatok létrehozását, bővülését és sikerét, és ennek érdekében – mivel az Unióban az űrágazatban működő startupoknak szűkek a lehetőségeik megfelelő módon magántőkéhez jutni – indokolt többek között támogatnia a kockázatfinanszírozáshoz jutást, valamint serkentenie a keresletet, az úgynevezett „első szerződés” elvének alkalmazásán keresztül. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós űrágazat versenyképességének megerősítése és a saját rendszerek tervezésére, építésére és üzemeltetésére való képesség növelése érdekében az Uniónak támogatnia kell a teljes űrágazat létrehozását, növekedését és fejlődését. A vállalkozás- és innovációbarát modell kialakulását európai, regionális és nemzeti szinten olyan kezdeményezésekkel kell támogatni, mint például az űrtechnológiai, a digitális és más ágazatok, valamint a felhasználók együttműködését lehetővé tévő űrtechnológiai központok. Ezeknek az űrtechnológiai központoknak törekedniük kell a vállalkozókészség előmozdítására és a készségek fejlesztésére, valamint a digitális innovációs központokkal való szinergiákra. Az Uniónak elő kell mozdítania az Unióban működő űrtechnológiai vállalatok létrehozását, bővülését és sikerét, és ennek érdekében – mivel az Unióban az űrágazatban működő startupoknak szűkek a lehetőségeik megfelelő módon magántőkéhez jutni – indokolt többek között támogatnia a kockázatfinanszírozáshoz jutást, valamint serkentenie a keresletet, az úgynevezett „első szerződés” elvének alkalmazásán keresztül.

| (8) | A világűrrel kapcsolatos értéklánc általában upstream tevékenységekből és downstream tevékenységekből áll. Az upstream tevékenységek az operatív űrrendszert eredményező tevékenységeket foglalják magukban, beleértve a fejlesztési, gyártási és felbocsátási tevékenységeket, továbbá az ilyen rendszerek működését. A downstream tevékenységek a világűrrel kapcsolatos szolgáltatásoknak és termékeknek a felhasználók részére történő biztosítását foglalják magukban. A digitális platformok szintén fontos tényezők az űrágazat fejlődése szempontjából, mivel lehetővé teszik az adatokhoz és a termékekhez, valamint az eszköztárakhoz, továbbá az adattárolási és a számítástechnikai berendezésekhez való hozzáférést. |
| --- | --- |

(8)

A világűrrel kapcsolatos értéklánc általában upstream tevékenységekből és downstream tevékenységekből áll. Az upstream tevékenységek az operatív űrrendszert eredményező tevékenységeket foglalják magukban, beleértve a fejlesztési, gyártási és felbocsátási tevékenységeket, továbbá az ilyen rendszerek működését. A downstream tevékenységek a világűrrel kapcsolatos szolgáltatásoknak és termékeknek a felhasználók részére történő biztosítását foglalják magukban. A digitális platformok szintén fontos tényezők az űrágazat fejlődése szempontjából, mivel lehetővé teszik az adatokhoz és a termékekhez, valamint az eszköztárakhoz, továbbá az adattárolási és a számítástechnikai berendezésekhez való hozzáférést.

| (9) | A világűr területén az Unió az EUMSZ 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban gyakorolja hatásköreit. A Bizottságnak biztosítania kell a program keretében végzett tevékenységek koherenciáját. |
| --- | --- |

(9)

A világűr területén az Unió az EUMSZ 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban gyakorolja hatásköreit. A Bizottságnak biztosítania kell a program keretében végzett tevékenységek koherenciáját.

| (10) | Miközben számos tagállam aktív hagyományokkal rendelkezik az űriparral kapcsolatos ágazatokban, fel kell ismerni az űripari ágazatok kibontakozó kapacitásokkal rendelkező tagállamokon belüli fejlesztésének és éretté tételének, valamint annak szükségességét, miszerint választ kell találni azokra a kihívásokra, amelyeket az új űrstratégia jelent a hagyományos űripar számára. Támogatni kell az űripari kapacitások Unió-szerte történő fejlesztését, és valamennyi tagállamban elő kell segíteni az űriparban működő vállalkozások közötti együttműködést. |
| --- | --- |

(10)

Miközben számos tagállam aktív hagyományokkal rendelkezik az űriparral kapcsolatos ágazatokban, fel kell ismerni az űripari ágazatok kibontakozó kapacitásokkal rendelkező tagállamokon belüli fejlesztésének és éretté tételének, valamint annak szükségességét, miszerint választ kell találni azokra a kihívásokra, amelyeket az új űrstratégia jelent a hagyományos űripar számára. Támogatni kell az űripari kapacitások Unió-szerte történő fejlesztését, és valamennyi tagállamban elő kell segíteni az űriparban működő vállalkozások közötti együttműködést.

| (11) | A program keretében végrehajtott tevékenységeknek a tevékenység végrehajtásának időpontjában meglévő nemzeti és európai kapacitásokra kell épülniük és ezeket kell kiaknázniuk. |
| --- | --- |

(11)

A program keretében végrehajtott tevékenységeknek a tevékenység végrehajtásának időpontjában meglévő nemzeti és európai kapacitásokra kell épülniük és ezeket kell kiaknázniuk.

| (12) | A program földrajzi kiterjedése és a globális kihívások kezelésében való hasznossága miatt az űrtevékenységek hangsúlyos nemzetközi vetülettel rendelkeznek. A program érintett szervei – a tagállamokkal szoros együttműködésben és azok beleegyezésével – adott esetben részt vehetnek a programmal kapcsolatos ügyekben, a nemzetközi együttműködésben és együttműködhetnek az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) illetékes szerveivel. A programmal kapcsolatos ügyekben a Bizottság a hatáskörének keretein belül, az Unió nevében koordinálhatja a nemzetközi tevékenységeket, különösen annak érdekében, hogy megvédje az Unió és tagállamai érdekeit a nemzetközi fórumokon, ideértve a frekvenciák területét is a programhoz kapcsolódóan, nem érintve a tagállamok e területen fennálló hatásköreit. Különösen fontos az Unió számára, hogy a Bizottság képviseletében részt vegyen a Nemzetközi Cospas-Sarsat Program szerveiben. |
| --- | --- |

(12)

A program földrajzi kiterjedése és a globális kihívások kezelésében való hasznossága miatt az űrtevékenységek hangsúlyos nemzetközi vetülettel rendelkeznek. A program érintett szervei – a tagállamokkal szoros együttműködésben és azok beleegyezésével – adott esetben részt vehetnek a programmal kapcsolatos ügyekben, a nemzetközi együttműködésben és együttműködhetnek az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) illetékes szerveivel. A programmal kapcsolatos ügyekben a Bizottság a hatáskörének keretein belül, az Unió nevében koordinálhatja a nemzetközi tevékenységeket, különösen annak érdekében, hogy megvédje az Unió és tagállamai érdekeit a nemzetközi fórumokon, ideértve a frekvenciák területét is a programhoz kapcsolódóan, nem érintve a tagállamok e területen fennálló hatásköreit. Különösen fontos az Unió számára, hogy a Bizottság képviseletében részt vegyen a Nemzetközi Cospas-Sarsat Program szerveiben.

| (13) | A nemzetközi együttműködés kiemelkedően fontos abban, hogy előmozdítsa az Uniónak az űrágazatban betöltött globális szerepét, valamint az uniós technológiát és ipart, és segítse a nemzetközi szintű tisztességes versenyt, szem előtt tartva, hogy biztosítani kell a felek jogainak és kötelezettségeinek kölcsönösségét, valamint ösztönözni kell az együttműködést a képzés területén. A nemzetközi együttműködés, ahogy azt a Bizottság a 2016. október 26-i közleményében meghatározta, az európai űrstratégia kulcsfontosságú eleme. A Bizottságnak a programot arra kell használnia, hogy idevágó kezdeményezések révén hozzájáruljon a nemzetközi erőfeszítésekhez, valamint élvezze ezek előnyeit, hogy előmozdítsa az európai technológiát és ipart nemzetközi szinten (például kétoldalú párbeszédek, ipari műhelytalálkozók, továbbá a kkv-k nemzetközivé válásának támogatása útján), valamint hogy a gazdasági diplomáciai kezdeményezéseket fellendítve megkönnyítse a nemzetközi piacokhoz való hozzáférést és előmozdítsa a tisztességes versenyt. Az európai űrdiplomáciai kezdeményezéseknek teljes mértékben összhangban kell állniuk a meglévő uniós szakpolitikákkal, prioritásokkal és eszközökkel, és ki kell egészíteniük azokat, miközben az Unióra az uniós tagállamokkal együtt kulcsszerep hárul abban, hogy továbbra is a nemzetközi élvonalban maradjanak. |
| --- | --- |

(13)

A nemzetközi együttműködés kiemelkedően fontos abban, hogy előmozdítsa az Uniónak az űrágazatban betöltött globális szerepét, valamint az uniós technológiát és ipart, és segítse a nemzetközi szintű tisztességes versenyt, szem előtt tartva, hogy biztosítani kell a felek jogainak és kötelezettségeinek kölcsönösségét, valamint ösztönözni kell az együttműködést a képzés területén. A nemzetközi együttműködés, ahogy azt a Bizottság a 2016. október 26-i közleményében meghatározta, az európai űrstratégia kulcsfontosságú eleme. A Bizottságnak a programot arra kell használnia, hogy idevágó kezdeményezések révén hozzájáruljon a nemzetközi erőfeszítésekhez, valamint élvezze ezek előnyeit, hogy előmozdítsa az európai technológiát és ipart nemzetközi szinten (például kétoldalú párbeszédek, ipari műhelytalálkozók, továbbá a kkv-k nemzetközivé válásának támogatása útján), valamint hogy a gazdasági diplomáciai kezdeményezéseket fellendítve megkönnyítse a nemzetközi piacokhoz való hozzáférést és előmozdítsa a tisztességes versenyt. Az európai űrdiplomáciai kezdeményezéseknek teljes mértékben összhangban kell állniuk a meglévő uniós szakpolitikákkal, prioritásokkal és eszközökkel, és ki kell egészíteniük azokat, miközben az Unióra az uniós tagállamokkal együtt kulcsszerep hárul abban, hogy továbbra is a nemzetközi élvonalban maradjanak.

| (14) | A tagállamok hatásköreinek sérelme nélkül a program végrehajtása során a Bizottságnak a az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjével (a továbbiakban: a főképviselő) közösen és a tagállamokkal szorosan együttműködve elő kell mozdítania a felelős magatartást a világűrben. Ez a magatartás magában foglalja az űrszemét képződésének visszaszorítását. A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy az Uniónak van-e lehetősége az ezzel a kérdéskörrel foglalkozó ENSZ-szerződésekhez és -egyezményekhez csatlakozni, valamint szükség esetén megfelelő javaslatokat kell tennie. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamok hatásköreinek sérelme nélkül a program végrehajtása során a Bizottságnak a az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjével (a továbbiakban: a főképviselő) közösen és a tagállamokkal szorosan együttműködve elő kell mozdítania a felelős magatartást a világűrben. Ez a magatartás magában foglalja az űrszemét képződésének visszaszorítását. A Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy az Uniónak van-e lehetősége az ezzel a kérdéskörrel foglalkozó ENSZ-szerződésekhez és -egyezményekhez csatlakozni, valamint szükség esetén megfelelő javaslatokat kell tennie.

| (15) | A program céljai hasonlóak más uniós programokhoz, különösen az (EU) 2021/695 európai parlementi és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Horizont Európához, az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott InvestEU programhoz, az (EU) 2021/697 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Európai Védelmi Alaphoz, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezéseket, valamint az említettekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályokat megállapító rendelet (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet) hatálya alá tartozó alapok céljaihoz. Ezért elő kell irányozni, hogy azokban az esetekben, amikor nem ugyanazon költségelemek finanszírozására irányulnak, ezek a programok együttesen nyújtsanak finanszírozást, és ennek érdekében különösen – ott, ahol erre az irányítási módozatok lehetőséget adnak – lehetővé kell tenni az uniós programokból való kiegészítő finanszírozást, akár úgy, hogy a különböző források egymást követik, akár úgy, hogy egymást váltják, vagy az együttes forrásfelhasználást, ideértve a fellépések közös finanszírozását, valamint a lehetőségek szabta keretek között az innovációs partnerségek és a vegyesfinanszírozási műveletek eszközének igénybevételét is. A program végrehajtása során a Bizottságnak gondoskodnia kell ezért arról, hogy ösztönözze a szinergiáknak a más kapcsolódó uniós programokkal és finanszírozási eszközökkel való megteremtését, ami a lehetőségek szabta keretek között lehetővé teszi a kockázatfinanszírozáshoz jutást, az innovációs partnerségek létrehozását, valamint a halmozott vagy a vegyes finanszírozást. A Bizottságnak biztosítania kell továbbá az e programok – különösen a Horizont Európa – keretében kifejlesztett megoldások és az űrprogram keretében kifejlesztett megoldások közötti szinergiákat és koherenciát. |
| --- | --- |

(15)

A program céljai hasonlóak más uniós programokhoz, különösen az (EU) 2021/695 európai parlementi és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Horizont Európához, az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) létrehozott InvestEU programhoz, az (EU) 2021/697 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Európai Védelmi Alaphoz, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezéseket, valamint az említettekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályokat megállapító rendelet (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet) hatálya alá tartozó alapok céljaihoz. Ezért elő kell irányozni, hogy azokban az esetekben, amikor nem ugyanazon költségelemek finanszírozására irányulnak, ezek a programok együttesen nyújtsanak finanszírozást, és ennek érdekében különösen – ott, ahol erre az irányítási módozatok lehetőséget adnak – lehetővé kell tenni az uniós programokból való kiegészítő finanszírozást, akár úgy, hogy a különböző források egymást követik, akár úgy, hogy egymást váltják, vagy az együttes forrásfelhasználást, ideértve a fellépések közös finanszírozását, valamint a lehetőségek szabta keretek között az innovációs partnerségek és a vegyesfinanszírozási műveletek eszközének igénybevételét is. A program végrehajtása során a Bizottságnak gondoskodnia kell ezért arról, hogy ösztönözze a szinergiáknak a más kapcsolódó uniós programokkal és finanszírozási eszközökkel való megteremtését, ami a lehetőségek szabta keretek között lehetővé teszi a kockázatfinanszírozáshoz jutást, az innovációs partnerségek létrehozását, valamint a halmozott vagy a vegyes finanszírozást. A Bizottságnak biztosítania kell továbbá az e programok – különösen a Horizont Európa – keretében kifejlesztett megoldások és az űrprogram keretében kifejlesztett megoldások közötti szinergiákat és koherenciát.

| (16) | A költségvetési rendelet 191. cikkének (3) bekezdésével összhangban ugyanazok a költségek semmilyen körülmények között nem finanszírozhatók kétszer az uniós költségvetésből. |
| --- | --- |

(16)

A költségvetési rendelet 191. cikkének (3) bekezdésével összhangban ugyanazok a költségek semmilyen körülmények között nem finanszírozhatók kétszer az uniós költségvetésből.

| (17) | E program szakpolitikai céljai beletartoznak továbbá az InvestEU program keretében finanszírozási és beruházási műveletekkel támogatható területekbe, különös tekintettel a „fenntartható infrastruktúra” és a „kutatás, innováció és digitalizáció” szakpolitikai keretre, és megvalósításukhoz felhasználhatók az InvestEU program finanszírozási eszközei és költségvetési biztosítékai. A pénzügyi támogatás lehetőségével – arányos módon – azokban az esetekben indokolt élni, amikor a piac nem működik megfelelően vagy a befektetési környezet nem optimális, és biztosítani kell, hogy a fellépések ne mutassanak átfedéseket egymással, ne szorítsák ki a magánfinanszírozást, és ne torzítsák a belső piaci versenyt. A fellépéseknek egyértelmű európai hozzáadott értékkel kell rendelkezniük. |
| --- | --- |

(17)

E program szakpolitikai céljai beletartoznak továbbá az InvestEU program keretében finanszírozási és beruházási műveletekkel támogatható területekbe, különös tekintettel a „fenntartható infrastruktúra” és a „kutatás, innováció és digitalizáció” szakpolitikai keretre, és megvalósításukhoz felhasználhatók az InvestEU program finanszírozási eszközei és költségvetési biztosítékai. A pénzügyi támogatás lehetőségével – arányos módon – azokban az esetekben indokolt élni, amikor a piac nem működik megfelelően vagy a befektetési környezet nem optimális, és biztosítani kell, hogy a fellépések ne mutassanak átfedéseket egymással, ne szorítsák ki a magánfinanszírozást, és ne torzítsák a belső piaci versenyt. A fellépéseknek egyértelmű európai hozzáadott értékkel kell rendelkezniük.

| (18) | A Horizont Európa és a program közötti koherencia és szinergiák előmozdítják az európai űrágazat versenyképességét és innovatív jellegét, megerősítik Európa autonómiáját a világűr biztonságos környezetben történő elérése és használata terén; valamint megszilárdítják Európa mint globális szereplő státuszát. A Horizont Európa áttörést ígérő megoldásait a program által a kutató- és az innovációs közösség rendelkezésére bocsátott adatok és szolgáltatások is támogatni fogják. |
| --- | --- |

(18)

A Horizont Európa és a program közötti koherencia és szinergiák előmozdítják az európai űrágazat versenyképességét és innovatív jellegét, megerősítik Európa autonómiáját a világűr biztonságos környezetben történő elérése és használata terén; valamint megszilárdítják Európa mint globális szereplő státuszát. A Horizont Európa áttörést ígérő megoldásait a program által a kutató- és az innovációs közösség rendelkezésére bocsátott adatok és szolgáltatások is támogatni fogják.

| (19) | A program társadalmi-gazdasági megtérülésének maximalizálása érdekében alapvető fontosságú a legkorszerűbb rendszerek fenntartása, azoknak a folyamatosan változó felhasználói igények szerinti korszerűsítése, valamint az, hogy új fejlesztések valósuljanak meg az űrágazathoz kapcsolódó downstream alkalmazások ágazatában. Az Uniónak az upstream és a downstream gazdasági tevékenységek ösztönzése céljából támogatnia kell a kutatáshoz és technológiafejlesztéshez kapcsolódó tevékenységeket, vagy a program keretében létrehozott infrastruktúrákkal kapcsolatos fejlődés korai szakaszait, valamint az olyan alkalmazásokkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kutatási és fejlesztési tevékenységeket, amelyek a program keretében létrehozott rendszereken alapulnak. Az e kutatási és innovációs tevékenységek finanszírozására szolgáló megfelelő uniós szintű eszköz a Horizont Európa program. Mindazonáltal a fejlesztési tevékenységek egy pontosan meghatározott részét az e rendelet keretében a Galileo és EGNOS komponensek részére előirányzott költségvetésből kell finanszírozni, különösen amennyiben ezek a tevékenységek olyan alapvető elemekre irányulnak, mint a Galileóval kompatibilis lapkakészletek (chipset) és vevőkészülékek, amelyek a gazdaság több ágazatában is elősegítenék az alkalmazások fejlesztését. Ez a finanszírozás azonban nem veszélyeztetheti a program keretében kialakított infrastruktúrák kiépítését vagy hasznosítását. |
| --- | --- |

(19)

A program társadalmi-gazdasági megtérülésének maximalizálása érdekében alapvető fontosságú a legkorszerűbb rendszerek fenntartása, azoknak a folyamatosan változó felhasználói igények szerinti korszerűsítése, valamint az, hogy új fejlesztések valósuljanak meg az űrágazathoz kapcsolódó downstream alkalmazások ágazatában. Az Uniónak az upstream és a downstream gazdasági tevékenységek ösztönzése céljából támogatnia kell a kutatáshoz és technológiafejlesztéshez kapcsolódó tevékenységeket, vagy a program keretében létrehozott infrastruktúrákkal kapcsolatos fejlődés korai szakaszait, valamint az olyan alkalmazásokkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kutatási és fejlesztési tevékenységeket, amelyek a program keretében létrehozott rendszereken alapulnak. Az e kutatási és innovációs tevékenységek finanszírozására szolgáló megfelelő uniós szintű eszköz a Horizont Európa program. Mindazonáltal a fejlesztési tevékenységek egy pontosan meghatározott részét az e rendelet keretében a Galileo és EGNOS komponensek részére előirányzott költségvetésből kell finanszírozni, különösen amennyiben ezek a tevékenységek olyan alapvető elemekre irányulnak, mint a Galileóval kompatibilis lapkakészletek (chipset) és vevőkészülékek, amelyek a gazdaság több ágazatában is elősegítenék az alkalmazások fejlesztését. Ez a finanszírozás azonban nem veszélyeztetheti a program keretében kialakított infrastruktúrák kiépítését vagy hasznosítását.

| (20) | Az uniós űrágazat jövőbeli versenyképességének biztosítása céljából az e téren az uniós polgárokban rejlő lehetőségek maradéktalan kibontakoztatása érdekében a programnak támogatnia kell a világűrrel kapcsolatos területeken a magas szintű készségek fejlesztését, valamint az oktatási és képzési tevékenységeket, előmozdítva az esélyegyenlőséget, többek között a nemek közötti egyenlőséget. |
| --- | --- |

(20)

Az uniós űrágazat jövőbeli versenyképességének biztosítása céljából az e téren az uniós polgárokban rejlő lehetőségek maradéktalan kibontakoztatása érdekében a programnak támogatnia kell a világűrrel kapcsolatos területeken a magas szintű készségek fejlesztését, valamint az oktatási és képzési tevékenységeket, előmozdítva az esélyegyenlőséget, többek között a nemek közötti egyenlőséget.

| (21) | A programhoz rendelt infrastruktúra további kutatást és innovációt tehet szükségessé, amelynek támogatása a Horizont Európa keretprogram keretei között történhet, és amelynek során törekedni kell az ESA által e területen folytatott tevékenységgel való koherenciára. A Horizont Európával fennálló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy a stratégiai kutatás- és innovációtervezési folyamat keretében azonosításra és meghatározásra kerüljenek az űrágazat kutatási és innovációs igényei. A program által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott, világűrből származó adatok és szolgáltatások segítségével az uniós szakpolitikai prioritásokat támogató, áttörést jelentő megoldások születnének a kutatás és az innováció révén, többek között a Horizont Európa keretében is. A Horizont Európa keretprogram stratégiai tervezési folyamata azonosítani fogja azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyekhez igénybe vehetők az Unió tulajdonában lévő infrastruktúrák, mint például a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz infrastruktúrája. A kutatási infrastruktúra, különösen pedig a lokális megfigyelőhálózatok alapvető elemét képeznék a Kopernikusz szolgáltatásokhoz szükséges lokális megfigyelési infrastruktúrának. |
| --- | --- |

(21)

A programhoz rendelt infrastruktúra további kutatást és innovációt tehet szükségessé, amelynek támogatása a Horizont Európa keretprogram keretei között történhet, és amelynek során törekedni kell az ESA által e területen folytatott tevékenységgel való koherenciára. A Horizont Európával fennálló szinergiáknak biztosítaniuk kell, hogy a stratégiai kutatás- és innovációtervezési folyamat keretében azonosításra és meghatározásra kerüljenek az űrágazat kutatási és innovációs igényei. A program által térítésmentesen rendelkezésre bocsátott, világűrből származó adatok és szolgáltatások segítségével az uniós szakpolitikai prioritásokat támogató, áttörést jelentő megoldások születnének a kutatás és az innováció révén, többek között a Horizont Európa keretében is. A Horizont Európa keretprogram stratégiai tervezési folyamata azonosítani fogja azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyekhez igénybe vehetők az Unió tulajdonában lévő infrastruktúrák, mint például a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz infrastruktúrája. A kutatási infrastruktúra, különösen pedig a lokális megfigyelőhálózatok alapvető elemét képeznék a Kopernikusz szolgáltatásokhoz szükséges lokális megfigyelési infrastruktúrának.

| (22) | Fontos, hogy az Unió gyakorolja a tulajdonosi jogokat mindazon tárgyi eszközök és immateriális javak felett, amelyek olyan közbeszerzések útján jönnek létre vagy kerülnek kifejlesztésre, amelyekhez az Unió a program keretében finanszírozást nyújtott. A tulajdonhoz kapcsolódó alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása érdekében megfelelő megállapodásokat kell kötni a meglévő tulajdonosokkal. Az Uniót megillető tulajdonjog nem akadályozhatja az Uniót abban, hogy amennyiben az e rendelettel összhangban, eseti vizsgálat alapján indokoltnak bizonyul, ezeket az eszközöket és javakat harmadik felek rendelkezésére bocsássa, vagy rendelkezzen azokról. |
| --- | --- |

(22)

Fontos, hogy az Unió gyakorolja a tulajdonosi jogokat mindazon tárgyi eszközök és immateriális javak felett, amelyek olyan közbeszerzések útján jönnek létre vagy kerülnek kifejlesztésre, amelyekhez az Unió a program keretében finanszírozást nyújtott. A tulajdonhoz kapcsolódó alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartása érdekében megfelelő megállapodásokat kell kötni a meglévő tulajdonosokkal. Az Uniót megillető tulajdonjog nem akadályozhatja az Uniót abban, hogy amennyiben az e rendelettel összhangban, eseti vizsgálat alapján indokoltnak bizonyul, ezeket az eszközöket és javakat harmadik felek rendelkezésére bocsássa, vagy rendelkezzen azokról.

| (23) | Annak előmozdítása érdekében, hogy a program szolgáltatásait minél szélesebb körben igénybe vegyék, hasznos volna hangsúlyozni, hogy az adatok, az információk és a szolgáltatások rendelkezésre bocsátása garanciavállalás nélkül történik és nem érinti a jogilag kötelező rendelkezésekből fakadó kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(23)

Annak előmozdítása érdekében, hogy a program szolgáltatásait minél szélesebb körben igénybe vegyék, hasznos volna hangsúlyozni, hogy az adatok, az információk és a szolgáltatások rendelkezésre bocsátása garanciavállalás nélkül történik és nem érinti a jogilag kötelező rendelkezésekből fakadó kötelezettségeket.

| (24) | Lehetővé kell tenni, hogy Bizottság egyes nem szabályozási jellegű feladatainak ellátásához esetenként a szükséges mértékben igénybe vehesse bizonyos külső felek technikai segítségnyújtását. Ugyanebben a technikai segítségnyújtásban a program központi irányításában részt vevő egyéb jogalanyok is részesülhetnek az e rendelet alapján rájuk bízott feladatok ellátásához. |
| --- | --- |

(24)

Lehetővé kell tenni, hogy Bizottság egyes nem szabályozási jellegű feladatainak ellátásához esetenként a szükséges mértékben igénybe vehesse bizonyos külső felek technikai segítségnyújtását. Ugyanebben a technikai segítségnyújtásban a program központi irányításában részt vevő egyéb jogalanyok is részesülhetnek az e rendelet alapján rájuk bízott feladatok ellátásához.

| (25) | Ez a rendelet meghatározza a program teljes időtartamára vonatkozó pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (6) 18. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget kell, hogy képezze az Európai Parlament és a Tanács számára. |
| --- | --- |

(25)

Ez a rendelet meghatározza a program teljes időtartamára vonatkozó pénzügyi keretösszeget, amely az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (6) 18. pontja értelmében az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget kell, hogy képezze az Európai Parlament és a Tanács számára.

| (26) | Az Unió fontosnak tartja azt, hogy az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján elfogadott Párizsi Megállapodásnak (7) és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak a végrehajtására tett kötelezettségvállalásával összhangban fellépjen az éghajlatváltozással szemben; ennek megfelelően az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek hozzá fognak járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és annak az átfogó célnak az eléréséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások legalább 30 %-át éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítsák. A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a vonatkozó értékelések és felülvizsgálatok keretében kerül sor. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együtt fog működni egy, a Bizottság által meghatározandó hatékony, átlátható és átfogó módszer kidolgozásában annak érdekében, hogy fel lehessen mérni a többéves pénzügyi keret valamennyi programja keretében a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadásokat, figyelembe véve az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket is. |
| --- | --- |

(26)

Az Unió fontosnak tartja azt, hogy az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján elfogadott Párizsi Megállapodásnak (7) és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak a végrehajtására tett kötelezettségvállalásával összhangban fellépjen az éghajlatváltozással szemben; ennek megfelelően az e rendelet hatálya alá tartozó tevékenységek hozzá fognak járulni az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és annak az átfogó célnak az eléréséhez, hogy az uniós költségvetési kiadások legalább 30 %-át éghajlat-politikai célkitűzések támogatására fordítsák. A releváns tevékenységek meghatározására a program előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig a vonatkozó értékelések és felülvizsgálatok keretében kerül sor. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együtt fog működni egy, a Bizottság által meghatározandó hatékony, átlátható és átfogó módszer kidolgozásában annak érdekében, hogy fel lehessen mérni a többéves pénzügyi keret valamennyi programja keretében a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadásokat, figyelembe véve az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket is.

| (27) | Az Unió által előzetesen végrehajtott beruházások részleges kompenzálása érdekében a program komponensei által generált bevételeknek az Uniót kell illetniük, és ezeket a bevételeket a program célkitűzései megvalósításának támogatására kell felhasználni. Ugyanebből a megfontolásból lehetségesnek kell lennie annak is, hogy a magánszektorbeli szervezetekkel kötött szerződések bevételmegosztási mechanizmusokról rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(27)

Az Unió által előzetesen végrehajtott beruházások részleges kompenzálása érdekében a program komponensei által generált bevételeknek az Uniót kell illetniük, és ezeket a bevételeket a program célkitűzései megvalósításának támogatására kell felhasználni. Ugyanebből a megfontolásból lehetségesnek kell lennie annak is, hogy a magánszektorbeli szervezetekkel kötött szerződések bevételmegosztási mechanizmusokról rendelkezzenek.

| (28) | A programra alkalmazandó a költségvetési rendelet. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(28)

A programra alkalmazandó a költségvetési rendelet. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a finanszírozási eszközökre és a költségvetési biztosítékokra, a pénzügyi támogatásra és a külső szakértők költségeinek megtérítésére – vonatkozó szabályokat.

| (29) | Tekintettel arra, hogy a programot főszabályként az Unió finanszírozza, a program keretében a program által finanszírozott tevékenységekre vonatkozóan kötött beszerzési szerződéseknek tiszteletben kell tartaniuk az uniós szabályokat. Ezzel összefüggésben az Unió feladataként kell meghatározni a közbeszerzések célkitűzéseinek meghatározását is. A költségvetési rendelet úgy rendelkezik, hogy az előzetes értékelés eredményei alapján lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy igénybe vegye az uniós forrásokat felhasználó személyek vagy szervezetek rendszereit és eljárásait. E rendszerek és eljárások konkrét és szükséges kiigazításairól, valamint a meglevő szerződések meghosszabbítására vonatkozó szabályokról a kapcsolódó pénzügyikeret-partnerségi megállapodásban vagy hozzájárulási megállapodásban kell rendelkezni. |
| --- | --- |

(29)

Tekintettel arra, hogy a programot főszabályként az Unió finanszírozza, a program keretében a program által finanszírozott tevékenységekre vonatkozóan kötött beszerzési szerződéseknek tiszteletben kell tartaniuk az uniós szabályokat. Ezzel összefüggésben az Unió feladataként kell meghatározni a közbeszerzések célkitűzéseinek meghatározását is. A költségvetési rendelet úgy rendelkezik, hogy az előzetes értékelés eredményei alapján lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy igénybe vegye az uniós forrásokat felhasználó személyek vagy szervezetek rendszereit és eljárásait. E rendszerek és eljárások konkrét és szükséges kiigazításairól, valamint a meglevő szerződések meghosszabbítására vonatkozó szabályokról a kapcsolódó pénzügyikeret-partnerségi megállapodásban vagy hozzájárulási megállapodásban kell rendelkezni.

| (30) | A program technológiai háttere összetett és folyamatosan változik. Ebből a technológiai háttérből bizonytalanságok és kockázatok fakadnak a program keretében kötött közbeszerzési szerződéseket illetően, annál is inkább, mert ezek a szerződések hosszú távú kötelezettségvállalásokat keletkeztetnek az érintett berendezések vagy szolgáltatások kapcsán. Emiatt a közbeszerzési szerződések területén a költségvetési rendeletben foglalt szabályokon túlmutató különös intézkedésekre van szükség. Lehetővé kell például tenni az ajánlatkérő szerv számára, hogy feltételhez kötött sávos szerződés formájában ítéljen oda szerződést, a szerződés teljesítése során bizonyos feltételek fennállása esetén módosítsa a szerződést, vagy előírja az alvállalkozásba adás minimális mértékét, különösen a kkv-k, valamint a startupok részvételének lehetővé tétele érdekében. Végezetül a program komponenseit jellemző technológiai bizonytalanságok miatt a szerződéses árak nem mindig jelezhetők előre pontosan, ezért lehetőséget kell biztosítani olyan szerződések kötésére, amelyek egyfelől nem határoznak meg végleges rögzített árat, másfelől pedig olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. |
| --- | --- |

(30)

A program technológiai háttere összetett és folyamatosan változik. Ebből a technológiai háttérből bizonytalanságok és kockázatok fakadnak a program keretében kötött közbeszerzési szerződéseket illetően, annál is inkább, mert ezek a szerződések hosszú távú kötelezettségvállalásokat keletkeztetnek az érintett berendezések vagy szolgáltatások kapcsán. Emiatt a közbeszerzési szerződések területén a költségvetési rendeletben foglalt szabályokon túlmutató különös intézkedésekre van szükség. Lehetővé kell például tenni az ajánlatkérő szerv számára, hogy feltételhez kötött sávos szerződés formájában ítéljen oda szerződést, a szerződés teljesítése során bizonyos feltételek fennállása esetén módosítsa a szerződést, vagy előírja az alvállalkozásba adás minimális mértékét, különösen a kkv-k, valamint a startupok részvételének lehetővé tétele érdekében. Végezetül a program komponenseit jellemző technológiai bizonytalanságok miatt a szerződéses árak nem mindig jelezhetők előre pontosan, ezért lehetőséget kell biztosítani olyan szerződések kötésére, amelyek egyfelől nem határoznak meg végleges rögzített árat, másfelől pedig olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek biztosítják az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét.

| (31) | A lakossági kereslet és az állami szektor innovációjának ösztönzése érdekében a programnak elő kell mozdítania adatainak, információinak és szolgáltatásainak felhasználását annak érdekében, hogy – a költségvetési rendelet 1. mellékletének 7. pontjában említettek szerint – a világűrrel kapcsolatos innovációs partnerségek révén regionális és helyi szinten támogassa testre szabott megoldásoknak az iparág és a kkv-k általi kifejlesztését, lehetővé téve, hogy az a közszolgáltatások számára kialakított, testre szabott, interoperábilis, világűrrel kapcsolatos megoldások fejlesztésétől az alkalmazásig és a beszerzésig minden szakaszra kiterjedjen. |
| --- | --- |

(31)

A lakossági kereslet és az állami szektor innovációjának ösztönzése érdekében a programnak elő kell mozdítania adatainak, információinak és szolgáltatásainak felhasználását annak érdekében, hogy – a költségvetési rendelet 1. mellékletének 7. pontjában említettek szerint – a világűrrel kapcsolatos innovációs partnerségek révén regionális és helyi szinten támogassa testre szabott megoldásoknak az iparág és a kkv-k általi kifejlesztését, lehetővé téve, hogy az a közszolgáltatások számára kialakított, testre szabott, interoperábilis, világűrrel kapcsolatos megoldások fejlesztésétől az alkalmazásig és a beszerzésig minden szakaszra kiterjedjen.

| (32) | A program célkitűzéseinek teljesülése szempontjából fontos, hogy a világűrhöz kapcsolódó szakterületeken működő uniós köz- és magánszektorbeli jogalanyok kapacitása indokolt esetekben mozgósítható legyen, és emellett nemzetközi szinten együtt lehessen működni harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel. Ezért lehetővé kell tenni az EUMSZ-ben és a költségvetési rendeletben biztosított valamennyi releváns eszköz és irányítási módszer, valamint a közös közbeszerzési eljárások igénybevételét. |
| --- | --- |

(32)

A program célkitűzéseinek teljesülése szempontjából fontos, hogy a világűrhöz kapcsolódó szakterületeken működő uniós köz- és magánszektorbeli jogalanyok kapacitása indokolt esetekben mozgósítható legyen, és emellett nemzetközi szinten együtt lehessen működni harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel. Ezért lehetővé kell tenni az EUMSZ-ben és a költségvetési rendeletben biztosított valamennyi releváns eszköz és irányítási módszer, valamint a közös közbeszerzési eljárások igénybevételét.

| (33) | Konkrétabban a vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatban a tapasztalatok azt mutatják, hogy a felhasználók és a piac mozgósítása, valamint az általános tájékoztatás céljából eredményesebben lehet fellépni decentralizált módon, mint felülről építkezve, a Bizottság irányításával. Az utalványok a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjei által harmadik feleknek adott pénzbeni támogatás egy formáját képezik, és az egyik legsikeresebb megoldásnak bizonyultak az új piaci szereplők, valamint a kkv-k körében. Alkalmazásukat azonban akadályozta a költségvetési rendeletben a pénzügyi támogatásokra előírt felső határ. Ezt a felső határt ezért a program esetében meg kell növelni annak érdekében, hogy lépést lehessen tartani az űrágazatban a piaci alkalmazásokban rejlő egyre nagyobb potenciállal. |
| --- | --- |

(33)

Konkrétabban a vissza nem térítendő támogatásokkal kapcsolatban a tapasztalatok azt mutatják, hogy a felhasználók és a piac mozgósítása, valamint az általános tájékoztatás céljából eredményesebben lehet fellépni decentralizált módon, mint felülről építkezve, a Bizottság irányításával. Az utalványok a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjei által harmadik feleknek adott pénzbeni támogatás egy formáját képezik, és az egyik legsikeresebb megoldásnak bizonyultak az új piaci szereplők, valamint a kkv-k körében. Alkalmazásukat azonban akadályozta a költségvetési rendeletben a pénzügyi támogatásokra előírt felső határ. Ezt a felső határt ezért a program esetében meg kell növelni annak érdekében, hogy lépést lehessen tartani az űrágazatban a piaci alkalmazásokban rejlő egyre nagyobb potenciállal.

| (34) | E rendelet céljaira a finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek biztosítani a fellépések egyedi célkitűzéseinek teljesülését és az eredmények elérését, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Ennek kapcsán – a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésének megfelelően – meg kell fontolni az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányfinanszírozás és az egységköltség-alapú finanszírozás, valamint a költségektől független finanszírozás lehetőségét. |
| --- | --- |

(34)

E rendelet céljaira a finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek biztosítani a fellépések egyedi célkitűzéseinek teljesülését és az eredmények elérését, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a meg nem felelés kockázatát. Ennek kapcsán – a költségvetési rendelet 125. cikke (1) bekezdésének megfelelően – meg kell fontolni az egyösszegű átalányok, a százalékos átalányfinanszírozás és az egységköltség-alapú finanszírozás, valamint a költségektől független finanszírozás lehetőségét.

| (35) | A 2013/755/EU tanácsi határozat (8) alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyeknek és szervezeteknek jogosultaknak kell lenniük finanszírozásra, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. |
| --- | --- |

(35)

A 2013/755/EU tanácsi határozat (8) alapján a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyeknek és szervezeteknek jogosultaknak kell lenniük finanszírozásra, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik.

| (36) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak. |
| --- | --- |

(36)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, közbeszerzés és pénzdíjak útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok az Unió költségvetésének védelmét szolgáló általános feltételrendszert is magukban foglalnak.

| (37) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/ EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) és a 2988/95/ EK, Euratom (10), a 2185/96/Euratom, EK (11) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (12) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás –megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált támogatások visszafizettetését, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabását. Így különösen Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy megvalósult-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség (EPPO) hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki vagy amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint az (EU) 2017/1939 rendelet alapján a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében az EPPO számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós támogatások felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(37)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/ EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) és a 2988/95/ EK, Euratom (10), a 2185/96/Euratom, EK (11) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (12) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás –megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált támogatások visszafizettetését, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabását. Így különösen Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezhet annak megállapítása céljából, hogy megvalósult-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség (EPPO) hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki vagy amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint az (EU) 2017/1939 rendelet alapján a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében az EPPO számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós támogatások felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (38) | Az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek (EGT) is tagjai, csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, valamint az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, a saját megállapodásukban foglaltaknak megfelelően – a Galileo, az EGNOS, a GOVSATCOM és az SST-alkomponens kivételével – részt vehetnek a programban. Az EUMSZ 218. cikkének megfelelően megkötendő megállapodás alapján – a Galileo, az EGNOS, a GOVSATCOM és az SST-alkomponens kivételével – más harmadik országok is részt vehetnek a programban. A Galileónak és az EGNOS-nak nyitva kell állnia az EFTA azon tagjai számára, amelyek az EGT tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel. Az EUMSZ 218. cikkének megfelelően megkötendő megállapodás (14) alapján más harmadik országok is részt vehetnek a Galileo-ban és az EGNOS-ban. A GOVSATCOM csak az EUMSZ 218. cikkének megfelelően megkötendő megállapodás alapján állhat nyitva harmadik országok előtt. |
| --- | --- |

(38)

Az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek (EGT) is tagjai, csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, valamint az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok, a saját megállapodásukban foglaltaknak megfelelően – a Galileo, az EGNOS, a GOVSATCOM és az SST-alkomponens kivételével – részt vehetnek a programban. Az EUMSZ 218. cikkének megfelelően megkötendő megállapodás alapján – a Galileo, az EGNOS, a GOVSATCOM és az SST-alkomponens kivételével – más harmadik országok is részt vehetnek a programban. A Galileónak és az EGNOS-nak nyitva kell állnia az EFTA azon tagjai számára, amelyek az EGT tagjai is, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel. Az EUMSZ 218. cikkének megfelelően megkötendő megállapodás (14) alapján más harmadik országok is részt vehetnek a Galileo-ban és az EGNOS-ban. A GOVSATCOM csak az EUMSZ 218. cikkének megfelelően megkötendő megállapodás alapján állhat nyitva harmadik országok előtt.

| (39) | E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. |
| --- | --- |

(39)

E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést.

| (40) | Az Unióban székhellyel nem rendelkező és a nyilvánosan nem elérhető SST-szolgáltatásokhoz hozzáférni kívánó nemzetközi szervezeteknek az EUMSZ 218. cikke szerinti megállapodást kell kötniük. Az Unióban székhellyel rendelkező azon nemzetközi szervezeteket, amelyek a közszféra űreszköz-tulajdonosai és -üzemeltetői, SST-alapfelhasználóknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(40)

Az Unióban székhellyel nem rendelkező és a nyilvánosan nem elérhető SST-szolgáltatásokhoz hozzáférni kívánó nemzetközi szervezeteknek az EUMSZ 218. cikke szerinti megállapodást kell kötniük. Az Unióban székhellyel rendelkező azon nemzetközi szervezeteket, amelyek a közszféra űreszköz-tulajdonosai és -üzemeltetői, SST-alapfelhasználóknak kell tekinteni.

| (41) | Az SST-szolgáltatások tekintetében nyilvánosan hozzáférhető információnak kell tekinteni minden olyan információt, amelyet a felhasználók észszerű alapon jogszerűen hozzáférhetőnek tekintenek. Az ütközéselhárítással, a visszatéréssel és a széttöredezettséggel kapcsolatos SST-szolgáltatások a hozzáférés iránti kérelmet követően rendelkezésre álló, nyilvánosan hozzáférhető külső SST-információkon alapulnak. Következésképpen az ütközéselhárítással, a visszatéréssel és a széttöredezettséggel kapcsolatos SST-szolgáltatásokat nyilvánosan elérhető szolgáltatásoknak kell tekinteni, és nem kell igényelniük az EUMSZ 218. cikke szerinti megállapodás megkötését. A potenciális felhasználó általi kérelem alapján kell biztosítani az e szolgáltatásokhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(41)

Az SST-szolgáltatások tekintetében nyilvánosan hozzáférhető információnak kell tekinteni minden olyan információt, amelyet a felhasználók észszerű alapon jogszerűen hozzáférhetőnek tekintenek. Az ütközéselhárítással, a visszatéréssel és a széttöredezettséggel kapcsolatos SST-szolgáltatások a hozzáférés iránti kérelmet követően rendelkezésre álló, nyilvánosan hozzáférhető külső SST-információkon alapulnak. Következésképpen az ütközéselhárítással, a visszatéréssel és a széttöredezettséggel kapcsolatos SST-szolgáltatásokat nyilvánosan elérhető szolgáltatásoknak kell tekinteni, és nem kell igényelniük az EUMSZ 218. cikke szerinti megállapodás megkötését. A potenciális felhasználó általi kérelem alapján kell biztosítani az e szolgáltatásokhoz való hozzáférést.

| (42) | A program felelősségteljes központi irányítása szükségessé teszi, hogy a szükségtelen átfedések, valamint a költségtúllépések és a késedelmek elkerülése érdekében világos felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett szervezetek között. Az irányítás valamennyi szereplőjének a hatáskörébe tartozó területeken és felelősségi körének megfelelően támogatnia kell a program célkitűzéseinek megvalósítását. |
| --- | --- |

(42)

A program felelősségteljes központi irányítása szükségessé teszi, hogy a szükségtelen átfedések, valamint a költségtúllépések és a késedelmek elkerülése érdekében világos felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett szervezetek között. Az irányítás valamennyi szereplőjének a hatáskörébe tartozó területeken és felelősségi körének megfelelően támogatnia kell a program célkitűzéseinek megvalósítását.

| (43) | A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre a világűr területén. Ezért nagyban hozzájárulhatnak a programhoz és különösen annak végrehajtásához. Együttműködhetnek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak előbbre vitelében. A Bizottság adott esetben lehetőséget kaphat arra, hogy mozgósítsa a tagállamok rendelkezésére álló eszközöket, igénybe vegye segítségüket, valamint hogy kölcsönösen elfogadott feltételek mellett nem szabályozási jellegű feladatokat bízzon a tagállamokra a program végrehajtásában. Az érintett tagállamoknak emellett minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely ahhoz szükséges, hogy biztosítsák a területükön létesített földi állomások védelmét. A tagállamoknak és a Bizottságnak továbbá együtt kell működniük egymással és a megfelelő nemzetközi szervekkel és szabályozó hatóságokkal annak érdekében, hogy a program céljaira szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak és megfelelő szinten védettek legyenek, és ezáltal a 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (15) összhangban maradéktalanul lehetővé váljék a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre a világűr területén. Ezért nagyban hozzájárulhatnak a programhoz és különösen annak végrehajtásához. Együttműködhetnek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak előbbre vitelében. A Bizottság adott esetben lehetőséget kaphat arra, hogy mozgósítsa a tagállamok rendelkezésére álló eszközöket, igénybe vegye segítségüket, valamint hogy kölcsönösen elfogadott feltételek mellett nem szabályozási jellegű feladatokat bízzon a tagállamokra a program végrehajtásában. Az érintett tagállamoknak emellett minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely ahhoz szükséges, hogy biztosítsák a területükön létesített földi állomások védelmét. A tagállamoknak és a Bizottságnak továbbá együtt kell működniük egymással és a megfelelő nemzetközi szervekkel és szabályozó hatóságokkal annak érdekében, hogy a program céljaira szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak és megfelelő szinten védettek legyenek, és ezáltal a 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (15) összhangban maradéktalanul lehetővé váljék a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése.

| (44) | Az Unió általános érdekének védelmezőjeként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy végrehajtsa a programot, általános szinten viselje a felelősséget a programért és előmozdítsa igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és szakértelmének optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy indokolt körülmények esetén egyes feladatokkal más szervezeteket bízzon meg. Tekintettel arra, hogy általánosságban a Bizottság felel a programért, neki kell meghatároznia a rendszerek megvalósításához és a szolgáltatások fejlődéséhez szükséges fő műszaki és operatív követelményeket. Ehhez előzetesen konzultálnia kell a tagállami szakértőkkel, a felhasználókkal és más érdekelt felekkel. Végezetül, mivel az EUMSZ 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban az űrkutatás területén az uniós hatáskör gyakorlása nem akadályozhatja meg a tagállamokat saját hatásköreik gyakorlásában, a Bizottságnak biztosítania kell a programmal összefüggésben végzett tevékenységek koherenciáját. |
| --- | --- |

(44)

Az Unió általános érdekének védelmezőjeként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy végrehajtsa a programot, általános szinten viselje a felelősséget a programért és előmozdítsa igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és szakértelmének optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy indokolt körülmények esetén egyes feladatokkal más szervezeteket bízzon meg. Tekintettel arra, hogy általánosságban a Bizottság felel a programért, neki kell meghatároznia a rendszerek megvalósításához és a szolgáltatások fejlődéséhez szükséges fő műszaki és operatív követelményeket. Ehhez előzetesen konzultálnia kell a tagállami szakértőkkel, a felhasználókkal és más érdekelt felekkel. Végezetül, mivel az EUMSZ 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban az űrkutatás területén az uniós hatáskör gyakorlása nem akadályozhatja meg a tagállamokat saját hatásköreik gyakorlásában, a Bizottságnak biztosítania kell a programmal összefüggésben végzett tevékenységek koherenciáját.

| (45) | A 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett annak jogutódjaként létrejövő Az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) feladata, hogy – különösen a biztonsági akkreditáció, valamint a piac és a downstream alkalmazások fejlesztése tekintetében – hozzájáruljon a program megvalósításához. Az említett területekhez kapcsolódó bizonyos feladatokkal ezért az Ügynökséget indokolt megbízni. A biztonság területén – figyelemmel az ezen a területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek kell viselnie a felelősséget az űrágazatban végrehajtott összes uniós fellépés biztonsági akkreditációjával összefüggő feladatokért. A Galileónak és az EGNOS-nak a felhasználók körében és a piacon való elterjedésének előmozdítása terén elért kedvező eredményeire építve az Ügynökséget meg kell bízni a program Galileón és EGNOS-on kívüli komponenseinek a felhasználók körében való elterjesztésével kapcsolatos tevékenységekkel, valamint a program valamennyi komponensére kiterjedő downstream alkalmazásfejlesztési tevékenységekkel is. Ez lehetővé tenné az Ügynökség számára a méretgazdaságosság előnyeinek kihasználását, és lehetőséget biztosítana a több programkomponensen alapuló alkalmazások (integrált alkalmazások) fejlesztésére. Az említett tevékenységek azonban nem sérthetik a Kopernikusz-program Bizottság által megbízott szervezeteire ruházott szolgáltatási és felhasználók általi igénybevétellel kapcsolatos tevékenységeket. A downstream alkalmazások fejlesztésének az Ügynökséghez való utalása nem akadályozhat más megbízott szervezeteket a downstream alkalmazások fejlesztésében. Az Ügynökségnek el kell látnia emellett mindazokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság egy vagy több, a programmal kapcsolatos további konkrét feladatokat meghatározó pénzügyikeret-partnerségi megállapodás szerinti hozzájárulási megállapodással átad neki. Az Ügynökség feladatokkal történő megbízása esetén megfelelő humán-, adminisztratív és pénzügyi erőforrásokat kell számára rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

(45)

A 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett annak jogutódjaként létrejövő Az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) feladata, hogy – különösen a biztonsági akkreditáció, valamint a piac és a downstream alkalmazások fejlesztése tekintetében – hozzájáruljon a program megvalósításához. Az említett területekhez kapcsolódó bizonyos feladatokkal ezért az Ügynökséget indokolt megbízni. A biztonság területén – figyelemmel az ezen a területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek kell viselnie a felelősséget az űrágazatban végrehajtott összes uniós fellépés biztonsági akkreditációjával összefüggő feladatokért. A Galileónak és az EGNOS-nak a felhasználók körében és a piacon való elterjedésének előmozdítása terén elért kedvező eredményeire építve az Ügynökséget meg kell bízni a program Galileón és EGNOS-on kívüli komponenseinek a felhasználók körében való elterjesztésével kapcsolatos tevékenységekkel, valamint a program valamennyi komponensére kiterjedő downstream alkalmazásfejlesztési tevékenységekkel is. Ez lehetővé tenné az Ügynökség számára a méretgazdaságosság előnyeinek kihasználását, és lehetőséget biztosítana a több programkomponensen alapuló alkalmazások (integrált alkalmazások) fejlesztésére. Az említett tevékenységek azonban nem sérthetik a Kopernikusz-program Bizottság által megbízott szervezeteire ruházott szolgáltatási és felhasználók általi igénybevétellel kapcsolatos tevékenységeket. A downstream alkalmazások fejlesztésének az Ügynökséghez való utalása nem akadályozhat más megbízott szervezeteket a downstream alkalmazások fejlesztésében. Az Ügynökségnek el kell látnia emellett mindazokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság egy vagy több, a programmal kapcsolatos további konkrét feladatokat meghatározó pénzügyikeret-partnerségi megállapodás szerinti hozzájárulási megállapodással átad neki. Az Ügynökség feladatokkal történő megbízása esetén megfelelő humán-, adminisztratív és pénzügyi erőforrásokat kell számára rendelkezésre bocsátani.

| (46) | Bizonyos kellően indokolt körülmények esetén lehetővé kell tenni, hogy az Ügynökség egyes meghatározott feladatokkal tagállamokat vagy tagállamok csoportját bízhassa meg. A megbízásnak azokra a tevékenységekre kell korlátozódnia, amelyeket az Ügynökség maga nem képes végrehajtani, és az nem sértheti a program irányítását és a feladatok e rendeletben meghatározottak szerinti elosztását. |
| --- | --- |

(46)

Bizonyos kellően indokolt körülmények esetén lehetővé kell tenni, hogy az Ügynökség egyes meghatározott feladatokkal tagállamokat vagy tagállamok csoportját bízhassa meg. A megbízásnak azokra a tevékenységekre kell korlátozódnia, amelyeket az Ügynökség maga nem képes végrehajtani, és az nem sértheti a program irányítását és a feladatok e rendeletben meghatározottak szerinti elosztását.

| (47) | A Galileo és az EGNOS olyan összetett rendszerek, amelyek intenzív koordinációt igényelnek. Mivel a Galileo és az EGNOS programkomponensek, ezt a koordinációt uniós intézménynek vagy szervnek kell végeznie. Az elmúlt évek alatt szerzett szakértelemre építve az Ügynökség a legalkalmasabb szerv az említett rendszerek hasznosításával kapcsolatos valamennyi operatív feladat koordinálására, a nemzetközi együttműködés kivételével. Az Ügynökséget ezért meg kell bízni az EGNOS és a Galileo hasznosításának irányításával. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az említett rendszerek hasznosításával kapcsolatos feladatokat az Ügynökségnek egyedül kell végeznie. Más szervezetek – különösen az ESA – szakértelmére is támaszkodhatna. Ennek magában kell foglalnia a rendszerfejlesztésre, valamint a földi szegmens és a műholdak egyes részeinek tervezésére és fejlesztésére irányuló tevékenységeket, amelyeket az ESA-ra kell bízni. A feladatok más szervezetekhez rendelése az ilyen szervezetek kompetenciájára épül, és el kell kerülni a párhuzamos munkavégzést. |
| --- | --- |

(47)

A Galileo és az EGNOS olyan összetett rendszerek, amelyek intenzív koordinációt igényelnek. Mivel a Galileo és az EGNOS programkomponensek, ezt a koordinációt uniós intézménynek vagy szervnek kell végeznie. Az elmúlt évek alatt szerzett szakértelemre építve az Ügynökség a legalkalmasabb szerv az említett rendszerek hasznosításával kapcsolatos valamennyi operatív feladat koordinálására, a nemzetközi együttműködés kivételével. Az Ügynökséget ezért meg kell bízni az EGNOS és a Galileo hasznosításának irányításával. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az említett rendszerek hasznosításával kapcsolatos feladatokat az Ügynökségnek egyedül kell végeznie. Más szervezetek – különösen az ESA – szakértelmére is támaszkodhatna. Ennek magában kell foglalnia a rendszerfejlesztésre, valamint a földi szegmens és a műholdak egyes részeinek tervezésére és fejlesztésére irányuló tevékenységeket, amelyeket az ESA-ra kell bízni. A feladatok más szervezetekhez rendelése az ilyen szervezetek kompetenciájára épül, és el kell kerülni a párhuzamos munkavégzést.

| (48) | Az ESA egy, a világűr területén széles körű szakértelemmel rendelkező nemzetközi szervezet, amely 2004-ben keretmegállapodást kötött az Európai Közösséggel (a továbbiakban: 2004. évi keretmegállapodás) (17). Az ESA ebből kifolyólag fontos partner a program végrehajtásában, és megfelelő kapcsolatot kell vele kialakítani. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak a költségvetési rendeletnek megfelelően olyan pénzügyikeret-partnerségi megállapodást kell kötnie az ESA-val, amely a Bizottság, az Ügynökség és az ESA közötti összes pénzügyi kapcsolatot szabályozza, biztosítja azok összhangját, valamint megfelel a 2004. évi keretmegállapodásnak és különösen e keretmegállapodás 2. és 5. cikkének. Mivel azonban az ESA nem uniós szerv és nem áll az uniós jog hatálya alatt, elengedhetetlen annak kikötése, hogy az ESA megfelelő intézkedéseket tegyen az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében, valamint hogy a költségvetés végrehajtása tekintetében a rá ruházott feladatok feleljenek meg a Bizottság által meghozott határozatoknak. A megállapodásnak tartalmaznia továbbá kell mindazokat a rendelkezéseket, amelyeket az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megkíván. |
| --- | --- |

(48)

Az ESA egy, a világűr területén széles körű szakértelemmel rendelkező nemzetközi szervezet, amely 2004-ben keretmegállapodást kötött az Európai Közösséggel (a továbbiakban: 2004. évi keretmegállapodás) (17). Az ESA ebből kifolyólag fontos partner a program végrehajtásában, és megfelelő kapcsolatot kell vele kialakítani. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak a költségvetési rendeletnek megfelelően olyan pénzügyikeret-partnerségi megállapodást kell kötnie az ESA-val, amely a Bizottság, az Ügynökség és az ESA közötti összes pénzügyi kapcsolatot szabályozza, biztosítja azok összhangját, valamint megfelel a 2004. évi keretmegállapodásnak és különösen e keretmegállapodás 2. és 5. cikkének. Mivel azonban az ESA nem uniós szerv és nem áll az uniós jog hatálya alatt, elengedhetetlen annak kikötése, hogy az ESA megfelelő intézkedéseket tegyen az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében, valamint hogy a költségvetés végrehajtása tekintetében a rá ruházott feladatok feleljenek meg a Bizottság által meghozott határozatoknak. A megállapodásnak tartalmaznia továbbá kell mindazokat a rendelkezéseket, amelyeket az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megkíván.

| (49) | Az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (18) végrehajtása során már elismerést nyert, hogy az Európai Unió Műholdközpontja (SATCEN) a releváns űreszközök és kiegészítő adatok felhasználásával információkhoz és szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító autonóm európai képességként működik. |
| --- | --- |

(49)

Az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (18) végrehajtása során már elismerést nyert, hogy az Európai Unió Műholdközpontja (SATCEN) a releváns űreszközök és kiegészítő adatok felhasználásával információkhoz és szolgáltatásokhoz hozzáférést biztosító autonóm európai képességként működik.

| (50) | Annak érdekében, hogy a GOVSATCOM irányításában strukturálisan biztosított legyen a felhasználók képviselete és a felhasználói igényeknek és elvárásoknak a tagállamokon, valamint a polgári és a katonai szakterületeken átívelő egysége, a felhasználókhoz szoros szálakkal kötődő uniós szervezetek, például az Európai Védelmi Ügynökség, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex), az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége, a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat / Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat és a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ meghatározott felhasználói csoportokkal kapcsolatban koordinációs feladatokat láthatnának el. Összesített szinten az Ügynökségnek koordinálnia kell a polgári felhasználói közösségek számára a felhasználói vonatkozású aspektusokat, és nyomonkövetési feladatokat láthatna el az operatív felhasználás, az igények, az elvárásoknak való megfelelés, valamint az igények és az elvárások változásai területén. |
| --- | --- |

(50)

Annak érdekében, hogy a GOVSATCOM irányításában strukturálisan biztosított legyen a felhasználók képviselete és a felhasználói igényeknek és elvárásoknak a tagállamokon, valamint a polgári és a katonai szakterületeken átívelő egysége, a felhasználókhoz szoros szálakkal kötődő uniós szervezetek, például az Európai Védelmi Ügynökség, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex), az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal, a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége, a Katonai Tervezési és Végrehajtási Szolgálat / Polgári Tervezési és Végrehajtási Szolgálat és a Veszélyhelyzet-reagálási Koordinációs Központ meghatározott felhasználói csoportokkal kapcsolatban koordinációs feladatokat láthatnának el. Összesített szinten az Ügynökségnek koordinálnia kell a polgári felhasználói közösségek számára a felhasználói vonatkozású aspektusokat, és nyomonkövetési feladatokat láthatna el az operatív felhasználás, az igények, az elvárásoknak való megfelelés, valamint az igények és az elvárások változásai területén.

| (51) | A világűrrel kapcsolatos tevékenységeknek az Unió gazdasága és az Unió polgárainak élete szempontjából vett fontossága, valamint az érintett rendszerek és az érintett rendszereken alapuló alkalmazások kettős felhasználású természete miatt a programnak – különösen az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében, ideértve a minősített adatok és más nem minősített érzékeny adatok védelmét is – kiemelten törekednie kell a fokozott biztonság elérésére és fenntartására. |
| --- | --- |

(51)

A világűrrel kapcsolatos tevékenységeknek az Unió gazdasága és az Unió polgárainak élete szempontjából vett fontossága, valamint az érintett rendszerek és az érintett rendszereken alapuló alkalmazások kettős felhasználású természete miatt a programnak – különösen az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében, ideértve a minősített adatok és más nem minősített érzékeny adatok védelmét is – kiemelten törekednie kell a fokozott biztonság elérésére és fenntartására.

| (52) | A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül a Bizottságnak és a főképviselőnek – hatáskörükhöz igazodva, e rendelettel, valamint adott esetben a (KKBP) 2021/698 tanácsi határozattal (19) összhangban – gondoskodnia kell a program biztonságáról. |
| --- | --- |

(52)

A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül a Bizottságnak és a főképviselőnek – hatáskörükhöz igazodva, e rendelettel, valamint adott esetben a (KKBP) 2021/698 tanácsi határozattal (19) összhangban – gondoskodnia kell a program biztonságáról.

| (53) | Tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatnál (EKSZ) rendelkezésre álló különleges szakértelemre, valamint annak harmadik országok hatóságaival és a nemzetközi szervezetekkel való rendszeres kapcsolattartására, az EKSZ a 2010/427/EU tanácsi határozattal (20) összhangban a külkapcsolatok terén segítséget nyújthat a Bizottságnak a program biztonságával összefüggő egyes feladatok ellátásában. |
| --- | --- |

(53)

Tekintettel az Európai Külügyi Szolgálatnál (EKSZ) rendelkezésre álló különleges szakértelemre, valamint annak harmadik országok hatóságaival és a nemzetközi szervezetekkel való rendszeres kapcsolattartására, az EKSZ a 2010/427/EU tanácsi határozattal (20) összhangban a külkapcsolatok terén segítséget nyújthat a Bizottságnak a program biztonságával összefüggő egyes feladatok ellátásában.

| (54) | A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos, az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdésében említett kizárólagos feladatkörének, valamint a tagállamok alapvető biztonsági érdekeik védelméhez való, az EUMSZ 346. cikke szerinti jogának sérelme nélkül, a program zökkenőmentes végrehajtása érdekében a biztonsági vonatkozásokkal kapcsolatos egyedi irányítási rendszert kell létrehozni. Ennek az irányításnak három fő elven kell nyugodnia. Először: kiemelten fontos a tagállamok által a biztonsági kérdésekben szerzett széles körű és pótolhatatlan tapasztalatok lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele. Másodszor: az összeférhetetlenség eseteinek megelőzése és a biztonsági szabályok hiányos alkalmazásának kiküszöbölése érdekében az operatív funkciókat el kell különíteni a biztonsági akkreditációval összefüggő funkcióktól. Harmadszor: helyzeténél fogva a program teljes egészével vagy egyes komponenseivel kapcsolatban igazgatási feladatokat ellátó szerv a legalkalmasabb arra, hogy egyben a feladatköréhez kapcsolódó biztonsági kérdéseket is kezelje. A program biztonsága a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz program végrehajtása során az elmúlt években szerzett tapasztalatokra épülne. A biztonság területén a felelősségteljes irányítás azt is megköveteli, hogy a feladatok megfelelően szét legyenek osztva az egyes szereplők között. A programért felelős szervként a Bizottságnak kell meghatároznia a program egyes komponenseire alkalmazandó általános biztonsági követelményeket, a tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(54)

A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos, az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdésében említett kizárólagos feladatkörének, valamint a tagállamok alapvető biztonsági érdekeik védelméhez való, az EUMSZ 346. cikke szerinti jogának sérelme nélkül, a program zökkenőmentes végrehajtása érdekében a biztonsági vonatkozásokkal kapcsolatos egyedi irányítási rendszert kell létrehozni. Ennek az irányításnak három fő elven kell nyugodnia. Először: kiemelten fontos a tagállamok által a biztonsági kérdésekben szerzett széles körű és pótolhatatlan tapasztalatok lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele. Másodszor: az összeférhetetlenség eseteinek megelőzése és a biztonsági szabályok hiányos alkalmazásának kiküszöbölése érdekében az operatív funkciókat el kell különíteni a biztonsági akkreditációval összefüggő funkcióktól. Harmadszor: helyzeténél fogva a program teljes egészével vagy egyes komponenseivel kapcsolatban igazgatási feladatokat ellátó szerv a legalkalmasabb arra, hogy egyben a feladatköréhez kapcsolódó biztonsági kérdéseket is kezelje. A program biztonsága a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz program végrehajtása során az elmúlt években szerzett tapasztalatokra épülne. A biztonság területén a felelősségteljes irányítás azt is megköveteli, hogy a feladatok megfelelően szét legyenek osztva az egyes szereplők között. A programért felelős szervként a Bizottságnak kell meghatároznia a program egyes komponenseire alkalmazandó általános biztonsági követelményeket, a tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül.

| (55) | Az európai – földi és világűrbe telepített – űrinfrastruktúra kiberbiztonsága kulcsfontosságú szerepet játszik a rendszerek és szolgáltatásaik folyamatos működésének biztosításában. A biztonsági követelmények megállapítása során ezért megfelelően figyelembe kell venni a rendszerek és szolgáltatásaik kibertámadásokkal szembeni – többek között új technológiák alkalmazása révén történő – védelmének szükségességét. |
| --- | --- |

(55)

Az európai – földi és világűrbe telepített – űrinfrastruktúra kiberbiztonsága kulcsfontosságú szerepet játszik a rendszerek és szolgáltatásaik folyamatos működésének biztosításában. A biztonsági követelmények megállapítása során ezért megfelelően figyelembe kell venni a rendszerek és szolgáltatásaik kibertámadásokkal szembeni – többek között új technológiák alkalmazása révén történő – védelmének szükségességét.

| (56) | A Bizottság kockázat- és fenyegetettségelemzést követően adott esetben létrehoz egy, a biztonság figyelemmel kísérésére szolgáló struktúrát. Az említett biztonsági megfigyelő szervnek a (KKBP) 2021/698 határozat hatálya alatt kidolgozott utasításokat követő szervnek kell lennie. A Galileo esetében ez a szerv a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont. A Biztonsági Akkreditációs Tanács szerepének a (KKBP) 2021/698 határozat végrehajtása tekintetében arra kell korlátozódnia, hogy a Tanács vagy a főképviselő számára biztosítsa a rendszer biztonsági akkreditációjával kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság kockázat- és fenyegetettségelemzést követően adott esetben létrehoz egy, a biztonság figyelemmel kísérésére szolgáló struktúrát. Az említett biztonsági megfigyelő szervnek a (KKBP) 2021/698 határozat hatálya alatt kidolgozott utasításokat követő szervnek kell lennie. A Galileo esetében ez a szerv a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont. A Biztonsági Akkreditációs Tanács szerepének a (KKBP) 2021/698 határozat végrehajtása tekintetében arra kell korlátozódnia, hogy a Tanács vagy a főképviselő számára biztosítsa a rendszer biztonsági akkreditációjával kapcsolatos információkat.

| (57) | A program különleges jellege és összetettsége, valamint a biztonság területével fennálló kapcsolata miatt a biztonsági akkreditáció területén elismert és jól megalapozott elveket kell követni. Ezért elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységek végzése az Unió és az uniós tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség elve alapján, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi szereplő részvételével történjék, és kialakításra kerüljön a folyamatos kockázatmonitoring eljárása. Ugyancsak elengedhetetlen, hogy a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatokat olyan szakemberek lássák el, akik az összetett rendszerek akkreditálása területén kellő felkészültséggel, valamint megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(57)

A program különleges jellege és összetettsége, valamint a biztonság területével fennálló kapcsolata miatt a biztonsági akkreditáció területén elismert és jól megalapozott elveket kell követni. Ezért elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységek végzése az Unió és az uniós tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség elve alapján, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi szereplő részvételével történjék, és kialakításra kerüljön a folyamatos kockázatmonitoring eljárása. Ugyancsak elengedhetetlen, hogy a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatokat olyan szakemberek lássák el, akik az összetett rendszerek akkreditálása területén kellő felkészültséggel, valamint megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.

| (58) | Az EU-minősített adatokat a 2013/488/EU tanácsi határozatban (21) és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (22) foglalt biztonsági szabályokkal összhangban kell kezelni. A 2013/488/EU határozattal összhangban a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk az abban megállapított alapelveket és minimumszabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az EU-minősített adatok az említett határozatban meghatározottal egyenértékű védelemben részesüljenek. |
| --- | --- |

(58)

Az EU-minősített adatokat a 2013/488/EU tanácsi határozatban (21) és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (22) foglalt biztonsági szabályokkal összhangban kell kezelni. A 2013/488/EU határozattal összhangban a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk az abban megállapított alapelveket és minimumszabályokat annak biztosítása érdekében, hogy az EU-minősített adatok az említett határozatban meghatározottal egyenértékű védelemben részesüljenek.

| (59) | A biztonságos információcsere biztosítása érdekében megfelelő megállapodásokat kell létrehozni a programmal összefüggésben a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek rendelkezésére bocsátott EU-minősített adatok védelmének biztosítására. |
| --- | --- |

(59)

A biztonságos információcsere biztosítása érdekében megfelelő megállapodásokat kell létrehozni a programmal összefüggésben a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek rendelkezésére bocsátott EU-minősített adatok védelmének biztosítására.

| (60) | A program egyik fontos célkitűzése, hogy a legfontosabb technológiákkal és értékláncokkal szavatolni lehessen a program biztonságát és fokozni lehessen stratégiai autonómiáját, megőrizve ugyanakkor a nyitott gazdaságot – így például a szabad és tisztességes kereskedelmet –, valamint kiaknázva a világűr által az Unió és tagállamai biztonsága tekintetében nyújtott lehetőségeket. Az említett célkitűzéshez bizonyos esetekben meg kell határozni az Unió operatív rendszerei sérthetetlenségének, biztonságának és rezilienciájának biztosításához szükséges kötelező támogathatósági és részvételi feltételeket. Ez nem áshatja alá a versenyképesség és a költséghatékonyság szükségességét. Harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alá tartozó jogalanyok értékelése során a Bizottságnak figyelembe kell vennie az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (23) előírt elveket és kritériumokat. |
| --- | --- |

(60)

A program egyik fontos célkitűzése, hogy a legfontosabb technológiákkal és értékláncokkal szavatolni lehessen a program biztonságát és fokozni lehessen stratégiai autonómiáját, megőrizve ugyanakkor a nyitott gazdaságot – így például a szabad és tisztességes kereskedelmet –, valamint kiaknázva a világűr által az Unió és tagállamai biztonsága tekintetében nyújtott lehetőségeket. Az említett célkitűzéshez bizonyos esetekben meg kell határozni az Unió operatív rendszerei sérthetetlenségének, biztonságának és rezilienciájának biztosításához szükséges kötelező támogathatósági és részvételi feltételeket. Ez nem áshatja alá a versenyképesség és a költséghatékonyság szükségességét. Harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alá tartozó jogalanyok értékelése során a Bizottságnak figyelembe kell vennie az (EU) 2019/452 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (23) előírt elveket és kritériumokat.

| (61) | A programmal összefüggésben léteznek olyan információk, amelyeket – bár nem minősítettek – a már hatályban lévő uniós jogi aktusokkal vagy a nemzeti törvényekkel, szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban kell kezelni, többek között terjesztési korlátozások révén. |
| --- | --- |

(61)

A programmal összefüggésben léteznek olyan információk, amelyeket – bár nem minősítettek – a már hatályban lévő uniós jogi aktusokkal vagy a nemzeti törvényekkel, szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban kell kezelni, többek között terjesztési korlátozások révén.

| (62) | Egyre több kulcsfontosságú gazdasági ágazat – különösen a közlekedési, a távközlési, a mezőgazdasági és az energetikai ágazat – növekvő mértékben használ műholdas navigációs és Föld-megfigyelési rendszereket. A programnak ki kell aknáznia az ezen ágazatok közötti szinergiákat, figyelembe véve az űrtechnológiák által az említett ágazatok számára biztosított előnyöket, támogatnia kell a kompatibilis berendezések kifejlesztését, valamint elő kell mozdítania a vonatkozó szabványok és tanúsítványok kidolgozását. Az űrtevékenységek, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságához és védelméhez kapcsolódó tevékenységek közötti szinergiák szintén egyre növekednek. A műholdas navigáció feletti teljes körű ellenőrzés ezért garancia az Unió technológiai függetlenségére – ideértve hosszabb távon az infrastruktúrát alkotó berendezések komponenseivel kapcsolatos függetlenséget is –, és biztosítéka az Unió stratégiai autonómiájának. |
| --- | --- |

(62)

Egyre több kulcsfontosságú gazdasági ágazat – különösen a közlekedési, a távközlési, a mezőgazdasági és az energetikai ágazat – növekvő mértékben használ műholdas navigációs és Föld-megfigyelési rendszereket. A programnak ki kell aknáznia az ezen ágazatok közötti szinergiákat, figyelembe véve az űrtechnológiák által az említett ágazatok számára biztosított előnyöket, támogatnia kell a kompatibilis berendezések kifejlesztését, valamint elő kell mozdítania a vonatkozó szabványok és tanúsítványok kidolgozását. Az űrtevékenységek, valamint az Unió és az uniós tagállamok biztonságához és védelméhez kapcsolódó tevékenységek közötti szinergiák szintén egyre növekednek. A műholdas navigáció feletti teljes körű ellenőrzés ezért garancia az Unió technológiai függetlenségére – ideértve hosszabb távon az infrastruktúrát alkotó berendezések komponenseivel kapcsolatos függetlenséget is –, és biztosítéka az Unió stratégiai autonómiájának.

| (63) | A Galileo célja, hogy létrehozza és üzemeltesse az első olyan, kifejezetten polgári célokra tervezett globális műholdas navigációs és helymeghatározó infrastruktúrát, amelyet Európában és világszerte a köz- és a magánszektor különféle szereplői vehetnek igénybe. A Galileo függetlenül működik a már kialakított vagy potenciálisan kialakítandó más rendszerektől, így többek között hozzájárul az Unió stratégiai autonómiájához. A Galileo második generációja a tervek szerint még 2030 előtt fokozatosan kiépítésre kerül, kezdetben csökkentett üzemi kapacitással. |
| --- | --- |

(63)

A Galileo célja, hogy létrehozza és üzemeltesse az első olyan, kifejezetten polgári célokra tervezett globális műholdas navigációs és helymeghatározó infrastruktúrát, amelyet Európában és világszerte a köz- és a magánszektor különféle szereplői vehetnek igénybe. A Galileo függetlenül működik a már kialakított vagy potenciálisan kialakítandó más rendszerektől, így többek között hozzájárul az Unió stratégiai autonómiájához. A Galileo második generációja a tervek szerint még 2030 előtt fokozatosan kiépítésre kerül, kezdetben csökkentett üzemi kapacitással.

| (64) | Az EGNOS célja a meglévő globális navigációs műholdrendszerek, különösen pedig a Galileo által a nyilvános szolgáltatás keretében sugárzott jelek minőségének javítása. Az EGNOS program által nyújtott szolgáltatásoknak 2026 végére elsődlegesen ki kell terjedniük a tagállamok földrajzilag Európában található területeire, ebben a tekintetben ideértve Ciprust, az Azori-szigeteket, a Kanári-szigeteket és Madeirát. A légi közlekedés területén valamennyi említett területnek részesülnie kell az EGNOS keretében nyújtott léginavigációs szolgáltatások előnyeiből az EGNOS által támogatott valamennyi teljesítményszinten. Az EGNOS szolgáltatásainak földrajzi lefedettsége a műszaki kivitelezhetőség függvényében – az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető lehet a világ más területeire is. Az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (24) és a Galileo által nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozóan a légi közlekedés szempontjából szükséges ellenőrzéseknek a sérelme nélkül megjegyzendő, hogy bár a Galileo által kibocsátott jelek valóban segíthetik a légi járművek helyzetének meghatározását a repülés valamennyi szakaszában, a szükséges kiegészítő (pontosító) rendszeren keresztül, ideértve a helyi, regionális és fedélzeti repülőelektronikát is, légiforgalmi szolgáltatásnak (ATM) és léginavigációs szolgáltatásnak (ANS) kizárólag a regionális vagy helyi kiegészítő (pontosító) rendszerek, mint például Európában az EGNOS tekinthető. Az EGNOS életbiztonsági szolgáltatását a vonatkozó Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet szabványainak (ICAO-szabványok) megfelelően kell biztosítani. |
| --- | --- |

(64)

Az EGNOS célja a meglévő globális navigációs műholdrendszerek, különösen pedig a Galileo által a nyilvános szolgáltatás keretében sugárzott jelek minőségének javítása. Az EGNOS program által nyújtott szolgáltatásoknak 2026 végére elsődlegesen ki kell terjedniük a tagállamok földrajzilag Európában található területeire, ebben a tekintetben ideértve Ciprust, az Azori-szigeteket, a Kanári-szigeteket és Madeirát. A légi közlekedés területén valamennyi említett területnek részesülnie kell az EGNOS keretében nyújtott léginavigációs szolgáltatások előnyeiből az EGNOS által támogatott valamennyi teljesítményszinten. Az EGNOS szolgáltatásainak földrajzi lefedettsége a műszaki kivitelezhetőség függvényében – az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető lehet a világ más területeire is. Az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (24) és a Galileo által nyújtott szolgáltatások minőségére vonatkozóan a légi közlekedés szempontjából szükséges ellenőrzéseknek a sérelme nélkül megjegyzendő, hogy bár a Galileo által kibocsátott jelek valóban segíthetik a légi járművek helyzetének meghatározását a repülés valamennyi szakaszában, a szükséges kiegészítő (pontosító) rendszeren keresztül, ideértve a helyi, regionális és fedélzeti repülőelektronikát is, légiforgalmi szolgáltatásnak (ATM) és léginavigációs szolgáltatásnak (ANS) kizárólag a regionális vagy helyi kiegészítő (pontosító) rendszerek, mint például Európában az EGNOS tekinthető. Az EGNOS életbiztonsági szolgáltatását a vonatkozó Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet szabványainak (ICAO-szabványok) megfelelően kell biztosítani.

| (65) | Különösen fontos biztosítani a Galileo és az EGNOS fenntarthatóságát és az általuk nyújtott szolgáltatások folyamatosságát, rendelkezésre állását, pontosságát, megbízhatóságát és biztonságát. A változó környezetben és a gyorsan fejlődő piacon e rendszerek fejlesztésének a továbbiakban is folytatódnia kell, és e rendszerek új generációit – beleértve a földi és az űrszegmens fejlődését – is elő kell készíteni. |
| --- | --- |

(65)

Különösen fontos biztosítani a Galileo és az EGNOS fenntarthatóságát és az általuk nyújtott szolgáltatások folyamatosságát, rendelkezésre állását, pontosságát, megbízhatóságát és biztonságát. A változó környezetben és a gyorsan fejlődő piacon e rendszerek fejlesztésének a továbbiakban is folytatódnia kell, és e rendszerek új generációit – beleértve a földi és az űrszegmens fejlődését – is elő kell készíteni.

| (66) | Az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (25) szereplő „kereskedelmi szolgáltatás” kifejezés a szolgáltatás időközben bekövetkezett fejlődésének tükrében már nem megfelelő. Helyette két külön szolgáltatást különböztetünk meg a Bizottság (EU) 2017/224 végrehajtási határozatában (26), nevezetesen a nagy pontosságú szolgáltatást és a hitelesítési szolgáltatást. |
| --- | --- |

(66)

Az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (25) szereplő „kereskedelmi szolgáltatás” kifejezés a szolgáltatás időközben bekövetkezett fejlődésének tükrében már nem megfelelő. Helyette két külön szolgáltatást különböztetünk meg a Bizottság (EU) 2017/224 végrehajtási határozatában (26), nevezetesen a nagy pontosságú szolgáltatást és a hitelesítési szolgáltatást.

| (67) | A nyújtott szolgáltatások igénybevételének optimalizálása érdekében a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak – az Unió stratégiai autonómiájára vonatkozó célkitűzés sérelme nélkül – felhasználói szinten is kompatibiliseknek és interoperábilisaknak kell lenniük egymással, valamint – amennyiben erről nemzetközi megállapodás rendelkezik – lehetőség szerint más műholdas navigációs rendszerekkel és a hagyományos műholdas rádiónavigációs eszközökkel is. |
| --- | --- |

(67)

A nyújtott szolgáltatások igénybevételének optimalizálása érdekében a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak – az Unió stratégiai autonómiájára vonatkozó célkitűzés sérelme nélkül – felhasználói szinten is kompatibiliseknek és interoperábilisaknak kell lenniük egymással, valamint – amennyiben erről nemzetközi megállapodás rendelkezik – lehetőség szerint más műholdas navigációs rendszerekkel és a hagyományos műholdas rádiónavigációs eszközökkel is.

| (68) | A földi infrastruktúrának a Galileo és az EGNOS szempontjából vett jelentősége, valamint a Galileo és az EGNOS biztonságára gyakorolt hatása miatt az infrastruktúra helyét a Bizottságnak kell meghatároznia. A rendszerek földi infrastruktúráját továbbra is nyílt és átlátható folyamat keretében kell kiépíteni, amelybe adott esetben – hatáskörének keretei között – be lehet vonni az Ügynökséget. |
| --- | --- |

(68)

A földi infrastruktúrának a Galileo és az EGNOS szempontjából vett jelentősége, valamint a Galileo és az EGNOS biztonságára gyakorolt hatása miatt az infrastruktúra helyét a Bizottságnak kell meghatároznia. A rendszerek földi infrastruktúráját továbbra is nyílt és átlátható folyamat keretében kell kiépíteni, amelybe adott esetben – hatáskörének keretei között – be lehet vonni az Ügynökséget.

| (69) | Azokban az esetekben, amikor az indokolt és előnyös, szabályozási eszközökkel is elő kell mozdítani az EGNOS és a Galileo által kínált szolgáltatások igénybevételét az Unió más szakpolitikáiban, így biztosítva a Galileo és az EGNOS által kínált társadalmi-gazdasági előnyök minél fokozottabb kihasználását, egyúttal pedig hozzájárulva az Unió stratégiai autonómiájához, különösen az érzékeny ágazatokban, valamint a biztonság és a védelem területén. Fontos részét képezik e folyamatnak az említett szolgáltatások igénybevételének valamennyi tagállamban történő ösztönzésére irányuló intézkedések is. |
| --- | --- |

(69)

Azokban az esetekben, amikor az indokolt és előnyös, szabályozási eszközökkel is elő kell mozdítani az EGNOS és a Galileo által kínált szolgáltatások igénybevételét az Unió más szakpolitikáiban, így biztosítva a Galileo és az EGNOS által kínált társadalmi-gazdasági előnyök minél fokozottabb kihasználását, egyúttal pedig hozzájárulva az Unió stratégiai autonómiájához, különösen az érzékeny ágazatokban, valamint a biztonság és a védelem területén. Fontos részét képezik e folyamatnak az említett szolgáltatások igénybevételének valamennyi tagállamban történő ösztönzésére irányuló intézkedések is.

| (70) | A Kopernikusz keretében önálló hozzáférést kell biztosítani a környezeti ismeretekhez, valamint a Föld-megfigyelési és a geoinformációs szolgáltatások legfontosabb technológiához, így segítve az Unió független döntéshozatalát és fellépését, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a tengeri, tengerészeti, mezőgazdasági és vidékfejlesztés, a kulturális örökség megőrzése, a polgári védelem, a szárazföld- és infrastruktúra-monitoring, a biztonság, valamint a digitális gazdaság területén. |
| --- | --- |

(70)

A Kopernikusz keretében önálló hozzáférést kell biztosítani a környezeti ismeretekhez, valamint a Föld-megfigyelési és a geoinformációs szolgáltatások legfontosabb technológiához, így segítve az Unió független döntéshozatalát és fellépését, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a tengeri, tengerészeti, mezőgazdasági és vidékfejlesztés, a kulturális örökség megőrzése, a polgári védelem, a szárazföld- és infrastruktúra-monitoring, a biztonság, valamint a digitális gazdaság területén.

| (71) | A program komponenseinek ösztönözniük kell a digitális technológia alkalmazását az űrrendszerekben, az adatok és szolgáltatások terjesztésében és a downstream fejlesztésben. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a Bizottságnak „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, 2016. szeptember 14-i közleményében, valamint az „5G Európa számára: cselekvési terv” című, 2016. szeptember 14-i közleményében javasolt kezdeményezésekre és intézkedésekre. |
| --- | --- |

(71)

A program komponenseinek ösztönözniük kell a digitális technológia alkalmazását az űrrendszerekben, az adatok és szolgáltatások terjesztésében és a downstream fejlesztésben. Ezzel összefüggésben különös figyelmet kell fordítani a Bizottságnak „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, 2016. szeptember 14-i közleményében, valamint az „5G Európa számára: cselekvési terv” című, 2016. szeptember 14-i közleményében javasolt kezdeményezésekre és intézkedésekre.

| (72) | A Kopernikusz keretében – a Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kutatás, műszaki eredmények és innováció legújabb tendenciáinak, valamint a Bizottságnak a mesterséges intelligenciáról szóló, 2020. február 19-i„Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról: a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című és 2020. február 19-i„Európai adatstratégia” című közleményében felvázoltak szerint a nagy adathalmazok elemzése és a mesterséges intelligencia területén bekövetkezett fejleményeknek és az azokkal kapcsolatos uniós szintű stratégiáknak és kezdeményezéseknek a figyelembevételével – tovább kell vinni és fokozni kell az uniós Föld-megfigyelési programot (Kopernikusz) létrehozó 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (27), továbbá a Kopernikusz elődprogramját, a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés programját (GMES) létrehozó és az annak kezdeti működésére irányadó végrehajtási szabályokról rendelkező, a 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (28) alapján végzett tevékenységeket és azok eredményeit, valamint biztosítani kell az azokkal való folytonosságot. Az új eszközök kifejlesztése során a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a tagállamokkal, az ESA-val, a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezetével (EUMETSAT) és adott esetben lokális, valamint a világűrbe telepített releváns eszközökkel rendelkező egyéb szervezetekkel. A Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell aknáznia a tagállamoknak, az ESA-nak, az EUMETSAT-nak és más szervezeteknek – az uniós kereskedelmi kezdeményezéseket is ideértve – a világűrből végzett Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kapacitásait, hozzájárulva ezáltal egy életképes európai kereskedelmi űrágazat kialakításához is. Azokban az esetekben, amikor lehetséges és helyénvaló, a Kopernikusznak fel kell használnia továbbá az elsősorban a tagállamok által a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) alapján szolgáltatott, hozzáférhető lokális és kiegészítő adatokat is. Annak érdekében, hogy biztosítsa a helyszíni adatkészletekhez a Kopernikusz céljaira történő hatékony hozzáférést és az érintett adatok hatékony felhasználását, a Bizottságnak együttműködést kell folytatnia a tagállamokkal és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel. |
| --- | --- |

(72)

A Kopernikusz keretében – a Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kutatás, műszaki eredmények és innováció legújabb tendenciáinak, valamint a Bizottságnak a mesterséges intelligenciáról szóló, 2020. február 19-i„Fehér könyv a mesterséges intelligenciáról: a kiválóság és a bizalom európai megközelítése” című és 2020. február 19-i„Európai adatstratégia” című közleményében felvázoltak szerint a nagy adathalmazok elemzése és a mesterséges intelligencia területén bekövetkezett fejleményeknek és az azokkal kapcsolatos uniós szintű stratégiáknak és kezdeményezéseknek a figyelembevételével – tovább kell vinni és fokozni kell az uniós Föld-megfigyelési programot (Kopernikusz) létrehozó 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (27), továbbá a Kopernikusz elődprogramját, a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés programját (GMES) létrehozó és az annak kezdeti működésére irányadó végrehajtási szabályokról rendelkező, a 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (28) alapján végzett tevékenységeket és azok eredményeit, valamint biztosítani kell az azokkal való folytonosságot. Az új eszközök kifejlesztése során a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie a tagállamokkal, az ESA-val, a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezetével (EUMETSAT) és adott esetben lokális, valamint a világűrbe telepített releváns eszközökkel rendelkező egyéb szervezetekkel. A Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell aknáznia a tagállamoknak, az ESA-nak, az EUMETSAT-nak és más szervezeteknek – az uniós kereskedelmi kezdeményezéseket is ideértve – a világűrből végzett Föld-megfigyeléssel kapcsolatos kapacitásait, hozzájárulva ezáltal egy életképes európai kereskedelmi űrágazat kialakításához is. Azokban az esetekben, amikor lehetséges és helyénvaló, a Kopernikusznak fel kell használnia továbbá az elsősorban a tagállamok által a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (29) alapján szolgáltatott, hozzáférhető lokális és kiegészítő adatokat is. Annak érdekében, hogy biztosítsa a helyszíni adatkészletekhez a Kopernikusz céljaira történő hatékony hozzáférést és az érintett adatok hatékony felhasználását, a Bizottságnak együttműködést kell folytatnia a tagállamokkal és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel.

| (73) | A Kopernikuszt a 2003/98/EK európai parlament és tanácsi irányelv (30) célkitűzéseivel, köztük különösen az átláthatóság, a szolgáltatások fejlődését eredményező feltételek kialakítása, valamint az Unión belüli gazdasági növekedéshez és munkahelyteremtéshez való hozzájárulás célkitűzésével összhangban kell végrehajtani. A Kopernikusz-adatoknak és a Kopernikusz-információknak díjmentesen és nyílt módon kell rendelkezésre állniuk. |
| --- | --- |

(73)

A Kopernikuszt a 2003/98/EK európai parlament és tanácsi irányelv (30) célkitűzéseivel, köztük különösen az átláthatóság, a szolgáltatások fejlődését eredményező feltételek kialakítása, valamint az Unión belüli gazdasági növekedéshez és munkahelyteremtéshez való hozzájárulás célkitűzésével összhangban kell végrehajtani. A Kopernikusz-adatoknak és a Kopernikusz-információknak díjmentesen és nyílt módon kell rendelkezésre állniuk.

| (74) | Az uniós társadalom és gazdaság szempontjából a Kopernikuszban rejlő lehetőségeket a közvetlen kedvezményezetteken túlmenően teljeskörűen ki kell aknázni, mégpedig a felhasználók körében történő elterjedésre irányuló intézkedések fokozása révén, amihez további intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy az adatokat nem szakemberek is használni tudják, ösztönözve ezáltal a növekedést, a munkahelyteremtést és a tudástranszfert. |
| --- | --- |

(74)

Az uniós társadalom és gazdaság szempontjából a Kopernikuszban rejlő lehetőségeket a közvetlen kedvezményezetteken túlmenően teljeskörűen ki kell aknázni, mégpedig a felhasználók körében történő elterjedésre irányuló intézkedések fokozása révén, amihez további intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy az adatokat nem szakemberek is használni tudják, ösztönözve ezáltal a növekedést, a munkahelyteremtést és a tudástranszfert.

| (75) | A Kopernikusz felhasználó-központú program. Jövőjét ezért a Kopernikusz-alapfelhasználók változó elvárásainak kell meghatároznia, figyelemmel ugyanakkor – mind a köz-, mind a magánszektorra kiterjedően – az új felhasználói közösségek megjelenésére is. A Kopernikusz keretében a változó felhasználói igények kielégítésére – ideértve az Unió szakpolitikáinak végrehajtásával és nyomon követésével kapcsolatos igények kielégítését is – rendelkezésre álló lehetőségek elemzéséből kell kiindulni, ami szükségessé teszi a felhasználók folyamatos és tényleges részvételét különösen a követelmények meghatározásában és validálásában. |
| --- | --- |

(75)

A Kopernikusz felhasználó-központú program. Jövőjét ezért a Kopernikusz-alapfelhasználók változó elvárásainak kell meghatároznia, figyelemmel ugyanakkor – mind a köz-, mind a magánszektorra kiterjedően – az új felhasználói közösségek megjelenésére is. A Kopernikusz keretében a változó felhasználói igények kielégítésére – ideértve az Unió szakpolitikáinak végrehajtásával és nyomon követésével kapcsolatos igények kielégítését is – rendelkezésre álló lehetőségek elemzéséből kell kiindulni, ami szükségessé teszi a felhasználók folyamatos és tényleges részvételét különösen a követelmények meghatározásában és validálásában.

| (76) | A Kopernikusz már üzemel. Ezért fontos biztosítani a már meglévő infrastruktúra és szolgáltatások folyamatosságát, de eközben – különösen a magánszektor világűrrel kapcsolatos szerepvállalásával és a gyors reakciót igénylő társadalmi-politikai fejleményekkel összefüggésben – a változó felhasználói igényekhez és a piaci környezethez is alkalmazkodni kell. Ehhez tovább kell fejleszteni a Kopernikusz funkcionális felépítését, hogy az jobban tükrözze az operatív szolgáltatások első szakaszáról az új felhasználói közösségeknek nyújtott fejlett és célirányosabb szolgáltatásokra való áttérést, valamint a hozzáadott értéket képviselő felhasználói piacok bővítésére irányuló törekvést. Ennek jegyében a további végrehajtásnak az adatok értékláncát kell követnie (adatbeszerzés, adat- és információfeldolgozás, -terjesztés és -hasznosítás, a felhasználói kör és a piac bővítésére, valamint a kapacitásépítésre irányuló tevékenységek), miközben a Horizont Európa keretében zajló stratégiai tervezési folyamat azonosítaná azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyeknek indokolt igénybe venniük a Kopernikusz szolgáltatásait. |
| --- | --- |

(76)

A Kopernikusz már üzemel. Ezért fontos biztosítani a már meglévő infrastruktúra és szolgáltatások folyamatosságát, de eközben – különösen a magánszektor világűrrel kapcsolatos szerepvállalásával és a gyors reakciót igénylő társadalmi-politikai fejleményekkel összefüggésben – a változó felhasználói igényekhez és a piaci környezethez is alkalmazkodni kell. Ehhez tovább kell fejleszteni a Kopernikusz funkcionális felépítését, hogy az jobban tükrözze az operatív szolgáltatások első szakaszáról az új felhasználói közösségeknek nyújtott fejlett és célirányosabb szolgáltatásokra való áttérést, valamint a hozzáadott értéket képviselő felhasználói piacok bővítésére irányuló törekvést. Ennek jegyében a további végrehajtásnak az adatok értékláncát kell követnie (adatbeszerzés, adat- és információfeldolgozás, -terjesztés és -hasznosítás, a felhasználói kör és a piac bővítésére, valamint a kapacitásépítésre irányuló tevékenységek), miközben a Horizont Európa keretében zajló stratégiai tervezési folyamat azonosítaná azokat a kutatási és innovációs tevékenységeket, amelyeknek indokolt igénybe venniük a Kopernikusz szolgáltatásait.

| (77) | Ami az adatbeszerzés területét illeti, a Kopernikusz keretében végzett tevékenységek céljaként azt kell kitűzni, hogy azok kiegészítsék és fenntartsák a meglévő világűr-infrastruktúrát, előkészítsék a műholdak hosszú távú élettartam végi lecserélését, továbbá hogy új megfigyelési rendszerekkel kapcsolatos új küldetéseket kezdeményezzenek, különösen a globális éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelésének támogatása, például az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid-kibocsátás és más üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követése céljából. A Kopernikusz-tevékenységek keretében ki kell terjeszteni a globális megfigyelést a sarkköri területekre, továbbá a Kopernikusz-tevékenységekkel támogatni kell a környezetvédelmi szabályok betartatását, a jogszabályokon alapuló környezetvédelmi nyomon követést és jelentéstételt, valamint az innovatív környezeti alkalmazásokat a mezőgazdaság, az erdő-, a víz- és a tengerierőforrás-gazdálkodás és a kulturális örökség terén, például a növénytermesztési hozammonitoringot, a vízgazdálkodást és a korszerű tűzvédelmi megfigyelést illetően. Ennek keretében a Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell aknáznia az előző finanszírozási időszakban (2014–2020) végrehajtott beruházásokat – beleértve a tagállamok, az ESA és az EUMETSAT által végrehajtott beruházásokat is –, és élnie kell azok multiplikátorhatásával, miközben kapacitásainak további kiegészítése céljából új működési és üzleti modellekkel is kísérleteznie kell. A biztonság területén jelentkező változó felhasználói igények kielégítése érdekében a Kopernikusz a tagállamokkal meglévő sikeres partnerségekre építve és megfelelő irányítási mechanizmusok alkalmazásával továbbfejlesztheti biztonsági dimenzióját. |
| --- | --- |

(77)

Ami az adatbeszerzés területét illeti, a Kopernikusz keretében végzett tevékenységek céljaként azt kell kitűzni, hogy azok kiegészítsék és fenntartsák a meglévő világűr-infrastruktúrát, előkészítsék a műholdak hosszú távú élettartam végi lecserélését, továbbá hogy új megfigyelési rendszerekkel kapcsolatos új küldetéseket kezdeményezzenek, különösen a globális éghajlatváltozással összefüggő kihívások kezelésének támogatása, például az emberi tevékenységből eredő szén-dioxid-kibocsátás és más üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követése céljából. A Kopernikusz-tevékenységek keretében ki kell terjeszteni a globális megfigyelést a sarkköri területekre, továbbá a Kopernikusz-tevékenységekkel támogatni kell a környezetvédelmi szabályok betartatását, a jogszabályokon alapuló környezetvédelmi nyomon követést és jelentéstételt, valamint az innovatív környezeti alkalmazásokat a mezőgazdaság, az erdő-, a víz- és a tengerierőforrás-gazdálkodás és a kulturális örökség terén, például a növénytermesztési hozammonitoringot, a vízgazdálkodást és a korszerű tűzvédelmi megfigyelést illetően. Ennek keretében a Kopernikusznak a lehető legnagyobb mértékben ki kell aknáznia az előző finanszírozási időszakban (2014–2020) végrehajtott beruházásokat – beleértve a tagállamok, az ESA és az EUMETSAT által végrehajtott beruházásokat is –, és élnie kell azok multiplikátorhatásával, miközben kapacitásainak további kiegészítése céljából új működési és üzleti modellekkel is kísérleteznie kell. A biztonság területén jelentkező változó felhasználói igények kielégítése érdekében a Kopernikusz a tagállamokkal meglévő sikeres partnerségekre építve és megfelelő irányítási mechanizmusok alkalmazásával továbbfejlesztheti biztonsági dimenzióját.

| (78) | Az adat- és információfeldolgozással kapcsolatos funkció részeként a Kopernikusznak biztosítania kell a Kopernikusz szolgáltatásainak hosszú távú fenntarthatóságát és továbbfejlesztését, információszolgáltatást biztosítva a közszektorban jelentkező és az Unió nemzetközi kötelezettségeiből fakadó igények kielégítése, valamint a kereskedelmi hasznosítás lehetőségeinek maximalizálása érdekében. Ezen belül a Kopernikusznak – európai, nemzeti, helyi és globális szinten – információkat kell szolgáltatnia a légkör összetételéről és azon belül a levegőminőségről; az óceánok állapotáról és dinamikájáról; az európai, a nemzeti, a helyi és az uniós szakpolitikák végrehajtását elősegítő szárazföld- és jégmonitoring céljára; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklésének céljára; továbbá a többek között a megelőzés révén megvalósuló veszélyhelyzet-kezelést, a környezetvédelmi szabályok betartatását, valamint a polgári biztonságot és az Unió ilyen irányú külső tevékenységét szolgáló térinformatikai adatokat kell biztosítania. A Bizottságnak azonosítania kell a szolgáltatásnyújtás fenntarthatóságát elősegítő megfelelő szerződéses megállapodásokat. |
| --- | --- |

(78)

Az adat- és információfeldolgozással kapcsolatos funkció részeként a Kopernikusznak biztosítania kell a Kopernikusz szolgáltatásainak hosszú távú fenntarthatóságát és továbbfejlesztését, információszolgáltatást biztosítva a közszektorban jelentkező és az Unió nemzetközi kötelezettségeiből fakadó igények kielégítése, valamint a kereskedelmi hasznosítás lehetőségeinek maximalizálása érdekében. Ezen belül a Kopernikusznak – európai, nemzeti, helyi és globális szinten – információkat kell szolgáltatnia a légkör összetételéről és azon belül a levegőminőségről; az óceánok állapotáról és dinamikájáról; az európai, a nemzeti, a helyi és az uniós szakpolitikák végrehajtását elősegítő szárazföld- és jégmonitoring céljára; az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklésének céljára; továbbá a többek között a megelőzés révén megvalósuló veszélyhelyzet-kezelést, a környezetvédelmi szabályok betartatását, valamint a polgári biztonságot és az Unió ilyen irányú külső tevékenységét szolgáló térinformatikai adatokat kell biztosítania. A Bizottságnak azonosítania kell a szolgáltatásnyújtás fenntarthatóságát elősegítő megfelelő szerződéses megállapodásokat.

| (79) | A Kopernikusz szolgáltatások megvalósításához a Bizottságnak igénybe kell vennie az illetékes szervezetek, az érintett uniós ügynökségek, a nemzeti szerveket tömörítő csoportosulások és konzorciumok, illetve a hozzájárulási megállapodás feleként szóba jövő egyéb érintett szervek segítségét. Az említett szervezetek kiválasztása során a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ne következzen be zavar a rendszer működésében és a szolgáltatásokban, valamint hogy a biztonsági szempontból érzékeny adatokkal kapcsolatban az érintett szervezetek – a közös kül- és biztonságpolitika és különösen a közös biztonság- és védelempolitika összefüggésében – korai előrejelző és válságfigyelő képességekkel rendelkezzenek. A költségvetési rendelet 154. cikkének (2) bekezdésével összhangban az uniós források kezelésével megbízott személyek és szervezetek kötelesek minden tagállammal szemben megfelelni a megkülönböztetésmentesség elvének. Az említett elvnek való megfelelést a Kopernikusz program szolgáltatásainak nyújtásával kapcsolatos vonatkozó hozzájárulási megállapodások révén kell biztosítani. |
| --- | --- |

(79)

A Kopernikusz szolgáltatások megvalósításához a Bizottságnak igénybe kell vennie az illetékes szervezetek, az érintett uniós ügynökségek, a nemzeti szerveket tömörítő csoportosulások és konzorciumok, illetve a hozzájárulási megállapodás feleként szóba jövő egyéb érintett szervek segítségét. Az említett szervezetek kiválasztása során a Bizottságnak biztosítania kell, hogy ne következzen be zavar a rendszer működésében és a szolgáltatásokban, valamint hogy a biztonsági szempontból érzékeny adatokkal kapcsolatban az érintett szervezetek – a közös kül- és biztonságpolitika és különösen a közös biztonság- és védelempolitika összefüggésében – korai előrejelző és válságfigyelő képességekkel rendelkezzenek. A költségvetési rendelet 154. cikkének (2) bekezdésével összhangban az uniós források kezelésével megbízott személyek és szervezetek kötelesek minden tagállammal szemben megfelelni a megkülönböztetésmentesség elvének. Az említett elvnek való megfelelést a Kopernikusz program szolgáltatásainak nyújtásával kapcsolatos vonatkozó hozzájárulási megállapodások révén kell biztosítani.

| (80) | A várakozások szerint a Kopernikusz szolgáltatások megvalósítása egyrészt elő fogja segíteni, hogy ezek a szolgáltatások elterjedjenek a felhasználók körében, tekintettel arra, hogy a felhasználók előre tisztában lesznek a szolgáltatások elérhetőségével és fejlődési irányával, másrészt pedig elő fogja mozdítani a tagállamokkal és más felekkel való együttműködést. Ehhez a Bizottságnak és a hozzá tartozó, szolgáltatásokat nyújtó megbízott szervezeteknek – a változó közszektorbeli és szakpolitikai igények kielégítésének és ezzel együtt a Föld-megfigyelési adatok minél szélesebb körű felhasználásának a biztosítása érdekében – szorosan együtt kell működniük Európa-szerte a Kopernikusz alapfelhasználói közösségeivel a Kopernikusz szolgáltatási és információs portfóliójának a továbbfejlesztésében. A Bizottságnak és a tagállamoknak együtt kell működniük egymással annak érdekében, hogy kialakítsák a Kopernikusz lokális komponensét, és a továbbfejlesztett Kopernikusz szolgáltatások céljaira elősegítsék a Kopernikusz helyszíni adatainak a világűrből származó adatkészletekkel való integrációját. |
| --- | --- |

(80)

A várakozások szerint a Kopernikusz szolgáltatások megvalósítása egyrészt elő fogja segíteni, hogy ezek a szolgáltatások elterjedjenek a felhasználók körében, tekintettel arra, hogy a felhasználók előre tisztában lesznek a szolgáltatások elérhetőségével és fejlődési irányával, másrészt pedig elő fogja mozdítani a tagállamokkal és más felekkel való együttműködést. Ehhez a Bizottságnak és a hozzá tartozó, szolgáltatásokat nyújtó megbízott szervezeteknek – a változó közszektorbeli és szakpolitikai igények kielégítésének és ezzel együtt a Föld-megfigyelési adatok minél szélesebb körű felhasználásának a biztosítása érdekében – szorosan együtt kell működniük Európa-szerte a Kopernikusz alapfelhasználói közösségeivel a Kopernikusz szolgáltatási és információs portfóliójának a továbbfejlesztésében. A Bizottságnak és a tagállamoknak együtt kell működniük egymással annak érdekében, hogy kialakítsák a Kopernikusz lokális komponensét, és a továbbfejlesztett Kopernikusz szolgáltatások céljaira elősegítsék a Kopernikusz helyszíni adatainak a világűrből származó adatkészletekkel való integrációját.

| (81) | A Kopernikusz szabad, teljes körű és nyílt adatpolitikáját a Kopernikusz végrehajtásának egyik legsikeresebb elemeként értékelték, és az alapvető szerepet játszott abban, hogy a belőle származó adatok és információk iránti erőteljes kereslet ösztönzése révén a Kopernikusz program a világ egyik legnagyobb Föld-megfigyelési adatszolgáltatójává váljon. Egyértelműen garantálni kell az ingyenes, teljes körű és nyílt adatszolgáltatás hosszú távú folytonosságát, és az európai űrstratégiában kitűzött nagyratörő célok megvalósításához meg kell őrizni az ahhoz való hozzáférést. A Kopernikusz-adatokat elsősorban abból a célból hozzák létre, hogy az európaiak javát szolgálják; ezeknek az adatoknak a szabad hozzáférhetővé tétele az egész világra kiterjedően maximalizálja az együttműködési lehetőségeket az uniós vállalkozások és tudományos szakemberek számára, és ezek az együttműködési lehetőségek hozzájárulnak egy hatékony európai űrökoszisztéma létrejöttéhez. A Kopernikusz-adatokhoz és a Kopernikusz-információkhoz való hozzáférésre vonatkozó bármely korlátozás bevezetése esetén annak összhangban kell lennie a Kopernikusz e rendeletben és az 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (31) meghatározott adatpolitikájával. |
| --- | --- |

(81)

A Kopernikusz szabad, teljes körű és nyílt adatpolitikáját a Kopernikusz végrehajtásának egyik legsikeresebb elemeként értékelték, és az alapvető szerepet játszott abban, hogy a belőle származó adatok és információk iránti erőteljes kereslet ösztönzése révén a Kopernikusz program a világ egyik legnagyobb Föld-megfigyelési adatszolgáltatójává váljon. Egyértelműen garantálni kell az ingyenes, teljes körű és nyílt adatszolgáltatás hosszú távú folytonosságát, és az európai űrstratégiában kitűzött nagyratörő célok megvalósításához meg kell őrizni az ahhoz való hozzáférést. A Kopernikusz-adatokat elsősorban abból a célból hozzák létre, hogy az európaiak javát szolgálják; ezeknek az adatoknak a szabad hozzáférhetővé tétele az egész világra kiterjedően maximalizálja az együttműködési lehetőségeket az uniós vállalkozások és tudományos szakemberek számára, és ezek az együttműködési lehetőségek hozzájárulnak egy hatékony európai űrökoszisztéma létrejöttéhez. A Kopernikusz-adatokhoz és a Kopernikusz-információkhoz való hozzáférésre vonatkozó bármely korlátozás bevezetése esetén annak összhangban kell lennie a Kopernikusz e rendeletben és az 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (31) meghatározott adatpolitikájával.

| (82) | Felhasználásuk és megosztásuk előmozdítása, valamint az európai Föld-megfigyelési piacok és különösen a felhasználói ágazat megerősítése, mindezeken keresztül pedig az Unión belüli gazdasági növekedés és munkahelyteremtés megalapozása érdekében a Kopernikusz keretében előállított adatokhoz és információkhoz – megfelelő feltételek és korlátozások mellett – teljes körű, nyílt és ingyenes hozzáférést kell biztosítani. Ennek keretében az adatokat és az információkat továbbra is magas fokú következetesség, folyamatosság, megbízhatóság és minőség mellett kell szolgáltatni. Ez a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk tekintetében széles körű és felhasználóbarát hozzáférést, valamint feldolgozási és hasznosítási lehetőségeket tesz szükségessé különböző időhorizontokon, aminek érdekében a Bizottságnak továbbra is integrált megközelítést kell követnie mind az Unió, mind pedig a tagállamok szintjén, továbbá biztosítania kell a más forrásokból származó adatokkal és információkkal való integrációját. Ezért a Bizottságnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Kopernikusz-adatok és -információk könnyen és hatékonyan hozzáférhetők és felhasználhatók legyenek, különösen az adat- és információ-hozzáférési szolgáltatásoknak (DIAS) a tagállamokon belüli népszerűsítésével, továbbá lehetőség szerint előmozdítva a meglévő európai Föld-megfigyelési adatinfrastruktúrákkal való interoperabilitást, hogy a Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk piaci elterjedésének maximalizálása és megerősítése érdekében szinergiák jöjjenek létre ezekkel az eszközökkel. |
| --- | --- |

(82)

Felhasználásuk és megosztásuk előmozdítása, valamint az európai Föld-megfigyelési piacok és különösen a felhasználói ágazat megerősítése, mindezeken keresztül pedig az Unión belüli gazdasági növekedés és munkahelyteremtés megalapozása érdekében a Kopernikusz keretében előállított adatokhoz és információkhoz – megfelelő feltételek és korlátozások mellett – teljes körű, nyílt és ingyenes hozzáférést kell biztosítani. Ennek keretében az adatokat és az információkat továbbra is magas fokú következetesség, folyamatosság, megbízhatóság és minőség mellett kell szolgáltatni. Ez a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk tekintetében széles körű és felhasználóbarát hozzáférést, valamint feldolgozási és hasznosítási lehetőségeket tesz szükségessé különböző időhorizontokon, aminek érdekében a Bizottságnak továbbra is integrált megközelítést kell követnie mind az Unió, mind pedig a tagállamok szintjén, továbbá biztosítania kell a más forrásokból származó adatokkal és információkkal való integrációját. Ezért a Bizottságnak meg kell tennie a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Kopernikusz-adatok és -információk könnyen és hatékonyan hozzáférhetők és felhasználhatók legyenek, különösen az adat- és információ-hozzáférési szolgáltatásoknak (DIAS) a tagállamokon belüli népszerűsítésével, továbbá lehetőség szerint előmozdítva a meglévő európai Föld-megfigyelési adatinfrastruktúrákkal való interoperabilitást, hogy a Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk piaci elterjedésének maximalizálása és megerősítése érdekében szinergiák jöjjenek létre ezekkel az eszközökkel.

| (83) | Annak érdekében, hogy megkönnyítse a harmadik felektől származó adatok felhasználását a Kopernikusz keretei között, a Bizottságnak az adatszolgáltatókkal közösen – az e rendeletben foglaltakat és a harmadik felek alkalmazandó jogait tiszteletben tartva – ki kell dolgoznia a szóban forgó adatok felhasználására vonatkozó engedélyezési feltételeket. Mivel egyes Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk, ideértve a nagy felbontású képeket is, hatással lehetnek az Unió vagy a tagállamok biztonságára, kellően indokolt esetekben intézkedéseket lehet hozni az Unió vagy a tagállamok biztonságát veszélyeztető kockázatok és fenyegetések kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(83)

Annak érdekében, hogy megkönnyítse a harmadik felektől származó adatok felhasználását a Kopernikusz keretei között, a Bizottságnak az adatszolgáltatókkal közösen – az e rendeletben foglaltakat és a harmadik felek alkalmazandó jogait tiszteletben tartva – ki kell dolgoznia a szóban forgó adatok felhasználására vonatkozó engedélyezési feltételeket. Mivel egyes Kopernikusz-adatok és Kopernikusz-információk, ideértve a nagy felbontású képeket is, hatással lehetnek az Unió vagy a tagállamok biztonságára, kellően indokolt esetekben intézkedéseket lehet hozni az Unió vagy a tagállamok biztonságát veszélyeztető kockázatok és fenyegetések kezelése érdekében.

| (84) | Annak előmozdítása és megkönnyítése érdekében, hogy a Föld-megfigyelési adatokat és technológiákat nemzeti, regionális és helyi hatóságok, kkv-k, valamint tudományos szakemberek és kutatók felhasználják, a felhasználókat célzó intézkedések révén ösztönözni kell a Kopernikusz-adatok terjesztését szolgáló, nemzeti és regionális szerveket is magukban foglaló célzott hálózatok – mint például a Copernicus Relays és a Copernicus Academies – kialakítását. Az említett célból a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítsanak ki a Kopernikusz és az uniós és a nemzeti szakpolitikák között, és ezáltal ösztönözzék a kereslet bővülését a kereskedelmi alkalmazások és szolgáltatások iránt, valamint lehetővé tegyék a vállalkozások – különösen a kkv-k és a startupok – számára a Kopernikusz-adatokon és Kopernikusz-információkon alapuló alkalmazások kifejlesztését, hogy ezáltal versenyképes adatökoszisztéma jöhessen létre Európában a Föld-megfigyelési adatokat illetően. |
| --- | --- |

(84)

Annak előmozdítása és megkönnyítése érdekében, hogy a Föld-megfigyelési adatokat és technológiákat nemzeti, regionális és helyi hatóságok, kkv-k, valamint tudományos szakemberek és kutatók felhasználják, a felhasználókat célzó intézkedések révén ösztönözni kell a Kopernikusz-adatok terjesztését szolgáló, nemzeti és regionális szerveket is magukban foglaló célzott hálózatok – mint például a Copernicus Relays és a Copernicus Academies – kialakítását. Az említett célból a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítsanak ki a Kopernikusz és az uniós és a nemzeti szakpolitikák között, és ezáltal ösztönözzék a kereslet bővülését a kereskedelmi alkalmazások és szolgáltatások iránt, valamint lehetővé tegyék a vállalkozások – különösen a kkv-k és a startupok – számára a Kopernikusz-adatokon és Kopernikusz-információkon alapuló alkalmazások kifejlesztését, hogy ezáltal versenyképes adatökoszisztéma jöhessen létre Európában a Föld-megfigyelési adatokat illetően.

| (85) | Ami a nemzetközi kapcsolatok területét illeti, a Kopernikusz keretében pontos és megbízható információkat kell szolgáltatni a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködéshez, valamint az Unió külpolitikájának és fejlesztési együttműködési politikájának a támogatásához. A Kopernikuszra úgy kell tekinteni, hogy azzal Európa hozzájárul a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszeréhez , a Föld-megfigyelő Műholdak Bizottsága és az ENSZ 1992. évi Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek Konferenciája keretében végzett tevékenységekhez, az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez, valamint a sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerethez. A Kopernikusz révén a Bizottságnak megfelelő együttműködést kell kialakítani és fenntartani az ENSZ ágazati szerveivel és a Meteorológiai Világszervezettel. |
| --- | --- |

(85)

Ami a nemzetközi kapcsolatok területét illeti, a Kopernikusz keretében pontos és megbízható információkat kell szolgáltatni a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködéshez, valamint az Unió külpolitikájának és fejlesztési együttműködési politikájának a támogatásához. A Kopernikuszra úgy kell tekinteni, hogy azzal Európa hozzájárul a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszeréhez , a Föld-megfigyelő Műholdak Bizottsága és az ENSZ 1992. évi Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek Konferenciája keretében végzett tevékenységekhez, az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez, valamint a sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerethez. A Kopernikusz révén a Bizottságnak megfelelő együttműködést kell kialakítani és fenntartani az ENSZ ágazati szerveivel és a Meteorológiai Világszervezettel.

| (86) | A Kopernikusz végrehajtása során a Bizottságnak az űreszközök fejlesztésével, koordinálásával, alkalmazásával és továbbfejlesztésével, adott esetben a harmadik felek adataihoz való hozzáféréssel, valamint – ha ezt nem más szervezet végzi – a célzott küldetések végrehajtásával kapcsolatban adott esetben azokra az európai nemzetközi szervezetekre – különösen az ESA-ra – kell támaszkodnia, amelyekkel korábban már partnerséget alakított ki. Emellett a Bizottságnak a célzott küldetések vagy azok részeinek a végrehajtásával kapcsolatban, valamint adott esetben a támogató programokból származó adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatban az EUMETSAT-ra is támaszkodnia kell, annak szakértelmével és feladatkörével összhangban. |
| --- | --- |

(86)

A Kopernikusz végrehajtása során a Bizottságnak az űreszközök fejlesztésével, koordinálásával, alkalmazásával és továbbfejlesztésével, adott esetben a harmadik felek adataihoz való hozzáféréssel, valamint – ha ezt nem más szervezet végzi – a célzott küldetések végrehajtásával kapcsolatban adott esetben azokra az európai nemzetközi szervezetekre – különösen az ESA-ra – kell támaszkodnia, amelyekkel korábban már partnerséget alakított ki. Emellett a Bizottságnak a célzott küldetések vagy azok részeinek a végrehajtásával kapcsolatban, valamint adott esetben a támogató programokból származó adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatban az EUMETSAT-ra is támaszkodnia kell, annak szakértelmével és feladatkörével összhangban.

| (87) | A szolgáltatások területén a Bizottságnak megfelelő módon ki kell aknáznia az uniós ügynökségek, köztük az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, Frontex, a SATCEN és a kormányközi alapon működő, Középtávú Időjárás-előrejelzések Európai Központja speciális kapacitásait, valamint élnie kell a tengeri környezetre irányuló monitoringszolgáltatások területén a Mercator Ocean cégen keresztül már megvalósított európai beruházások adta lehetőségekkel. A biztonság vonatkozásában – a főképviselővel együtt – átfogó uniós szintű megközelítés kialakítására kell törekedni. A Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) már a kezdetektől fogva aktív szerepet játszott a GMES-kezdeményezésben, és támogatást nyújtott a Galileo és az SWE-alkomponens területén folytatott fejlesztési tevékenységekhez. A 377/2014/EU rendelet értelmében a JRC működteti a Kopernikusz veszélyhelyzet-kezelési szolgáltatását és a Kopernikusz szárazföldmonitoring-szolgáltatásának globális komponensét, továbbá részt vesz az adatok és az információk minőségének és a célnak való megfelelőségének az értékelésében, valamint a jövőorientált fejlesztésekben. A Bizottságnak a program végrehajtásához a továbbiakban is támaszkodnia kell a JRC tudományos és műszaki szakvéleményére. |
| --- | --- |

(87)

A szolgáltatások területén a Bizottságnak megfelelő módon ki kell aknáznia az uniós ügynökségek, köztük az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, Frontex, a SATCEN és a kormányközi alapon működő, Középtávú Időjárás-előrejelzések Európai Központja speciális kapacitásait, valamint élnie kell a tengeri környezetre irányuló monitoringszolgáltatások területén a Mercator Ocean cégen keresztül már megvalósított európai beruházások adta lehetőségekkel. A biztonság vonatkozásában – a főképviselővel együtt – átfogó uniós szintű megközelítés kialakítására kell törekedni. A Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) már a kezdetektől fogva aktív szerepet játszott a GMES-kezdeményezésben, és támogatást nyújtott a Galileo és az SWE-alkomponens területén folytatott fejlesztési tevékenységekhez. A 377/2014/EU rendelet értelmében a JRC működteti a Kopernikusz veszélyhelyzet-kezelési szolgáltatását és a Kopernikusz szárazföldmonitoring-szolgáltatásának globális komponensét, továbbá részt vesz az adatok és az információk minőségének és a célnak való megfelelőségének az értékelésében, valamint a jövőorientált fejlesztésekben. A Bizottságnak a program végrehajtásához a továbbiakban is támaszkodnia kell a JRC tudományos és műszaki szakvéleményére.

| (88) | Az Európai Parlament és a Tanács kérése nyomán az Unió a 541/2014/EU határozattal keretet hozott létre az űrmegfigyelésnek és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésének (SST) a támogatására. Az űrszemét ma már komolyan veszélyezteti az űrtevékenységek biztonságát, védelmét és fenntarthatóságát. Az SST-alkomponens ezért alapvető a program komponenseinek és az azok által az uniós szakpolitikák számára nyújtott támogatásnak a fenntartásához. Azáltal, hogy elősegíti az űrszemét képződésének megelőzését, az SST-alkomponens hozzájárul annak biztosításához, hogy a világűrhöz fenntartható és garantált módon lehessen hozzáférni és azt fenntartható és garantált módon lehessen hasznosítani, ami közös célkitűzést jelent globális szinten. Ezzel összefüggésben segíthetné a Föld körüli pályán mozgó űrszemét „takarítását” célzó európai projektek előkészítését is. |
| --- | --- |

(88)

Az Európai Parlament és a Tanács kérése nyomán az Unió a 541/2014/EU határozattal keretet hozott létre az űrmegfigyelésnek és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésének (SST) a támogatására. Az űrszemét ma már komolyan veszélyezteti az űrtevékenységek biztonságát, védelmét és fenntarthatóságát. Az SST-alkomponens ezért alapvető a program komponenseinek és az azok által az uniós szakpolitikák számára nyújtott támogatásnak a fenntartásához. Azáltal, hogy elősegíti az űrszemét képződésének megelőzését, az SST-alkomponens hozzájárul annak biztosításához, hogy a világűrhöz fenntartható és garantált módon lehessen hozzáférni és azt fenntartható és garantált módon lehessen hasznosítani, ami közös célkitűzést jelent globális szinten. Ezzel összefüggésben segíthetné a Föld körüli pályán mozgó űrszemét „takarítását” célzó európai projektek előkészítését is.

| (89) | Az SST-alkomponens keretén belüli képességek teljesítményét és autonómiáját tovább kell javítani. Az említett célból az SST-alkomponensnek azt kell eredményeznie, hogy az SST-érzékelők hálózatából származó adatokra támaszkodva létrejöjjön egy autonóm európai jegyzék az űrobjektumokról. Az Unió adott esetben megfontolhatja egyes adatainak kereskedelmi, nem kereskedelmi és kutatási célú rendelkezésre bocsátását. Az SST-alkomponensnek emellett továbbra is támogatnia kell az SST-szolgáltatások működését és nyújtását. Mivel az SST szolgáltatásai felhasználó-központúak, megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani a felhasználói igények összegyűjtésére, ideértve a biztonsággal, valamint a releváns információk közintézmények számára és közintézményektől történő, a rendszer hatékonyságának fokozását célzó és egyúttal a nemzeti biztonsági és védelmi politikákat tiszteletben tartó továbbításával kapcsolatos igényeket is. |
| --- | --- |

(89)

Az SST-alkomponens keretén belüli képességek teljesítményét és autonómiáját tovább kell javítani. Az említett célból az SST-alkomponensnek azt kell eredményeznie, hogy az SST-érzékelők hálózatából származó adatokra támaszkodva létrejöjjön egy autonóm európai jegyzék az űrobjektumokról. Az Unió adott esetben megfontolhatja egyes adatainak kereskedelmi, nem kereskedelmi és kutatási célú rendelkezésre bocsátását. Az SST-alkomponensnek emellett továbbra is támogatnia kell az SST-szolgáltatások működését és nyújtását. Mivel az SST szolgáltatásai felhasználó-központúak, megfelelő mechanizmusokat kell kialakítani a felhasználói igények összegyűjtésére, ideértve a biztonsággal, valamint a releváns információk közintézmények számára és közintézményektől történő, a rendszer hatékonyságának fokozását célzó és egyúttal a nemzeti biztonsági és védelmi politikákat tiszteletben tartó továbbításával kapcsolatos igényeket is.

| (90) | Az SST-szolgáltatások nyújtásának az Unió és a tagállamok együttműködésén kell alapulnia, és ahhoz fel kell használni a tagállamokban már meglévő és a jövőben létrehozandó szaktudást és eszközöket, ideértve az ESA és az Unió keretei között létrehozottakat is. Lehetővé kell tenni az új SST-érzékelők kifejlesztésének pénzügyi támogatását. Az SST érzékeny jellegére való tekintettel mind a tagállami érzékelők feletti ellenőrzésnek, mind pedig azok működtetésének, karbantartásának és cseréjének, valamint az SST-szolgáltatások nyújtását lehetővé tévő adatfeldolgozásnak az SST-alkomponensben részt vevő tagállamok hatáskörében kell maradnia. |
| --- | --- |

(90)

Az SST-szolgáltatások nyújtásának az Unió és a tagállamok együttműködésén kell alapulnia, és ahhoz fel kell használni a tagállamokban már meglévő és a jövőben létrehozandó szaktudást és eszközöket, ideértve az ESA és az Unió keretei között létrehozottakat is. Lehetővé kell tenni az új SST-érzékelők kifejlesztésének pénzügyi támogatását. Az SST érzékeny jellegére való tekintettel mind a tagállami érzékelők feletti ellenőrzésnek, mind pedig azok működtetésének, karbantartásának és cseréjének, valamint az SST-szolgáltatások nyújtását lehetővé tévő adatfeldolgozásnak az SST-alkomponensben részt vevő tagállamok hatáskörében kell maradnia.

| (91) | Biztosítani kell, hogy az SST-alkomponens céljára rendelkezésre álló megfelelő képességekkel összefüggésben tulajdonosi vagy hozzáférési jogokkal rendelkező tagállamok részt vehessenek az SST-szolgáltatások nyújtásában. Úgy kell tekinteni, hogy az 541/2014/EU határozattal létrehozott konzorciumban részt vevő tagállamok rendelkeznek az SST-alkomponens céljára rendelkezésre álló megfelelő képességekkel összefüggésben tulajdonosi vagy hozzáférési jogokkal. Az SST-szolgáltatások nyújtásában részt venni kívánó tagállamoknak egyetlen közös javaslatot kell előterjeszteniük, amelyben igazolják az operatív felépítés további elemeivel kapcsolatos követelmények teljesülését. Megfelelő szabályokat kell megállapítani az említett tagállamok kiválasztására és a részvétel szervezeti hátterére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(91)

Biztosítani kell, hogy az SST-alkomponens céljára rendelkezésre álló megfelelő képességekkel összefüggésben tulajdonosi vagy hozzáférési jogokkal rendelkező tagállamok részt vehessenek az SST-szolgáltatások nyújtásában. Úgy kell tekinteni, hogy az 541/2014/EU határozattal létrehozott konzorciumban részt vevő tagállamok rendelkeznek az SST-alkomponens céljára rendelkezésre álló megfelelő képességekkel összefüggésben tulajdonosi vagy hozzáférési jogokkal. Az SST-szolgáltatások nyújtásában részt venni kívánó tagállamoknak egyetlen közös javaslatot kell előterjeszteniük, amelyben igazolják az operatív felépítés további elemeivel kapcsolatos követelmények teljesülését. Megfelelő szabályokat kell megállapítani az említett tagállamok kiválasztására és a részvétel szervezeti hátterére vonatkozóan.

| (92) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a tagállamoknak az SST-szolgáltatások nyújtásában való részvételének létrejöttére vonatkozó részletes eljárások és elemek elfogadása céljából. Amennyiben nem került sor az SST-szolgáltatások nyújtásában részt venni kívánó tagállamok részéről közös javaslat benyújtására, vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a benyújtott közös javaslat nem felel meg a megállapított kritériumoknak, a Bizottság egy második szakaszt indíthat a tagállamoknak az SST-szolgáltatások nyújtásában való részvétele létrejöttének érdekében. E második szakasz eljárásainak és elemeinek meg kell határozniuk a lefedett keringési pályákat, és figyelembe kell venniük annak szükségességét, hogy a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben vegyenek részt az SST-szolgáltatások nyújtásában. Amennyiben ezek az eljárások és elemek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy az összes keringési pálya lefedése érdekében több javaslatot válasszon ki, a tagállamok csoportjai közötti megfelelő koordinációs mechanizmusokat és az összes SST-szolgáltatás lefedéséhez szükséges hatékony megoldást is biztosítani kell. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (32) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(92)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a tagállamoknak az SST-szolgáltatások nyújtásában való részvételének létrejöttére vonatkozó részletes eljárások és elemek elfogadása céljából. Amennyiben nem került sor az SST-szolgáltatások nyújtásában részt venni kívánó tagállamok részéről közös javaslat benyújtására, vagy ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a benyújtott közös javaslat nem felel meg a megállapított kritériumoknak, a Bizottság egy második szakaszt indíthat a tagállamoknak az SST-szolgáltatások nyújtásában való részvétele létrejöttének érdekében. E második szakasz eljárásainak és elemeinek meg kell határozniuk a lefedett keringési pályákat, és figyelembe kell venniük annak szükségességét, hogy a tagállamok a lehető legnagyobb mértékben vegyenek részt az SST-szolgáltatások nyújtásában. Amennyiben ezek az eljárások és elemek lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy az összes keringési pálya lefedése érdekében több javaslatot válasszon ki, a tagállamok csoportjai közötti megfelelő koordinációs mechanizmusokat és az összes SST-szolgáltatás lefedéséhez szükséges hatékony megoldást is biztosítani kell. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (32) megfelelően kell gyakorolni.

| (93) | Létrehozása után az SST-alkomponensnek tiszteletben kell tartania a tevékenységek egymást kiegészítő jellegével, valamint a kiváló minőségű, felhasználó-központú SST-szolgáltatások folyamatosságával kapcsolatos elveket, és a lehető legjobb szaktudáson kell alapulnia. Az SST-alkomponensnek tehát el kell kerülnie a szükségtelen átfedéseket. A redundáns kapacitásoknak az SST-szolgáltatások folyamatosságának, minőségének és megbízhatóságának biztosítását kell szolgálniuk. A szakértői csoportok tevékenységének segítenie kell az ilyen szükségtelen átfedések elkerülését. |
| --- | --- |

(93)

Létrehozása után az SST-alkomponensnek tiszteletben kell tartania a tevékenységek egymást kiegészítő jellegével, valamint a kiváló minőségű, felhasználó-központú SST-szolgáltatások folyamatosságával kapcsolatos elveket, és a lehető legjobb szaktudáson kell alapulnia. Az SST-alkomponensnek tehát el kell kerülnie a szükségtelen átfedéseket. A redundáns kapacitásoknak az SST-szolgáltatások folyamatosságának, minőségének és megbízhatóságának biztosítását kell szolgálniuk. A szakértői csoportok tevékenységének segítenie kell az ilyen szükségtelen átfedések elkerülését.

| (94) | Emellett az SST-alkomponensnek – az űrtevékenységek védelmének, biztonságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében – segítenie kell a meglévő enyhítő intézkedéseket, köztük a COPUOS-nak az űrszemét csökkentéséről szóló iránymutatását és az űrtevékenységek hosszú távú fenntarthatóságáról szóló iránymutatását, valamint más kezdeményezéseket. Az összeütközések kockázatának csökkentése érdekében az SST-alkomponensnek emellett törekednie kell szinergiák kialakítására az űrszemét aktív eltávolítását és semlegesítését célzó kezdeményezésekkel. Az SST-alkomponensnek hozzá kell járulnia a világűr békés célú igénybevételének és megismerésének biztosításához. Az űrtevékenységek intenzívebbé válása kihathat az űrforgalom-irányítással kapcsolatos nemzetközi kezdeményezésekre. Az Uniónak figyelemmel kell kísérnie az említett fejleményeket, és szükség esetén figyelembe veheti azokat a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős értékelésében. |
| --- | --- |

(94)

Emellett az SST-alkomponensnek – az űrtevékenységek védelmének, biztonságának és fenntarthatóságának biztosítása érdekében – segítenie kell a meglévő enyhítő intézkedéseket, köztük a COPUOS-nak az űrszemét csökkentéséről szóló iránymutatását és az űrtevékenységek hosszú távú fenntarthatóságáról szóló iránymutatását, valamint más kezdeményezéseket. Az összeütközések kockázatának csökkentése érdekében az SST-alkomponensnek emellett törekednie kell szinergiák kialakítására az űrszemét aktív eltávolítását és semlegesítését célzó kezdeményezésekkel. Az SST-alkomponensnek hozzá kell járulnia a világűr békés célú igénybevételének és megismerésének biztosításához. Az űrtevékenységek intenzívebbé válása kihathat az űrforgalom-irányítással kapcsolatos nemzetközi kezdeményezésekre. Az Uniónak figyelemmel kell kísérnie az említett fejleményeket, és szükség esetén figyelembe veheti azokat a jelenlegi többéves pénzügyi keret félidős értékelésében.

| (95) | A világűrbeli összeütközések elkerülése, az űrszemétképződés megelőzése, valamint a szélsőséges űridőjárási események és a földközeli objektumok jelenlétének hatásaival kapcsolatos készültség fokozása érdekében az SST-, az SWE- és a NEO-alkomponenens keretén belüli tevékenységek során tekintettel kell lenni a nemzetközi partnerekkel – köztük különösen az Egyesült Államokkal –, a nemzetközi szervezetekkel és más harmadik felekkel folytatott együttműködésre. |
| --- | --- |

(95)

A világűrbeli összeütközések elkerülése, az űrszemétképződés megelőzése, valamint a szélsőséges űridőjárási események és a földközeli objektumok jelenlétének hatásaival kapcsolatos készültség fokozása érdekében az SST-, az SWE- és a NEO-alkomponenens keretén belüli tevékenységek során tekintettel kell lenni a nemzetközi partnerekkel – köztük különösen az Egyesült Államokkal –, a nemzetközi szervezetekkel és más harmadik felekkel folytatott együttműködésre.

| (96) | A Tanács Biztonsági Bizottsága kockázatkezelési struktúra létrehozását javasolta annak érdekében, hogy az 541/2014/EU határozat végrehajtása során kellő figyelmet kapjanak az adatbiztonsági kérdések. Ebből a célból az SST-szolgáltatások nyújtásában részt vevő tagállamoknak a már elvégzett munka figyelembevételével megfelelő kockázatkezelési struktúrákat és eljárásokat kell kialakítaniuk. |
| --- | --- |

(96)

A Tanács Biztonsági Bizottsága kockázatkezelési struktúra létrehozását javasolta annak érdekében, hogy az 541/2014/EU határozat végrehajtása során kellő figyelmet kapjanak az adatbiztonsági kérdések. Ebből a célból az SST-szolgáltatások nyújtásában részt vevő tagállamoknak a már elvégzett munka figyelembevételével megfelelő kockázatkezelési struktúrákat és eljárásokat kell kialakítaniuk.

| (97) | A szélsőséges és intenzívebb űridőjárási események veszélyeztethetik a polgárok biztonságát, és zavart idézhetnek elő a világűrbe telepített és a földi infrastruktúra működésében. Ezért a program részeként létre kell hozni egy SWE-alkomponenst, amelynek célja az űridőjárási kockázatok és a kapcsolódó felhasználói igények értékelése, az űridőjárási kockázatokkal kapcsolatos tájékoztatás, a felhasználó-központú SWE-szolgáltatások nyújtásának biztosítása, valamint a tagállami képességek javítása az SWE-szolgáltatások nyújtása terén. A Bizottságnak a felhasználói igények, a kockázatok és a műszaki felkészültség figyelembevételével meg kell határoznia, hogy mely ágazatok élveznek előnyt az SWE-vel kapcsolatos operatív szolgáltatások igénybevételében. Hosszú távon más ágazatok igényei is kielégíthetők lehetnek. A szolgáltatások felhasználói igényekhez igazodó uniós szintű nyújtása célzott, koordinált és folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenységeket igényelne az SWE-szolgáltatások fejlődésének támogatása céljából. Az SWE-szolgáltatások nyújtásának a meglévő nemzeti és uniós képességeken kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a tagállamok, valamint európai és nemzetközi szervezetek széles körű részvételét, továbbá a magánszektor bekapcsolódását a folyamatba. |
| --- | --- |

(97)

A szélsőséges és intenzívebb űridőjárási események veszélyeztethetik a polgárok biztonságát, és zavart idézhetnek elő a világűrbe telepített és a földi infrastruktúra működésében. Ezért a program részeként létre kell hozni egy SWE-alkomponenst, amelynek célja az űridőjárási kockázatok és a kapcsolódó felhasználói igények értékelése, az űridőjárási kockázatokkal kapcsolatos tájékoztatás, a felhasználó-központú SWE-szolgáltatások nyújtásának biztosítása, valamint a tagállami képességek javítása az SWE-szolgáltatások nyújtása terén. A Bizottságnak a felhasználói igények, a kockázatok és a műszaki felkészültség figyelembevételével meg kell határoznia, hogy mely ágazatok élveznek előnyt az SWE-vel kapcsolatos operatív szolgáltatások igénybevételében. Hosszú távon más ágazatok igényei is kielégíthetők lehetnek. A szolgáltatások felhasználói igényekhez igazodó uniós szintű nyújtása célzott, koordinált és folyamatos kutatási-fejlesztési tevékenységeket igényelne az SWE-szolgáltatások fejlődésének támogatása céljából. Az SWE-szolgáltatások nyújtásának a meglévő nemzeti és uniós képességeken kell alapulnia, és lehetővé kell tennie a tagállamok, valamint európai és nemzetközi szervezetek széles körű részvételét, továbbá a magánszektor bekapcsolódását a folyamatba.

| (98) | A Bizottságnak a 2017. március 1-jei, az Európa jövőjéről szóló fehér könyve, a 27 uniós tagállam állam- és kormányfőinek 2017. március 25-i Római Nyilatkozata, valamint az Európai Parlament több állásfoglalása emlékeztet arra, hogy az Unióra-ra fontos szerep hárul egy olyan biztonságos és reziliens Európa kialakításában, amely képes kezelni a regionális konfliktusokat, a terrorizmusveszélyt, a kiberfenyegetettséget, az erősödő migrációs nyomást és más hasonló kihívásokat. A műholdas kommunikációhoz való biztonságos és garantált hozzáférés elengedhetetlen eszköz a biztonságpolitikai szereplők számára, és az említett kulcsfontosságú biztonsági erőforrás uniós szintű összevonása és megosztása erősíti a polgárainak védelmet nyújtó Uniót. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottságnak a 2017. március 1-jei, az Európa jövőjéről szóló fehér könyve, a 27 uniós tagállam állam- és kormányfőinek 2017. március 25-i Római Nyilatkozata, valamint az Európai Parlament több állásfoglalása emlékeztet arra, hogy az Unióra-ra fontos szerep hárul egy olyan biztonságos és reziliens Európa kialakításában, amely képes kezelni a regionális konfliktusokat, a terrorizmusveszélyt, a kiberfenyegetettséget, az erősödő migrációs nyomást és más hasonló kihívásokat. A műholdas kommunikációhoz való biztonságos és garantált hozzáférés elengedhetetlen eszköz a biztonságpolitikai szereplők számára, és az említett kulcsfontosságú biztonsági erőforrás uniós szintű összevonása és megosztása erősíti a polgárainak védelmet nyújtó Uniót.

| (99) | A 2013. december 19–20-i ülésén elfogadott európai tanácsi következtetések üdvözölték, hogy a tagállamok, a Bizottság és az ESA szoros együttműködésében megkezdődött a felkészülés az állami műholdas kommunikáció (GOVSATCOM) következő generációjának a kialakítására. A GOVSATCOM az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó, 2016. júniusi globális stratégiájának az elemei között is szerepel. A GOVSATCOM-nak hozzá kell járulnia az EU hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos fellépéséhez, valamint támogatnia kell az EU biztonsági tengerstratégiájának és az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos politikájának a végrehajtását. |
| --- | --- |

(99)

A 2013. december 19–20-i ülésén elfogadott európai tanácsi következtetések üdvözölték, hogy a tagállamok, a Bizottság és az ESA szoros együttműködésében megkezdődött a felkészülés az állami műholdas kommunikáció (GOVSATCOM) következő generációjának a kialakítására. A GOVSATCOM az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó, 2016. júniusi globális stratégiájának az elemei között is szerepel. A GOVSATCOM-nak hozzá kell járulnia az EU hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos fellépéséhez, valamint támogatnia kell az EU biztonsági tengerstratégiájának és az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos politikájának a végrehajtását.

| (100) | A GOVSATCOM hangsúlyos biztonsági dimenzióval bíró, felhasználó-központú program. A GOVSATCOM igénybevételének esetei az érintett szereplők részéről három fő csoportra tagolhatók: válságkezelés, amely a közös biztonság- és védelempolitika keretébe tartozó polgári és katonai missziókra és műveletekre, természeti katasztrófákra és ember által előidézett katasztrófahelyzetekre, humanitárius válsághelyzetekre, valamint tengeri veszélyhelyzetekre terjedhet ki; térfigyelés, amely a határőrizetet, a határövezetek felügyeletét, a tengeri határőrizetet, a tengerfelügyeletet és az illegális kereskedelem felügyeletét foglalhatja magában; valamint kulcsfontosságú infrastruktúrák, amelyek a diplomáciai hálózatokat, a rendőrség által folytatott kommunikációt, a digitális infrastruktúrát, így például adatközpontokat, szervereket, a kritikus infrastruktúrát, így például energia- és közlekedési infrastruktúrát, valamint vízzárókat, többek között gátakat továbbá a világűrbe telepített infrastruktúrákat foglalhatják magukban. |
| --- | --- |

(100)

A GOVSATCOM hangsúlyos biztonsági dimenzióval bíró, felhasználó-központú program. A GOVSATCOM igénybevételének esetei az érintett szereplők részéről három fő csoportra tagolhatók: válságkezelés, amely a közös biztonság- és védelempolitika keretébe tartozó polgári és katonai missziókra és műveletekre, természeti katasztrófákra és ember által előidézett katasztrófahelyzetekre, humanitárius válsághelyzetekre, valamint tengeri veszélyhelyzetekre terjedhet ki; térfigyelés, amely a határőrizetet, a határövezetek felügyeletét, a tengeri határőrizetet, a tengerfelügyeletet és az illegális kereskedelem felügyeletét foglalhatja magában; valamint kulcsfontosságú infrastruktúrák, amelyek a diplomáciai hálózatokat, a rendőrség által folytatott kommunikációt, a digitális infrastruktúrát, így például adatközpontokat, szervereket, a kritikus infrastruktúrát, így például energia- és közlekedési infrastruktúrát, valamint vízzárókat, többek között gátakat továbbá a világűrbe telepített infrastruktúrákat foglalhatják magukban.

| (101) | A GOVSATCOM-kapacitást és -szolgáltatásokat uniós és tagállami szereplőknek kell használni biztonsági és védelmi szempontból kritikus missziókban és műveletekben. Ezért megfelelő szintű függetlenségre van szükség a harmadik felektől (harmadik országoktól és harmadik országok szerveitől), mégpedig az összes GOVSATCOM-elemre, mint például az űr- és földi technológiákra komponensi, alrendszeri és rendszerszinten, az előállító iparágakra, az űrrendszerek tulajdonosaira és üzemeltetőire, valamint a földi rendszerkomponensek fizikai elhelyezkedésére kiterjedően. |
| --- | --- |

(101)

A GOVSATCOM-kapacitást és -szolgáltatásokat uniós és tagállami szereplőknek kell használni biztonsági és védelmi szempontból kritikus missziókban és műveletekben. Ezért megfelelő szintű függetlenségre van szükség a harmadik felektől (harmadik országoktól és harmadik országok szerveitől), mégpedig az összes GOVSATCOM-elemre, mint például az űr- és földi technológiákra komponensi, alrendszeri és rendszerszinten, az előállító iparágakra, az űrrendszerek tulajdonosaira és üzemeltetőire, valamint a földi rendszerkomponensek fizikai elhelyezkedésére kiterjedően.

| (102) | A műholdas kommunikáció véges erőforrás, amelyet mennyiségileg korlátoz a műholdak kapacitása, a frekvencia és a földrajzi lefedettség. Ezért a költséghatékonyság és a méretgazdaságosság kihasználása azt kívánja, hogy a GOVSATCOM optimális egyensúlyt alakítson ki, a GOVSATCOM-felhasználóktól származó kereslet, valamint a GOVSATCOM-kapacitásokra és -szolgáltatásokra vonatkozó szerződések alapján biztosított kínálat között. Mivel mind a keresletet, mind a potenciális kínálatot időbeli változás jellemzi, ehhez folyamatos nyomon követés és a GOVSATCOM-szolgáltatások kiigazíthatóságát lehetővé tevő rugalmasság szükséges. |
| --- | --- |

(102)

A műholdas kommunikáció véges erőforrás, amelyet mennyiségileg korlátoz a műholdak kapacitása, a frekvencia és a földrajzi lefedettség. Ezért a költséghatékonyság és a méretgazdaságosság kihasználása azt kívánja, hogy a GOVSATCOM optimális egyensúlyt alakítson ki, a GOVSATCOM-felhasználóktól származó kereslet, valamint a GOVSATCOM-kapacitásokra és -szolgáltatásokra vonatkozó szerződések alapján biztosított kínálat között. Mivel mind a keresletet, mind a potenciális kínálatot időbeli változás jellemzi, ehhez folyamatos nyomon követés és a GOVSATCOM-szolgáltatások kiigazíthatóságát lehetővé tevő rugalmasság szükséges.

| (103) | Az operatív követelményeknek az igénybevétel eseteinek elemzésén kell alapulnia. Ezekből az operatív követelményekből kiindulva kell kidolgozni – a biztonsági követelmények figyelembevételével – a szolgáltatásportfóliót. A szolgáltatásportfólióban meg kell határozni az alkalmazandó GOVSATCOM-alapszolgáltatásokat. A kereslet és a kínált szolgáltatások közötti lehető legjobb egyensúly fenntartása érdekében szükséges lehet a GOVSATCOM-szolgáltatások szolgáltatásportfóliójának rendszeres frissítésére. |
| --- | --- |

(103)

Az operatív követelményeknek az igénybevétel eseteinek elemzésén kell alapulnia. Ezekből az operatív követelményekből kiindulva kell kidolgozni – a biztonsági követelmények figyelembevételével – a szolgáltatásportfóliót. A szolgáltatásportfólióban meg kell határozni az alkalmazandó GOVSATCOM-alapszolgáltatásokat. A kereslet és a kínált szolgáltatások közötti lehető legjobb egyensúly fenntartása érdekében szükséges lehet a GOVSATCOM-szolgáltatások szolgáltatásportfóliójának rendszeres frissítésére.

| (104) | A GOVSATCOM kiépítésének első szakaszában - hozzávetőlegesen 2025-ig - a szolgáltatás a meglévő kapacitásokon fog alapulni. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak a GOVSATCOM-kapacitásokat az Unió alapvető biztonsági érdekeit szem előtt tartva kell beszereznie a nemzeti rendszerekkel és űrkapacitással rendelkező tagállamoktól, valamint a kereskedelmi műholdas kommunikációs vagy műholdas szolgáltatóktól. Az említett első szakaszban a GOVSATCOM-szolgáltatások fokozatosan kerülnek bevezetésre. Amennyiben az első szakasz folyamán a jövőbeli kínálat és kereslet részletes elemzése azt mutatja, hogy ez a megközelítés a kereslet alakulása tükrében nem elegendő, a Bizottság olyan döntést hozhat, amelynek értelmében a rendszer a második szakaszba lép, és egy vagy több köz-magán társuláson keresztül – például uniós műhold-üzemeltetők részvételével – megkezdődik az igényekre szabott kiegészítő űrinfrastruktúra vagy űrkapacitások létrehozása. |
| --- | --- |

(104)

A GOVSATCOM kiépítésének első szakaszában - hozzávetőlegesen 2025-ig - a szolgáltatás a meglévő kapacitásokon fog alapulni. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak a GOVSATCOM-kapacitásokat az Unió alapvető biztonsági érdekeit szem előtt tartva kell beszereznie a nemzeti rendszerekkel és űrkapacitással rendelkező tagállamoktól, valamint a kereskedelmi műholdas kommunikációs vagy műholdas szolgáltatóktól. Az említett első szakaszban a GOVSATCOM-szolgáltatások fokozatosan kerülnek bevezetésre. Amennyiben az első szakasz folyamán a jövőbeli kínálat és kereslet részletes elemzése azt mutatja, hogy ez a megközelítés a kereslet alakulása tükrében nem elegendő, a Bizottság olyan döntést hozhat, amelynek értelmében a rendszer a második szakaszba lép, és egy vagy több köz-magán társuláson keresztül – például uniós műhold-üzemeltetők részvételével – megkezdődik az igényekre szabott kiegészítő űrinfrastruktúra vagy űrkapacitások létrehozása.

| (105) | A műholdas kommunikáció céljára rendelkezésre álló erőforrások optimalizálása, az előre nem látható helyzetekben, például természeti katasztrófák esetén szükségessé váló hozzáférés garantálása, valamint a működési hatékonyság és a rövid szolgáltatásidők biztosítása érdekében ki kell alakítani a szükséges földi szegmenst, így például GOVSATCOM-központokat és esetleges egyéb földi elemeket. A földi szegmenst a működési és a biztonsági követelményekből kiindulva kell megtervezni. A kockázatok mérséklése érdekében a GOVSATCOM-központ fizikailag több helyen osztozhat. A földi szegmenshez egyéb elemekre, például bázisállomásokra is szükség lehet. |
| --- | --- |

(105)

A műholdas kommunikáció céljára rendelkezésre álló erőforrások optimalizálása, az előre nem látható helyzetekben, például természeti katasztrófák esetén szükségessé váló hozzáférés garantálása, valamint a működési hatékonyság és a rövid szolgáltatásidők biztosítása érdekében ki kell alakítani a szükséges földi szegmenst, így például GOVSATCOM-központokat és esetleges egyéb földi elemeket. A földi szegmenst a működési és a biztonsági követelményekből kiindulva kell megtervezni. A kockázatok mérséklése érdekében a GOVSATCOM-központ fizikailag több helyen osztozhat. A földi szegmenshez egyéb elemekre, például bázisállomásokra is szükség lehet.

| (106) | A műholdas kommunikáció igénybevevői számára a legfontosabb üzemi interfész a felhasználói berendezés. A GOVSATCOM kapcsán alkalmazott megközelítésnek lehetővé kell tennie, hogy a GOVSATCOM-szolgáltatások igénybevételére a legtöbb felhasználó a meglévő felhasználói berendezéseit használhassa. |
| --- | --- |

(106)

A műholdas kommunikáció igénybevevői számára a legfontosabb üzemi interfész a felhasználói berendezés. A GOVSATCOM kapcsán alkalmazott megközelítésnek lehetővé kell tennie, hogy a GOVSATCOM-szolgáltatások igénybevételére a legtöbb felhasználó a meglévő felhasználói berendezéseit használhassa.

| (107) | A felhasználók jelezték, hogy a működési hatékonyság érdekében fontos törekedni a felhasználói berendezések interoperabilitására és olyan felhasználói berendezések alkalmazására, amelyek különböző műholdas rendszerekkel is működőképesek. Ezen a területen kutatási-fejlesztési tevékenységekre lehet szükség. |
| --- | --- |

(107)

A felhasználók jelezték, hogy a működési hatékonyság érdekében fontos törekedni a felhasználói berendezések interoperabilitására és olyan felhasználói berendezések alkalmazására, amelyek különböző műholdas rendszerekkel is működőképesek. Ezen a területen kutatási-fejlesztési tevékenységekre lehet szükség.

| (108) | A végrehajtás szintjén a feladatokat és a felelősségi köröket az érintett szakosított szervezetek, köztük az EDA, az EKSZ, az ESA, az Ügynökség és más uniós ügynökségek között kell megosztani annak biztosításával, hogy – különösen a felhasználókat érintő vonatkozásokkal összefüggésben – minden részt vevő szervezet az elsődleges szerepének megfelelő feladatokat kapja. |
| --- | --- |

(108)

A végrehajtás szintjén a feladatokat és a felelősségi köröket az érintett szakosított szervezetek, köztük az EDA, az EKSZ, az ESA, az Ügynökség és más uniós ügynökségek között kell megosztani annak biztosításával, hogy – különösen a felhasználókat érintő vonatkozásokkal összefüggésben – minden részt vevő szervezet az elsődleges szerepének megfelelő feladatokat kapja.

| (109) | Az illetékes GOVSATCOM-hatóságra fontos szerep hárul annak figyelemmel kísérésében, hogy a felhasználók és a GOVSATCOM-mal összefüggésben feladatokat ellátó más nemzeti szervezetek betartják-e a megosztási és az elsőbbségi szabályokat, és követik-e a biztonsági követelményekben meghatározott biztonsági eljárásokat. Azoknak a tagállamoknak, amelyek nem jelöltek ki illetékes GOVSATCOM-hatóságot, mindenképpen ki kell jelölniük egy kapcsolattartót a GOVSATCOM-ra kiható észlelt zavarások kezelésére. |
| --- | --- |

(109)

Az illetékes GOVSATCOM-hatóságra fontos szerep hárul annak figyelemmel kísérésében, hogy a felhasználók és a GOVSATCOM-mal összefüggésben feladatokat ellátó más nemzeti szervezetek betartják-e a megosztási és az elsőbbségi szabályokat, és követik-e a biztonsági követelményekben meghatározott biztonsági eljárásokat. Azoknak a tagállamoknak, amelyek nem jelöltek ki illetékes GOVSATCOM-hatóságot, mindenképpen ki kell jelölniük egy kapcsolattartót a GOVSATCOM-ra kiható észlelt zavarások kezelésére.

| (110) | A tagállamok, a Tanács, a Bizottság és az EKSZ annyiban válhatnak GOVSATCOM-résztvevőkké, amennyiben felhatalmazást adnak GOVSATCOM-felhasználók számára, vagy kapacitásokat, helyszíneket vagy létesítményeket biztosítanak. Figyelemmel arra, hogy a tagállam maga dönti el, hogy felhatalmazást ad-e a GOVSATCOM-felhasználók számára, vagy kapacitásokat, helyszíneket vagy létesítményeket biztosít-e, a tagállamok nem lennének kötelezhetők a GOVSATCOM-ban való részvételre, vagy GOVSATCOM-infrastruktúra biztosítására. A GOVSATCOM-komponens ezért nem érintené a tagállamoknak azt a jogát, hogy – többek között az el nem köteleződéssel vagy a katonai szövetségekből való kimaradással kapcsolatos nemzeti jogukkal vagy alkotmányos követelményeikkel összhangban – ne vegyenek részt a GOVSATCOM-ban. |
| --- | --- |

(110)

A tagállamok, a Tanács, a Bizottság és az EKSZ annyiban válhatnak GOVSATCOM-résztvevőkké, amennyiben felhatalmazást adnak GOVSATCOM-felhasználók számára, vagy kapacitásokat, helyszíneket vagy létesítményeket biztosítanak. Figyelemmel arra, hogy a tagállam maga dönti el, hogy felhatalmazást ad-e a GOVSATCOM-felhasználók számára, vagy kapacitásokat, helyszíneket vagy létesítményeket biztosít-e, a tagállamok nem lennének kötelezhetők a GOVSATCOM-ban való részvételre, vagy GOVSATCOM-infrastruktúra biztosítására. A GOVSATCOM-komponens ezért nem érintené a tagállamoknak azt a jogát, hogy – többek között az el nem köteleződéssel vagy a katonai szövetségekből való kimaradással kapcsolatos nemzeti jogukkal vagy alkotmányos követelményeikkel összhangban – ne vegyenek részt a GOVSATCOM-ban.

| (111) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra a GOVSATCOM-szolgáltatásokra és a GOVSATCOM-szolgáltatások szolgáltatásportfóliójára vonatkozó működési követelmények elfogadásával kapcsolatban végrehajtási hatásköröket kell ruházni. .Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(111)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra a GOVSATCOM-szolgáltatásokra és a GOVSATCOM-szolgáltatások szolgáltatásportfóliójára vonatkozó működési követelmények elfogadásával kapcsolatban végrehajtási hatásköröket kell ruházni. .Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (112) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a GOVSATCOM összevont műholdas kommunikációs kapacitásainak igénybevételére irányadó részletes megosztási és elsőbbségi szabályok elfogadásával kapcsolatban. A részletes megosztási és elsőbbségi szabályok meghatározása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a működési és a biztonsági követelményeket, valamint a GOVSATCOM-résztvevők részéről jelentkező kockázatok és várható kereslet elemzését. Bár a GOVSATCOM-szolgáltatásokat elvben ingyenesen kell biztosítani a GOVSATCOM-felhasználók részére, ha az említett elemzés kapacitáshiányt állapít meg, továbbá a piac torzulásának elkerülése érdekében a részletes megosztási és elsőbbségi szabályok részeként árképzési politika alakítható ki. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(112)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a GOVSATCOM összevont műholdas kommunikációs kapacitásainak igénybevételére irányadó részletes megosztási és elsőbbségi szabályok elfogadásával kapcsolatban. A részletes megosztási és elsőbbségi szabályok meghatározása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a működési és a biztonsági követelményeket, valamint a GOVSATCOM-résztvevők részéről jelentkező kockázatok és várható kereslet elemzését. Bár a GOVSATCOM-szolgáltatásokat elvben ingyenesen kell biztosítani a GOVSATCOM-felhasználók részére, ha az említett elemzés kapacitáshiányt állapít meg, továbbá a piac torzulásának elkerülése érdekében a részletes megosztási és elsőbbségi szabályok részeként árképzési politika alakítható ki. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (113) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a GOVSATCOM földi szegmensét alkotó infrastruktúra földrajzi helyével kapcsolatban. Az adott földrajzi helyek kiválasztása során a Bizottságnak képesnek kell lennie figyelembe venni a működési és biztonsági követelményeket, valamint a meglévő infrastruktúrát. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(113)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a GOVSATCOM földi szegmensét alkotó infrastruktúra földrajzi helyével kapcsolatban. Az adott földrajzi helyek kiválasztása során a Bizottságnak képesnek kell lennie figyelembe venni a működési és biztonsági követelményeket, valamint a meglévő infrastruktúrát. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.

| (114) | A 912/2010/EU rendelet a Galileo és az EGNOS műholdas navigációs programok egyes aspektusaival kapcsolatos igazgatási feladatok ellátására létrehozott egy uniós ügynökséget, az Európai GNSS Ügynökséget. E rendelet új feladatokkal ruházza fel az Európai GNSS Ügynökséget, különösen a biztonsági akkreditáció területén, mégpedig nemcsak a Galileót és az EGNOS-t, hanem a program más komponenseit illetően is. Az Európai GNSS Ügynökség elnevezését, feladatait és szervezeti felépítését ezért megfelelő módon módosítani kell. |
| --- | --- |

(114)

A 912/2010/EU rendelet a Galileo és az EGNOS műholdas navigációs programok egyes aspektusaival kapcsolatos igazgatási feladatok ellátására létrehozott egy uniós ügynökséget, az Európai GNSS Ügynökséget. E rendelet új feladatokkal ruházza fel az Európai GNSS Ügynökséget, különösen a biztonsági akkreditáció területén, mégpedig nemcsak a Galileót és az EGNOS-t, hanem a program más komponenseit illetően is. Az Európai GNSS Ügynökség elnevezését, feladatait és szervezeti felépítését ezért megfelelő módon módosítani kell.

| (115) | A 2010/803/EU határozatnak (33) megfelelően az Ügynökség székhelye Prága. Az Ügynökség feladatainak végrehajtásához az Ügynökség személyzete az (EU) 2016/413 bizottsági végrehajtási határozatban (34) említett valamely Galileo vagy EGNOS földi központban is elhelyezhető a vonatkozó megállapodásban meghatározott programtevékenységek végrehajtása céljából. Emellett az Ügynökség lehető leghatékonyabb és legeredményesebb működése érdekében korlátozott számú munkatárs helyi irodákba is beosztható egy vagy több tagállamban. A személyzetnek az Ügynökség székhelyén vagy a Galileo és EGNOS földi központjain kívüli ilyen elhelyezése nem vezethet az Ügynökség alaptevékenységeinek az említett helyi irodákhoz való áthelyezéséhez. |
| --- | --- |

(115)

A 2010/803/EU határozatnak (33) megfelelően az Ügynökség székhelye Prága. Az Ügynökség feladatainak végrehajtásához az Ügynökség személyzete az (EU) 2016/413 bizottsági végrehajtási határozatban (34) említett valamely Galileo vagy EGNOS földi központban is elhelyezhető a vonatkozó megállapodásban meghatározott programtevékenységek végrehajtása céljából. Emellett az Ügynökség lehető leghatékonyabb és legeredményesebb működése érdekében korlátozott számú munkatárs helyi irodákba is beosztható egy vagy több tagállamban. A személyzetnek az Ügynökség székhelyén vagy a Galileo és EGNOS földi központjain kívüli ilyen elhelyezése nem vezethet az Ügynökség alaptevékenységeinek az említett helyi irodákhoz való áthelyezéséhez.

| (116) | Feladatainak kibővítésére tekintettel, amelyek már nem csupán a Galileo és az EGNOS rendszereihez kapcsolódhatnak, az Európai GNSS Ügynökség nevét meg kell változtatni. Mindazonáltal az Ügynökség keretében biztosítani kell az Európai GNSS Ügynökség tevékenységének folytonosságát, ideértve a jogoknak és a kötelezettségeknek, a személyi állománynak, valamint a már meghozott döntések érvényességének a folytonosságát is. |
| --- | --- |

(116)

Feladatainak kibővítésére tekintettel, amelyek már nem csupán a Galileo és az EGNOS rendszereihez kapcsolódhatnak, az Európai GNSS Ügynökség nevét meg kell változtatni. Mindazonáltal az Ügynökség keretében biztosítani kell az Európai GNSS Ügynökség tevékenységének folytonosságát, ideértve a jogoknak és a kötelezettségeknek, a személyi állománynak, valamint a már meghozott döntések érvényességének a folytonosságát is.

| (117) | Az Ügynökség megbízatását és a Bizottságnak a program végrehajtásában betöltött szerepét figyelembe véve célszerű úgy rendelkezni, hogy az Igazgatótanács egyes határozatai csak a Bizottság képviselőinek igenlő szavazatával fogadhatók el. |
| --- | --- |

(117)

Az Ügynökség megbízatását és a Bizottságnak a program végrehajtásában betöltött szerepét figyelembe véve célszerű úgy rendelkezni, hogy az Igazgatótanács egyes határozatai csak a Bizottság képviselőinek igenlő szavazatával fogadhatók el.

| (118) | A Bizottság hatásköreinek sérelme nélkül az Igazgatótanácsnak, a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és az ügyvezető igazgatónak a feladatai ellátása során függetlennek kell lennie, és a közérdeket szem előtt tartva kell eljárnia. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság hatásköreinek sérelme nélkül az Igazgatótanácsnak, a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és az ügyvezető igazgatónak a feladatai ellátása során függetlennek kell lennie, és a közérdeket szem előtt tartva kell eljárnia.

| (119) | Lehetséges, sőt, valószínű, hogy a program egyes komponensei érzékeny vagy biztonsági vonatkozású nemzeti infrastruktúra igénybevételére támaszkodnak. Ezért nemzetbiztonsági okokból úgy volna szükséges rendelkezni, hogy ilyen esetekben az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein a tagállamok képviselői és a Bizottság képviselői csak a szükséges ismeret elve alapján vehessenek részt. Az Igazgatótanácsban a szavazásban csak az említett infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői, valamint a Bizottság képviselője vehetnek részt. Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatában meg kell határozni azokat a helyzeteket, amelyekben az említett eljárás alkalmazandó. |
| --- | --- |

(119)

Lehetséges, sőt, valószínű, hogy a program egyes komponensei érzékeny vagy biztonsági vonatkozású nemzeti infrastruktúra igénybevételére támaszkodnak. Ezért nemzetbiztonsági okokból úgy volna szükséges rendelkezni, hogy ilyen esetekben az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein a tagállamok képviselői és a Bizottság képviselői csak a szükséges ismeret elve alapján vehessenek részt. Az Igazgatótanácsban a szavazásban csak az említett infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői, valamint a Bizottság képviselője vehetnek részt. Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatában meg kell határozni azokat a helyzeteket, amelyekben az említett eljárás alkalmazandó.

| (120) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (35) (22) és (23) pontja értelmében a programot konkrét nyomonkövetési követelmények szerint összegyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor elkerülve a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőket. Adott esetben e követelményeknek mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján a helyszínen értékelhetők a program hatásai. |
| --- | --- |

(120)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (35) (22) és (23) pontja értelmében a programot konkrét nyomonkövetési követelmények szerint összegyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor elkerülve a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőket. Adott esetben e követelményeknek mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján a helyszínen értékelhetők a program hatásai.

| (121) | Az előrejelzések szerint a Kopernikusz- és a Galileo-alapú szolgáltatások használata általánosságban jelentős hatással lesz az európai gazdaságra. Mindazonáltal a jelek szerint jelenleg még az ad hoc mérések és esettanulmányok a leggyakoribbak. A Bizottságnak (Eurostat) meg kell határoznia azokat a releváns statisztikai méréseket és mutatókat, amelyek az uniós űrtevékenységek által gyakorolt hatás szisztematikus és hiteles nyomon követésének alapjául fognak szolgálni. |
| --- | --- |

(121)

Az előrejelzések szerint a Kopernikusz- és a Galileo-alapú szolgáltatások használata általánosságban jelentős hatással lesz az európai gazdaságra. Mindazonáltal a jelek szerint jelenleg még az ad hoc mérések és esettanulmányok a leggyakoribbak. A Bizottságnak (Eurostat) meg kell határoznia azokat a releváns statisztikai méréseket és mutatókat, amelyek az uniós űrtevékenységek által gyakorolt hatás szisztematikus és hiteles nyomon követésének alapjául fognak szolgálni.

| (122) | Az Európai Parlamentet és a Tanácsot haladéktalanul tájékoztatni kell a munkaprogramokról, |
| --- | --- |

(122)

Az Európai Parlamentet és a Tanácsot haladéktalanul tájékoztatni kell a munkaprogramokról,

| (123) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következőkkel kapcsolatban: a támogatásoknak a program kiadási kategóriái közötti átcsoportosítása; a hozzájárulási megállapodásokra vonatkozó hozzájárulási határozatok elfogadása; a program komponenseinek és az általuk nyújtott szolgáltatásoknak a végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez szükséges műszaki és operatív követelmények meghatározása; pénzügyikeret-partnerségi megállapodásról való döntés; a Galileo és az EGNOS zavartalan működése és piaci fogadtatása szempontjából szükséges intézkedések elfogadása; az SST-szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel és a vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos részletes rendelkezések elfogadása; az uniós SST-szolgáltatások fejlesztését szolgáló többéves terv és fő teljesítménymutatók elfogadása; a tagállamok SST-alkomponensben való részvétele szervezeti keretének működéséről meghatározó részletes szabályok elfogadása; az SWE- szolgáltatások kiválasztása; valamint a munkaprogramok elfogadása. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. A Bizottság munkáját a programbizottság segíti, amely meghatározott összetételben ülésezik. |
| --- | --- |

(123)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következőkkel kapcsolatban: a támogatásoknak a program kiadási kategóriái közötti átcsoportosítása; a hozzájárulási megállapodásokra vonatkozó hozzájárulási határozatok elfogadása; a program komponenseinek és az általuk nyújtott szolgáltatásoknak a végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez szükséges műszaki és operatív követelmények meghatározása; pénzügyikeret-partnerségi megállapodásról való döntés; a Galileo és az EGNOS zavartalan működése és piaci fogadtatása szempontjából szükséges intézkedések elfogadása; az SST-szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel és a vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos részletes rendelkezések elfogadása; az uniós SST-szolgáltatások fejlesztését szolgáló többéves terv és fő teljesítménymutatók elfogadása; a tagállamok SST-alkomponensben való részvétele szervezeti keretének működéséről meghatározó részletes szabályok elfogadása; az SWE- szolgáltatások kiválasztása; valamint a munkaprogramok elfogadása. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. A Bizottság munkáját a programbizottság segíti, amely meghatározott összetételben ülésezik.

| (124) | Mivel a program komponensei felhasználó-központúak, ez a végrehajtásukhoz és a fejlesztésükhöz szükségessé teszi a felhasználók folyamatos, tényleges bevonását, különös tekintettel a szolgáltatási követelmények meghatározására és validálására. A felhasználók számára képviselt érték növelése érdekében a tagállamokban és adott esetben a nemzetközi szervezetekben a köz- és magánszféra végfelhasználóival folytatott rendszeres konzultációk révén aktívan törekedni kell javaslataik meghallgatására. Az említett célból munkacsoportot (a továbbiakban: a felhasználói fórum) kell létrehozni, amelynek feladata, hogy segítse a programbizottságot a felhasználói igények azonosításában , a szolgáltatások megfelelőségének ellenőrzésében, valamint a nyújtott szolgáltatások hiányosságainak feltárásában. A programbizottság eljárási szabályzatában úgy kell meghatározni a felhasználói fórum szervezeti felépítését, hogy az figyelembe vegye az egyes programkomponensek és a komponenseken belüli egyes szolgáltatások sajátosságait. Amennyiben lehetséges, a tagállamoknak a felhasználókkal nemzeti szinten folytatott szisztematikus és koordinált konzultáció alapján hozzá kell járulniuk a felhasználói fórumhoz. |
| --- | --- |

(124)

Mivel a program komponensei felhasználó-központúak, ez a végrehajtásukhoz és a fejlesztésükhöz szükségessé teszi a felhasználók folyamatos, tényleges bevonását, különös tekintettel a szolgáltatási követelmények meghatározására és validálására. A felhasználók számára képviselt érték növelése érdekében a tagállamokban és adott esetben a nemzetközi szervezetekben a köz- és magánszféra végfelhasználóival folytatott rendszeres konzultációk révén aktívan törekedni kell javaslataik meghallgatására. Az említett célból munkacsoportot (a továbbiakban: a felhasználói fórum) kell létrehozni, amelynek feladata, hogy segítse a programbizottságot a felhasználói igények azonosításában , a szolgáltatások megfelelőségének ellenőrzésében, valamint a nyújtott szolgáltatások hiányosságainak feltárásában. A programbizottság eljárási szabályzatában úgy kell meghatározni a felhasználói fórum szervezeti felépítését, hogy az figyelembe vegye az egyes programkomponensek és a komponenseken belüli egyes szolgáltatások sajátosságait. Amennyiben lehetséges, a tagállamoknak a felhasználókkal nemzeti szinten folytatott szisztematikus és koordinált konzultáció alapján hozzá kell járulniuk a felhasználói fórumhoz.

| (125) | Tekintettel arra, hogy a felelősségteljes központi irányítás megköveteli a program egységes igazgatását, a gyorsabb döntéshozatalt és az információkhoz való egyenlő hozzáférést, a programmal összefüggésben feladatokat ellátó szervezetek képviselői adott esetben megfigyelőként részt vehetnek a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően létrehozott programbizottság munkájában. Ugyanebből a megfontolásból azon harmadik országok és nemzetközi szervezetek képviselői, amelyek az Unióval a programhoz vagy annak komponenseihez vagy alkomponenseihez kapcsolódó nemzetközi megállapodást kötöttek, meghatározott biztonsági korlátozások, illetve az említett megállapodásban előírt feltételek mellett adott esetben szintén részt vehetnek a bizottság munkájában. A programmal összefüggésben feladatokat ellátó szervezeteknek, a harmadik országoknak és a nemzetközi szervezeteknek a képviselői a programbizottság szavazásain nem vehetnek részt. A programbizottság eljárási szabályzatában meg kell határozni a megfigyelők és az eseti résztvevők részvételének feltételeit. |
| --- | --- |

(125)

Tekintettel arra, hogy a felelősségteljes központi irányítás megköveteli a program egységes igazgatását, a gyorsabb döntéshozatalt és az információkhoz való egyenlő hozzáférést, a programmal összefüggésben feladatokat ellátó szervezetek képviselői adott esetben megfigyelőként részt vehetnek a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően létrehozott programbizottság munkájában. Ugyanebből a megfontolásból azon harmadik országok és nemzetközi szervezetek képviselői, amelyek az Unióval a programhoz vagy annak komponenseihez vagy alkomponenseihez kapcsolódó nemzetközi megállapodást kötöttek, meghatározott biztonsági korlátozások, illetve az említett megállapodásban előírt feltételek mellett adott esetben szintén részt vehetnek a bizottság munkájában. A programmal összefüggésben feladatokat ellátó szervezeteknek, a harmadik országoknak és a nemzetközi szervezeteknek a képviselői a programbizottság szavazásain nem vehetnek részt. A programbizottság eljárási szabályzatában meg kell határozni a megfigyelők és az eseti résztvevők részvételének feltételeit.

| (126) | Annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan lehessen értékelni a program által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményeket, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a Kopernikusz felhasználóknak nyújtott Kopernikusz-adatokról és Kopernikusz-információkról szóló rendelkezéseknek az ilyen adatokhoz és információkhoz való hozzáférésre és azok felhasználására vonatkozó előírások, feltételek és eljárások tekintetében történő kiegészítése, az e rendelet X. mellékletének módosítására vonatkozóan a mutatók tekintetében, valamint e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(126)

Annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan lehessen értékelni a program által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményeket, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a Kopernikusz felhasználóknak nyújtott Kopernikusz-adatokról és Kopernikusz-információkról szóló rendelkezéseknek az ilyen adatokhoz és információkhoz való hozzáférésre és azok felhasználására vonatkozó előírások, feltételek és eljárások tekintetében történő kiegészítése, az e rendelet X. mellékletének módosítására vonatkozóan a mutatók tekintetében, valamint e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (127) | Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, mivel a program terjedelme és hatásai meghaladják bármely egyedül fellépő tagállam pénzügyi és műszaki képességeit , az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(127)

Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, mivel a program terjedelme és hatásai meghaladják bármely egyedül fellépő tagállam pénzügyi és műszaki képességeit , az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (128) | A programra vonatkozó biztonsági követelmények végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok teljes körű ellenőrzést gyakorolhassanak a program biztonsági követelményei felett. A program biztonságának területére vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor a Bizottságot egy programbizottságnak kell segítenie, amely egy erre a célra szolgáló biztonsági konfigurációban ülésezik. A biztonsági kérdések érzékeny jellegére tekintettel a programbizottság elnökének törekednie kell arra, hogy megtalálja a bizottságon belül a lehető legnagyobb támogatottságot élvező megoldásokat. A Bizottság nem fogadhat el a program általános biztonsági követelményeit meghatározó végrehajtási jogi aktusokat olyan esetekben, amikor a programbizottság nem nyilvánított véleményt. |
| --- | --- |

(128)

A programra vonatkozó biztonsági követelmények végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok teljes körű ellenőrzést gyakorolhassanak a program biztonsági követelményei felett. A program biztonságának területére vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor a Bizottságot egy programbizottságnak kell segítenie, amely egy erre a célra szolgáló biztonsági konfigurációban ülésezik. A biztonsági kérdések érzékeny jellegére tekintettel a programbizottság elnökének törekednie kell arra, hogy megtalálja a bizottságon belül a lehető legnagyobb támogatottságot élvező megoldásokat. A Bizottság nem fogadhat el a program általános biztonsági követelményeit meghatározó végrehajtási jogi aktusokat olyan esetekben, amikor a programbizottság nem nyilvánított véleményt.

| (129) | A programot hétéves időtartamra kell létrehozni, hogy időtartama igazodjon az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (36) meghatározott többéves pénzügyi keret 2021-től 2027–ig terjedő időtartamához (a továbbiakban: az MFF 2021–2027). Az Ügynökségre – amely a saját feladatait látja el – nem vonatkozik ez az időbeli korlátozás. |
| --- | --- |

(129)

A programot hétéves időtartamra kell létrehozni, hogy időtartama igazodjon az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (36) meghatározott többéves pénzügyi keret 2021-től 2027–ig terjedő időtartamához (a továbbiakban: az MFF 2021–2027). Az Ügynökségre – amely a saját feladatait látja el – nem vonatkozik ez az időbeli korlátozás.

| (130) | Az érintett szakpolitikai területen nyújtott támogatás folytonosságának biztosítása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a program végrehajtása az MFF 2021–2027 kezdetétől megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt 2021. január 1-jétől kezdődő visszaható hatállyal kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(130)

Az érintett szakpolitikai területen nyújtott támogatás folytonosságának biztosítása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a program végrehajtása az MFF 2021–2027 kezdetétől megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt 2021. január 1-jétől kezdődő visszaható hatállyal kell alkalmazni.

| (131) | Az (EU) 912/2010, az (EU) 1285/2013 és az (EU) 377/2014 rendeletet, valamint az 541/2014/EU határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(131)

Az (EU) 912/2010, az (EU) 1285/2013 és az (EU) 377/2014 rendeletet, valamint az 541/2014/EU határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az MFF 2021–2027 időtartamára létrehozza az uniós űrprogramot (a továbbiakban: a program). Meghatározza a program célkitűzéseit, a 2021-től 2027-ig tartó időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit és a finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat, valamint a program végrehajtásának szabályait.

Ez a rendelet létrehozza az Európai Unió Űrprogramügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség), amely a 912/2010/EU rendelettel létrehozott Európai GNSS Ügynökség helyett jön létre annak jogutódjaként, továbbá meghatározza az Ügynökség működésének szabályait.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „űreszköz”: meghatározott, például kommunikációs, navigációs vagy Föld-megfigyelési funkció vagy küldetés, betöltésére szolgáló, Föld körüli pályán keringő objektum, beleértve a műholdakat szállító hordozórakéták utolsó fokozatát és a visszatérő egységeket is; a tervezett küldetését teljesíteni már nem képes űreszköz működésképtelennek minősül; az esetleges újbóli aktiválásra váró, tartalék vagy készenléti üzemmódban lévő űreszköz működő űreszköznek minősül; |
| --- | --- |

1.

„űreszköz”: meghatározott, például kommunikációs, navigációs vagy Föld-megfigyelési funkció vagy küldetés, betöltésére szolgáló, Föld körüli pályán keringő objektum, beleértve a műholdakat szállító hordozórakéták utolsó fokozatát és a visszatérő egységeket is; a tervezett küldetését teljesíteni már nem képes űreszköz működésképtelennek minősül; az esetleges újbóli aktiválásra váró, tartalék vagy készenléti üzemmódban lévő űreszköz működő űreszköznek minősül;

| 2. | „űrobjektum”: a világűrben található, ember által előállított objektum; |
| --- | --- |

2.

„űrobjektum”: a világűrben található, ember által előállított objektum;

| 3. | „földközeli objektumok vagy NEO”: a Naprendszerben található olyan természetes objektumok, amelyek megközelítik a Földet; |
| --- | --- |

3.

„földközeli objektumok vagy NEO”: a Naprendszerben található olyan természetes objektumok, amelyek megközelítik a Földet;

| 4. | „űrszemét”: minden olyan, a Föld körül keringő vagy a Föld légkörébe visszatérő űrobjektum, beleértve az űreszközöket és azok darabjait és elemeit is, amely működésképtelen vagy már nem szolgál konkrét célt, ideértve a rakéták és a műholdak részeit és a nem működő műholdakat is; |
| --- | --- |

4.

„űrszemét”: minden olyan, a Föld körül keringő vagy a Föld légkörébe visszatérő űrobjektum, beleértve az űreszközöket és azok darabjait és elemeit is, amely működésképtelen vagy már nem szolgál konkrét célt, ideértve a rakéták és a műholdak részeit és a nem működő műholdakat is;

| 5. | „űridőjárási esemény vagy SWE”: a Nap és a Föld körüli világűrbeli környezet természetes változásai, beleértve a napkitörések, a napenergia-részecskék, a napszél változásai, a koronakitörések, geomágneses viharok és dinamika, sugárviharok és ionoszféra-zavarok, amelyek potenciálisan kihatnak a földi és a világűrbe telepített infrastruktúrákra; |
| --- | --- |

5.

„űridőjárási esemény vagy SWE”: a Nap és a Föld körüli világűrbeli környezet természetes változásai, beleértve a napkitörések, a napenergia-részecskék, a napszél változásai, a koronakitörések, geomágneses viharok és dinamika, sugárviharok és ionoszféra-zavarok, amelyek potenciálisan kihatnak a földi és a világűrbe telepített infrastruktúrákra;

| 6. | „világűr-megfigyelés vagy SSA”: olyan holisztikus megközelítés a világűrben rejlő legfontosabb kockázati tényezőkkel kapcsolatban – beleértve ezek átfogó ismeretét és megértését –, amely kiterjed az űrobjektumok közötti ütközésre, az űrobjektumok fragmentálódására és légkörbe való visszatérésére, az űridőjárás eseményeire és a földközeli objektumokra; |
| --- | --- |

6.

„világűr-megfigyelés vagy SSA”: olyan holisztikus megközelítés a világűrben rejlő legfontosabb kockázati tényezőkkel kapcsolatban – beleértve ezek átfogó ismeretét és megértését –, amely kiterjed az űrobjektumok közötti ütközésre, az űrobjektumok fragmentálódására és légkörbe való visszatérésére, az űridőjárás eseményeire és a földközeli objektumokra;

| 7. | „űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló rendszer vagy SST-rendszer”: egy olyan, földi és a világűrbe telepített érzékelőkből álló hálózat, amely képes az űrobjektumok megfigyelésére és nyomon követésére, és ezzel együtt adatfeldolgozási képességekkel rendelkezik a Föld körüli pályán haladó űrobjektumokra vonatkozó adatok, információk és szolgáltatások biztosítása céljából; |
| --- | --- |

7.

„űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló rendszer vagy SST-rendszer”: egy olyan, földi és a világűrbe telepített érzékelőkből álló hálózat, amely képes az űrobjektumok megfigyelésére és nyomon követésére, és ezzel együtt adatfeldolgozási képességekkel rendelkezik a Föld körüli pályán haladó űrobjektumokra vonatkozó adatok, információk és szolgáltatások biztosítása céljából;

| 8. | „SST-érzékelő”: olyan eszköz vagy eszközök, mint például a földfelszínre vagy a világűrbe telepített radarok, lézerek vagy teleszkópok olyan együttese, amely képes űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésének elvégzésére és az űrobjektumok fizikai paramétereinek, például méretének, helyzetének és sebességének mérésére; |
| --- | --- |

8.

„SST-érzékelő”: olyan eszköz vagy eszközök, mint például a földfelszínre vagy a világűrbe telepített radarok, lézerek vagy teleszkópok olyan együttese, amely képes űrmegfigyelés és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésének elvégzésére és az űrobjektumok fizikai paramétereinek, például méretének, helyzetének és sebességének mérésére;

| 9. | „SST-adat”: az SST-alkomponens keretében az űrobjektumoknak, többek között az űrszemétnek az SST-érzékelők által rögzített fizikai paraméterei és az űrobjektumok keringési pályájára vonatkozóan az SST-érzékelők által észlelt adatok alapján meghatározott paraméterek; |
| --- | --- |

9.

„SST-adat”: az SST-alkomponens keretében az űrobjektumoknak, többek között az űrszemétnek az SST-érzékelők által rögzített fizikai paraméterei és az űrobjektumok keringési pályájára vonatkozóan az SST-érzékelők által észlelt adatok alapján meghatározott paraméterek;

| 10. | „SST-információ”: olyan feldolgozott SST-adat, amely a szolgáltatás igénybevevője számára közvetlenül értelmezhető; |
| --- | --- |

10.

„SST-információ”: olyan feldolgozott SST-adat, amely a szolgáltatás igénybevevője számára közvetlenül értelmezhető;

| 11. | „visszajelzés”: a Galileo kutató-mentő támogatási szolgáltatásának funkcionális kapacitása; a Galileo kutató-mentő szolgáltatása a légi járműveknek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által meghatározott globális nyomon követését fogja segíteni; |
| --- | --- |

11.

„visszajelzés”: a Galileo kutató-mentő támogatási szolgáltatásának funkcionális kapacitása; a Galileo kutató-mentő szolgáltatása a légi járműveknek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által meghatározott globális nyomon követését fogja segíteni;

| 12. | „Kopernikusz-Sentinelek”: a Kopernikusz program keretében a világűrből Föld-megfigyelést végző, kifejezetten erre a célra szolgáló műholdak, űreszközök és űreszköz-hasznosterhek; |
| --- | --- |

12.

„Kopernikusz-Sentinelek”: a Kopernikusz program keretében a világűrből Föld-megfigyelést végző, kifejezetten erre a célra szolgáló műholdak, űreszközök és űreszköz-hasznosterhek;

| 13. | „Kopernikusz-adatok”: a Kopernikusz-Sentinelek által szolgáltatott adatok, beleértve a metaadatokat is |
| --- | --- |

13.

„Kopernikusz-adatok”: a Kopernikusz-Sentinelek által szolgáltatott adatok, beleértve a metaadatokat is

| 14. | „harmadik felektől származó Kopernikusz-adatok és -információk”: a Kopernikusz-Sentineleken kívüli forrásból származó olyan térbeli adatok és információk, amelyeket a Kopernikusz program keretei között történő felhasználás céljából engedélyeztek vagy hozzáférhetővé tettek; |
| --- | --- |

14.

„harmadik felektől származó Kopernikusz-adatok és -információk”: a Kopernikusz-Sentineleken kívüli forrásból származó olyan térbeli adatok és információk, amelyeket a Kopernikusz program keretei között történő felhasználás céljából engedélyeztek vagy hozzáférhetővé tettek;

| 15. | „lokális Kopernikusz-adatok”: a földfelszínen, a tengeren és a levegőben telepített érzékelőkből származó megfigyelési adatok, valamint a Kopernikusz program keretei között történő felhasználás céljából átadott vagy felhasználásra engedélyezett referencia- és kiegészítő adatok; |
| --- | --- |

15.

„lokális Kopernikusz-adatok”: a földfelszínen, a tengeren és a levegőben telepített érzékelőkből származó megfigyelési adatok, valamint a Kopernikusz program keretei között történő felhasználás céljából átadott vagy felhasználásra engedélyezett referencia- és kiegészítő adatok;

| 16. | „Kopernikusz-információk”: a Kopernikusz szolgáltatások által feldolgozás vagy modellezés útján előállított információk, beleértve az ezekre az információkra vonatkozó metaadatokat is; |
| --- | --- |

16.

„Kopernikusz-információk”: a Kopernikusz szolgáltatások által feldolgozás vagy modellezés útján előállított információk, beleértve az ezekre az információkra vonatkozó metaadatokat is;

| 17. | „Kopernikusz programban részt vevő államok”: olyan harmadik országok, amelyek az Unióval kötött nemzetközi megállapodás feltételei szerint pénzügyileg hozzájárulnak a Kopernikusz programhoz és részt vesznek abban; |
| --- | --- |

17.

„Kopernikusz programban részt vevő államok”: olyan harmadik országok, amelyek az Unióval kötött nemzetközi megállapodás feltételei szerint pénzügyileg hozzájárulnak a Kopernikusz programhoz és részt vesznek abban;

| 18. | „Kopernikusz-alapfelhasználók”: az Unió azon intézményei és szervei és azon európai, nemzeti és regionális közjogi szervek az Unióban vagy a Kopernikusz programban részt vevő államokban, amelyek közszolgálati feladataik keretében polgári közpolitikák, például a környezetvédelmi politika, a polgári védelmi politika vagy a biztonságpolitika – beleértve az infrastruktúra-biztonságot – területén a szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával, érvényesítésével vagy nyomon követésével vannak megbízva és amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit, és emellett szerepet játszanak a Kopernikusz program fejlődési irányának meghatározásában; |
| --- | --- |

18.

„Kopernikusz-alapfelhasználók”: az Unió azon intézményei és szervei és azon európai, nemzeti és regionális közjogi szervek az Unióban vagy a Kopernikusz programban részt vevő államokban, amelyek közszolgálati feladataik keretében polgári közpolitikák, például a környezetvédelmi politika, a polgári védelmi politika vagy a biztonságpolitika – beleértve az infrastruktúra-biztonságot – területén a szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával, érvényesítésével vagy nyomon követésével vannak megbízva és amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit, és emellett szerepet játszanak a Kopernikusz program fejlődési irányának meghatározásában;

| 19. | az „egyéb Kopernikusz-felhasználók”, azon kutatási, oktatási, kereskedelmi, magánjogi, jótékonysági, nem kormányzati, valamint nemzetközi szervezetek, amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit; |
| --- | --- |

19.

az „egyéb Kopernikusz-felhasználók”, azon kutatási, oktatási, kereskedelmi, magánjogi, jótékonysági, nem kormányzati, valamint nemzetközi szervezetek, amelyek élvezik a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk előnyeit;

| 20. | „Kopernikusz-felhasználók”: Kopernikusz-alapfelhasználók és Kopernikusz-felhasználók; |
| --- | --- |

20.

„Kopernikusz-felhasználók”: Kopernikusz-alapfelhasználók és Kopernikusz-felhasználók;

| 21. | „Kopernikusz szolgáltatások”: olyan, hozzáadott értékkel rendelkező általános és közös érdekű szolgáltatások az Unió és a tagállamok számára, amelyeket a program finanszíroz, és amelyek a Föld-megfigyelési adatokat, a lokális Kopernikusz-adatokat és egyéb Kopernikusz kiegészítő adatokat a Kopernikusz-felhasználók igényeire szabott feldolgozott, összesített és értelmezett információkká alakítják át; |
| --- | --- |

21.

„Kopernikusz szolgáltatások”: olyan, hozzáadott értékkel rendelkező általános és közös érdekű szolgáltatások az Unió és a tagállamok számára, amelyeket a program finanszíroz, és amelyek a Föld-megfigyelési adatokat, a lokális Kopernikusz-adatokat és egyéb Kopernikusz kiegészítő adatokat a Kopernikusz-felhasználók igényeire szabott feldolgozott, összesített és értelmezett információkká alakítják át;

| 22. | „GOVSATCOM-felhasználó”: olyan hatóság, közhatalmi feladat ellátásával megbízott szerv, nemzetközi szervezet vagy természetes vagy jogi személy, aki vagy amely kellő felhatalmazással vagy megbízással rendelkezik biztonsági szempontból kritikus missziók, műveletek és infrastruktúrák felügyeletével és irányításával összefüggő feladatok elvégzésére; |
| --- | --- |

22.

„GOVSATCOM-felhasználó”: olyan hatóság, közhatalmi feladat ellátásával megbízott szerv, nemzetközi szervezet vagy természetes vagy jogi személy, aki vagy amely kellő felhatalmazással vagy megbízással rendelkezik biztonsági szempontból kritikus missziók, műveletek és infrastruktúrák felügyeletével és irányításával összefüggő feladatok elvégzésére;

| 23. | „GOVSATCOM-központ”: műveleti központ, amelynek fő feladata a GOVSATCOM-felhasználók és a GOVSATCOM-kapacitások és szolgáltatások nyújtóinak biztonságos módon történő összekapcsolása, és ezáltal a kínálat és a kereslet optimalizálása bármely adott pillanatban; |
| --- | --- |

23.

„GOVSATCOM-központ”: műveleti központ, amelynek fő feladata a GOVSATCOM-felhasználók és a GOVSATCOM-kapacitások és szolgáltatások nyújtóinak biztonságos módon történő összekapcsolása, és ezáltal a kínálat és a kereslet optimalizálása bármely adott pillanatban;

| 24. | „a GOVSATCOM igénybevételének esete”: olyan, meghatározott környezethez tartozó üzemi forgatókönyv, amely szerint GOVSATCOM-szolgáltatásokra van szükség; |
| --- | --- |

24.

„a GOVSATCOM igénybevételének esete”: olyan, meghatározott környezethez tartozó üzemi forgatókönyv, amely szerint GOVSATCOM-szolgáltatásokra van szükség;

| 25. | „EU-minősített adat”: bármely olyan EU biztonsági minősítéssel ellátott adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Unió vagy egy vagy több tagállam érdekeit; |
| --- | --- |

25.

„EU-minősített adat”: bármely olyan EU biztonsági minősítéssel ellátott adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Unió vagy egy vagy több tagállam érdekeit;

| 26. | „nem minősített érzékeny adat”: az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozat (37) 9. cikke szerinti, olyan nem minősített adat, amely olyan kötelezettséget keletkeztet a nem minősített érzékeny adatok védelmére, amely csak a Bizottságra és azokra az uniós ügynökségekre és szervekre alkalmazandó, amelyeket jogszabály kötelez a Bizottság biztonsági szabályainak alkalmazására; |
| --- | --- |

26.

„nem minősített érzékeny adat”: az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozat (37) 9. cikke szerinti, olyan nem minősített adat, amely olyan kötelezettséget keletkeztet a nem minősített érzékeny adatok védelmére, amely csak a Bizottságra és azokra az uniós ügynökségekre és szervekre alkalmazandó, amelyeket jogszabály kötelez a Bizottság biztonsági szabályainak alkalmazására;

37

| 27. | „vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyes finanszírozási eszközök keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat vagy finanszírozási eszközöket vagy költségvetési biztosítékokat ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

27.

„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyes finanszírozási eszközök keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat vagy finanszírozási eszközöket vagy költségvetési biztosítékokat ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

| 28. | „jogalany”: olyan természetes személy, valamint az uniós jog, a nemzeti jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott és elismert olyan, jogi személyiséggel rendelkező jogi személy, amely saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat vagy a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; |
| --- | --- |

28.

„jogalany”: olyan természetes személy, valamint az uniós jog, a nemzeti jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott és elismert olyan, jogi személyiséggel rendelkező jogi személy, amely saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat vagy a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet;

| 29. | „megbízott jogalany”: a Bizottságtól vagy egy harmadik féltől független olyan jogalany, amely a Bizottságtól vagy a harmadik féltől biztonságos tárolás és kezelés céljából adatokat kap. |
| --- | --- |

29.

„megbízott jogalany”: a Bizottságtól vagy egy harmadik féltől független olyan jogalany, amely a Bizottságtól vagy a harmadik féltől biztonságos tárolás és kezelés céljából adatokat kap.

3. cikk

A program komponensei

(1)   A program a következő komponensekből áll:

| a) | a „Galileo”, amely egy polgári irányítás alatt álló, autonóm, polgári célú globális navigációs műholdrendszer (GNSS), amely műholdak konstellációját, valamint több központot és földi állomások globális hálózatát foglalja magában, és amely – a biztonsági elvárások és előírások integrációja mellett – helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatásokat nyújt ; |
| --- | --- |

a)

a „Galileo”, amely egy polgári irányítás alatt álló, autonóm, polgári célú globális navigációs műholdrendszer (GNSS), amely műholdak konstellációját, valamint több központot és földi állomások globális hálózatát foglalja magában, és amely – a biztonsági elvárások és előírások integrációja mellett – helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatásokat nyújt ;

| b) | az „európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás vagy EGNOS”, amely egy földi központokból és állomásokból, valamint geoszinkron műholdakon elhelyezett több jeladóból álló, polgári irányítás alatt álló polgári regionális navigációs műholdrendszer, amely pontosítja és korrigálja a Galileo és egyéb GNSS-ek által kiadott nyílt jeleket, többek között légiforgalmi szolgáltatások, a léginavigációs szolgáltatások és más közlekedési rendszerek céljára; |
| --- | --- |

b)

az „európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás vagy EGNOS”, amely egy földi központokból és állomásokból, valamint geoszinkron műholdakon elhelyezett több jeladóból álló, polgári irányítás alatt álló polgári regionális navigációs műholdrendszer, amely pontosítja és korrigálja a Galileo és egyéb GNSS-ek által kiadott nyílt jeleket, többek között légiforgalmi szolgáltatások, a léginavigációs szolgáltatások és más közlekedési rendszerek céljára;

| c) | a „Kopernikusz”, amely egy geoinformációs adatokat és szolgáltatásokat nyújtó, működő, autonóm, felhasználó-központú, polgári irányítás alatt álló, a meglévő nemzeti és európai kapacitásokra épülő polgári Föld-megfigyelési rendszer, és amely műholdakból, földi infrastruktúrából, adat- és információfeldolgozó létesítményekből, valamint elosztási infrastruktúrából áll, ingyenes, teljes körű és nyílt adatpolitikán alapul és a biztonsági elvárásokat és előírásokat adott esetben integrálja; |
| --- | --- |

c)

a „Kopernikusz”, amely egy geoinformációs adatokat és szolgáltatásokat nyújtó, működő, autonóm, felhasználó-központú, polgári irányítás alatt álló, a meglévő nemzeti és európai kapacitásokra épülő polgári Föld-megfigyelési rendszer, és amely műholdakból, földi infrastruktúrából, adat- és információfeldolgozó létesítményekből, valamint elosztási infrastruktúrából áll, ingyenes, teljes körű és nyílt adatpolitikán alapul és a biztonsági elvárásokat és előírásokat adott esetben integrálja;

| d) | a „világűr-megfigyelés” vagy „SSA”, amely a következő alkomponenseket foglalja magában:






  i. | az „SST-alkomponens”, amely űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló olyan rendszer, amely a Föld körüli pályán haladó űrobjektumok megfigyelésével és nyomon követésével kapcsolatban hivatott adatokat, információkat és szolgáltatásokat fejleszteni, kezelni és biztosítani ; |
| --- | --- | --- |

d)

a „világűr-megfigyelés” vagy „SSA”, amely a következő alkomponenseket foglalja magában:

i.

az „SST-alkomponens”, amely űrmegfigyelésre és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követésére szolgáló olyan rendszer, amely a Föld körüli pályán haladó űrobjektumok megfigyelésével és nyomon követésével kapcsolatban hivatott adatokat, információkat és szolgáltatásokat fejleszteni, kezelni és biztosítani ;

| ii. | az „SWE-alkomponens”, amelyek az űridőjárási események megfigyelési paraméterei; és |
| --- | --- |

ii.

az „SWE-alkomponens”, amelyek az űridőjárási események megfigyelési paraméterei; és

| iii. | a „NEO-alkomponens”, amely a Földet megközelítő földközeli objektumok által jelentett kockázat nyomon követését végzi; |
| --- | --- |

iii.

a „NEO-alkomponens”, amely a Földet megközelítő földközeli objektumok által jelentett kockázat nyomon követését végzi;

| e) | a „GOVSATCOM”, amely polgári és kormányzati irányítás alatt álló műholdas hírközlési szolgáltatás, és amely műholdas hírközlési kapacitások és szolgáltatások biztosítását teszi lehetővé a biztonsági szempontból kritikus missziókat teljesítő és infrastruktúrákat kezelő uniós és tagállami hatóságok számára. |
| --- | --- |

e)

a „GOVSATCOM”, amely polgári és kormányzati irányítás alatt álló műholdas hírközlési szolgáltatás, és amely műholdas hírközlési kapacitások és szolgáltatások biztosítását teszi lehetővé a biztonsági szempontból kritikus missziókat teljesítő és infrastruktúrákat kezelő uniós és tagállami hatóságok számára.

(2)   A program olyan további intézkedéseket is magában foglal, amelyek hatékony és autonóm hozzáférést biztosítanak a világűrhöz a program számára, és támogatják az innovatív és versenyképes európai űrágazatot, upstream és downstream területen is, erősítik az Unió világűrbeli ökoszisztémáját és megerősítik az Uniót mint globális szereplőt.

4. cikk

Célkitűzések

(1)   A program általános célkitűzései a következők:

| a) | jó minőségű, naprakész és adott esetben biztonságos, űrrel kapcsolatos adatok, információk és szolgáltatások megszakítás nélküli – lehetőleg globális szinten történő – nyújtása vagy az ehhez való hozzájárulás, a meglévő és a jövőbeli igényeket kielégítve, valamint az Unió politikai prioritásainak és ehhez kapcsolódóan a bizonyítékokon alapuló és független döntéshozatalának a támogatására való képesség, többek között az éghajlatváltozással, a közlekedéssel és a biztonsággal kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

jó minőségű, naprakész és adott esetben biztonságos, űrrel kapcsolatos adatok, információk és szolgáltatások megszakítás nélküli – lehetőleg globális szinten történő – nyújtása vagy az ehhez való hozzájárulás, a meglévő és a jövőbeli igényeket kielégítve, valamint az Unió politikai prioritásainak és ehhez kapcsolódóan a bizonyítékokon alapuló és független döntéshozatalának a támogatására való képesség, többek között az éghajlatváltozással, a közlekedéssel és a biztonsággal kapcsolatban;

| b) | a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása, különösen az innovatív és versenyképes európai upstream és downstream ágazatok – többek között a kkv-k és a startupok – fejlődésének elősegítése révén, lehetővé téve ezáltal a növekedést és a munkahelyteremtést az Unióban, valamint a program komponensei által nyújtott adatok, információk és szolgáltatások lehető legszélesebb körű elterjedésének és felhasználásának előmozdítását az Unión belül és azon kívül egyaránt; biztosítva emellett az (EU) 2021/695 rendelet keretében végzett uniós kutatási és technológiafejlesztési tevékenységekkel való szinergiákat és kiegészítő jelleget is; |
| --- | --- |

b)

a társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása, különösen az innovatív és versenyképes európai upstream és downstream ágazatok – többek között a kkv-k és a startupok – fejlődésének elősegítése révén, lehetővé téve ezáltal a növekedést és a munkahelyteremtést az Unióban, valamint a program komponensei által nyújtott adatok, információk és szolgáltatások lehető legszélesebb körű elterjedésének és felhasználásának előmozdítását az Unión belül és azon kívül egyaránt; biztosítva emellett az (EU) 2021/695 rendelet keretében végzett uniós kutatási és technológiafejlesztési tevékenységekkel való szinergiákat és kiegészítő jelleget is;

| c) | az Unió és tagállamai védelmének és biztonságának fokozása, valamint az Unió autonómiájának a megerősítése, különösen a technológiai vonatkozásban; |
| --- | --- |

c)

az Unió és tagállamai védelmének és biztonságának fokozása, valamint az Unió autonómiájának a megerősítése, különösen a technológiai vonatkozásban;

| d) | az Unió űrágazatban betöltött globális szerepének támogatása, a nemzetközi együttműködés ösztönzése, az európai űrdiplomácia megerősítése – egyebek mellett a kölcsönösség és a tisztességes verseny elvének előmozdítása révén –, valamint a globális kihívásokkal szembeni fellépésben és a globális kezdeményezések támogatásában vállalt szerepének megerősítése többek között a fenntartható fejlődés, valamint annak tudatosítása területén, hogy a világűr az emberiség közös öröksége; |
| --- | --- |

d)

az Unió űrágazatban betöltött globális szerepének támogatása, a nemzetközi együttműködés ösztönzése, az európai űrdiplomácia megerősítése – egyebek mellett a kölcsönösség és a tisztességes verseny elvének előmozdítása révén –, valamint a globális kihívásokkal szembeni fellépésben és a globális kezdeményezések támogatásában vállalt szerepének megerősítése többek között a fenntartható fejlődés, valamint annak tudatosítása területén, hogy a világűr az emberiség közös öröksége;

| e) | az űrobjektumokkal és az űrszemét képződésével kapcsolatos valamennyi űrtevékenység, valamint a világűrbeli környezet biztonságának, védelmének és fenntarthatóságának fokozása megfelelő intézkedések végrehajtásával, beleértve az űreszközöknek az üzemi élettartamuk végén történő ártalmatlanítására és az űrszemét ártalmatlanítására szolgáló technológiák kifejlesztését és alkalmazását. |
| --- | --- |

e)

az űrobjektumokkal és az űrszemét képződésével kapcsolatos valamennyi űrtevékenység, valamint a világűrbeli környezet biztonságának, védelmének és fenntarthatóságának fokozása megfelelő intézkedések végrehajtásával, beleértve az űreszközöknek az üzemi élettartamuk végén történő ártalmatlanítására és az űrszemét ártalmatlanítására szolgáló technológiák kifejlesztését és alkalmazását.

(2)   A program egyedi célkitűzései a következők:

| a) | a Galileo és az EGNOS vonatkozásában: a lehető legkorszerűbb és biztonságos helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatások hosszú távú nyújtása, a szolgáltatások folytonosságának és megbízhatóságának biztosítása mellett; |
| --- | --- |

a)

a Galileo és az EGNOS vonatkozásában: a lehető legkorszerűbb és biztonságos helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatások hosszú távú nyújtása, a szolgáltatások folytonosságának és megbízhatóságának biztosítása mellett;

| b) | a Kopernikusz vonatkozásában: pontos és megbízható Föld-megfigyelési adatok és információk, valamint más adatforrásokat integráló szolgáltatások hosszú távon és fenntartható módon történő biztosítása az uniós és tagállami szakpolitikák és a felhasználói igényeken alapuló fellépések kialakításának, végrehajtásának és nyomon követésének támogatása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a Kopernikusz vonatkozásában: pontos és megbízható Föld-megfigyelési adatok és információk, valamint más adatforrásokat integráló szolgáltatások hosszú távon és fenntartható módon történő biztosítása az uniós és tagállami szakpolitikák és a felhasználói igényeken alapuló fellépések kialakításának, végrehajtásának és nyomon követésének támogatása érdekében;

| c) | az SSA vonatkozásában: az űrobjektumok és az űrszemét megfigyelésére, nyomon követésére és azonosítására irányuló képességek javítása az SST-alkomponensen belüli képességek uniós szintű teljesítményének és autonómiájának további növelése érdekében, SWE-szolgáltatások nyújtása és a tagállamok NEO-alkomponensen belüli kapacitásainak feltérképezése és hálózatba szervezése; |
| --- | --- |

c)

az SSA vonatkozásában: az űrobjektumok és az űrszemét megfigyelésére, nyomon követésére és azonosítására irányuló képességek javítása az SST-alkomponensen belüli képességek uniós szintű teljesítményének és autonómiájának további növelése érdekében, SWE-szolgáltatások nyújtása és a tagállamok NEO-alkomponensen belüli kapacitásainak feltérképezése és hálózatba szervezése;

| d) | a GOVSATCOM vonatkozásában: megbízható, biztonságos és költséghatékony műholdas hírközlési szolgáltatások hosszú távú elérhetőségének biztosítása a GOVSATCOM-felhasználók számára; |
| --- | --- |

d)

a GOVSATCOM vonatkozásában: megbízható, biztonságos és költséghatékony műholdas hírközlési szolgáltatások hosszú távú elérhetőségének biztosítása a GOVSATCOM-felhasználók számára;

| e) | a világűrhöz való autonóm, biztonságos és költséghatékony hozzáférés képességének támogatása, figyelembe véve az Unió alapvető biztonsági érdekeit; |
| --- | --- |

e)

a világűrhöz való autonóm, biztonságos és költséghatékony hozzáférés képességének támogatása, figyelembe véve az Unió alapvető biztonsági érdekeit;

| f) | egy erős uniós űrgazdaság kialakulásának elősegítése az űrökoszisztéma támogatása és a versenyképesség, az innováció, a vállalkozó kedv, a készségek és kapacitásépítés minden tagállamban és uniós régióban való megerősítése révén, különös tekintettel a kkv-kre, valamint a startupokra, továbbá az ágazatban már tevékeny vagy aktív szerepvállalásra készülő, az Unióban letelepedett vagy lakóhellyel rendelkező természetes és jogi személyekre. |
| --- | --- |

f)

egy erős uniós űrgazdaság kialakulásának elősegítése az űrökoszisztéma támogatása és a versenyképesség, az innováció, a vállalkozó kedv, a készségek és kapacitásépítés minden tagállamban és uniós régióban való megerősítése révén, különös tekintettel a kkv-kre, valamint a startupokra, továbbá az ágazatban már tevékeny vagy aktív szerepvállalásra készülő, az Unióban letelepedett vagy lakóhellyel rendelkező természetes és jogi személyekre.

5. cikk

Hozzáférés a világűrhöz

(1)   A programnak támogatnia kell a felbocsátási szolgáltatások beszerzését és aggregálását a program szükségleteinek ellátása érdekében, valamint – kérésükre – a tagállamok és nemzetközi szervezetek esetében az aggregálást.

(2)   Szinergiában egyéb uniós programokkal és támogatási rendszerekkel, valamint az ESA által a világűrhöz való hozzáférés terén végzett tevékenységek sérelme nélkül a program támogathatja a következőket:

| a) | a program komponenseinek megvalósítása érdekében a műholdak felbocsátásához szükséges indítórendszerek kiigazításai – a technológiafejlesztésre is kiterjedően –, beleértve az űrhöz való hozzáféréssel kapcsolatos alternatív technológiákat és innovatív rendszereket is; |
| --- | --- |

a)

a program komponenseinek megvalósítása érdekében a műholdak felbocsátásához szükséges indítórendszerek kiigazításai – a technológiafejlesztésre is kiterjedően –, beleértve az űrhöz való hozzáféréssel kapcsolatos alternatív technológiákat és innovatív rendszereket is;

| b) | a földi űrinfrastruktúrának a program végrehajtásához szükséges kiigazításai, az új fejlesztéseket is beleértve. |
| --- | --- |

b)

a földi űrinfrastruktúrának a program végrehajtásához szükséges kiigazításai, az új fejlesztéseket is beleértve.

6. cikk

Az innovatív és versenyképes uniós űrágazatot támogató intézkedések

(1)   A programnak Unió-szerte elő kell mozdítania a kapacitásépítést a következők támogatásával:

| a) | az űrtechnológiák, -infrastruktúrák vagy -szolgáltatások lehető legjobb felhasználására irányuló innovációs tevékenységek, valamint intézkedések a kutatási és innovációs tevékenységekből származó innovatív megoldások alkalmazásának megkönnyítésére, továbbá a downstream ágazat fejlődésének támogatására, különösen a más uniós programokkal és finanszírozási eszközökkel – többek között az InvestEU programmal – való szinergiák révén; |
| --- | --- |

a)

az űrtechnológiák, -infrastruktúrák vagy -szolgáltatások lehető legjobb felhasználására irányuló innovációs tevékenységek, valamint intézkedések a kutatási és innovációs tevékenységekből származó innovatív megoldások alkalmazásának megkönnyítésére, továbbá a downstream ágazat fejlődésének támogatására, különösen a más uniós programokkal és finanszírozási eszközökkel – többek között az InvestEU programmal – való szinergiák révén;

| b) | olyan tevékenységek, amelyek célja a lakossági kereslet és az állami szektor innovációjának ösztönzése, a polgárok és a vállalkozások számára a közszolgáltatásokban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

b)

olyan tevékenységek, amelyek célja a lakossági kereslet és az állami szektor innovációjának ösztönzése, a polgárok és a vállalkozások számára a közszolgáltatásokban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében;

| c) | vállalkozó kedv, beleértve a kezdetektől a növekedési szakaszig terjedő időszakot a 21. cikknek megfelelően, a III. cím I. fejezetében és a 18. cikkben említett, a finanszírozási eszközökhöz való egyéb hozzáféréssel kapcsolatos rendelkezésekre támaszkodva, valamint alkalmazva az „első szerződés” elvet; |
| --- | --- |

c)

vállalkozó kedv, beleértve a kezdetektől a növekedési szakaszig terjedő időszakot a 21. cikknek megfelelően, a III. cím I. fejezetében és a 18. cikkben említett, a finanszírozási eszközökhöz való egyéb hozzáféréssel kapcsolatos rendelkezésekre támaszkodva, valamint alkalmazva az „első szerződés” elvet;

| d) | egy vállalkozásbarát űrökoszisztéma létrehozása a vállalkozások közötti, olyan űrtechnológiai központok hálózata formájában történő együttműködés révén, amelyek






  i. | nemzeti és regionális szinten összehozzák az űrtechnológiai, a digitális és az egyéb ágazatokat, valamint a felhasználókat; |
| --- | --- | --- |

d)

egy vállalkozásbarát űrökoszisztéma létrehozása a vállalkozások közötti, olyan űrtechnológiai központok hálózata formájában történő együttműködés révén, amelyek

i.

nemzeti és regionális szinten összehozzák az űrtechnológiai, a digitális és az egyéb ágazatokat, valamint a felhasználókat;

| ii. | a polgároknak és a vállalkozásoknak a vállalkozó kedv és a vállalkozói készségek előmozdítása, továbbá a downstream ágazaton belüli szinergiák fokozása és az (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (38) létrehozott Digitális Európa program keretében létrehozott digitális innovációs központokkal való együttműködés előmozdítása érdekében támogatás, létesítmények és szolgáltatások nyújtására törekszenek; |
| --- | --- |

ii.

a polgároknak és a vállalkozásoknak a vállalkozó kedv és a vállalkozói készségek előmozdítása, továbbá a downstream ágazaton belüli szinergiák fokozása és az (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (38) létrehozott Digitális Európa program keretében létrehozott digitális innovációs központokkal való együttműködés előmozdítása érdekében támogatás, létesítmények és szolgáltatások nyújtására törekszenek;

| e) | oktatási és képzési tevékenységek biztosítása a magas szintű készségek fejlesztése érdekében különösen szakemberek, vállalkozók, diplomások és hallgatók számára, különösen a nemzeti és regionális szintű kezdeményezésekkel való szinergiák révén; |
| --- | --- |

e)

oktatási és képzési tevékenységek biztosítása a magas szintű készségek fejlesztése érdekében különösen szakemberek, vállalkozók, diplomások és hallgatók számára, különösen a nemzeti és regionális szintű kezdeményezésekkel való szinergiák révén;

| f) | hozzáférés a feldolgozó és tesztelő létesítményekhez a magán- és közszférabeli szakemberek, egyetemi hallgatók és vállalkozók számára; |
| --- | --- |

f)

hozzáférés a feldolgozó és tesztelő létesítményekhez a magán- és közszférabeli szakemberek, egyetemi hallgatók és vállalkozók számára;

| g) | tanúsítási és szabványosítási tevékenységek; |
| --- | --- |

g)

tanúsítási és szabványosítási tevékenységek;

| h) | az európai ellátási láncok megerősítése Unió-szerte a vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak és a startupoknak a program valamennyi komponensében való széles körű részvétele révén, amire különösen a 14. cikkben foglalt rendelkezések, valamint a vállalkozások globális szintű versenyképességét alátámasztó intézkedések útján kerül sor. |
| --- | --- |

h)

az európai ellátási láncok megerősítése Unió-szerte a vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak és a startupoknak a program valamennyi komponensében való széles körű részvétele révén, amire különösen a 14. cikkben foglalt rendelkezések, valamint a vállalkozások globális szintű versenyképességét alátámasztó intézkedések útján kerül sor.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tevékenységek végrehajtása során támogatni kell a kibontakozóban lévő űriparral rendelkező tagállamokban a kapacitásfejlesztést annak érdekében, hogy valamennyi tagállam egyenlő lehetőséget kapjon a programban való részvételre.

7. cikk

Harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek
  a programban való részvétele

(1)   A Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz, valamint az SWE- és a NEO- alkomponens – az SST-alkomponens kivételével – nyitva állnak az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon tagjainak részvétele előtt, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek (EGT) is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban.

A Kopernikuszban, valamint az SWE- és a NEO-alkomponensben – az SST-alkomponens kivételével – az alábbi harmadik országok vehetnek részt:

| a) | csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban; |
| --- | --- |

a)

csatlakozó országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelöltek, az uniós programokban való részvételüknek a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban;

| b) | az európai szomszédságpolitikában részt vevő tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban. |
| --- | --- |

b)

az európai szomszédságpolitikában részt vevő tartozó országok, a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelveivel és általános feltételeivel, valamint az Unió és az említett országok közötti megállapodásokban meghatározott egyedi feltételekkel összhangban.

(2)   Az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet uniós programokban való részvételét szabályozó, az EUMSZ 218. cikkével összhangban megkötött egyedi megállapodásban meghatározott feltételekkel összhangban

| a) | a Galileo és az EGNOS nyitva áll az (1) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában említett harmadik országok részvétele előtt, |
| --- | --- |

a)

a Galileo és az EGNOS nyitva áll az (1) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában említett harmadik országok részvétele előtt,

| b) | a GOVSATCOM nyitva áll egyrészt az EFTA azon tagjainak részvétele előtt, amelyek az EGT-nek is tagjai, másrészt az (1) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában említett harmadik országok részvétele előtt; továbbá |
| --- | --- |

b)

a GOVSATCOM nyitva áll egyrészt az EFTA azon tagjainak részvétele előtt, amelyek az EGT-nek is tagjai, másrészt az (1) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában említett harmadik országok részvétele előtt; továbbá

| c) | a Galileo, az EGNOS, a Kopernikusz, a GOVSATCOM, az SWE- és a NEO-alkomponens – az SST alkomponens kivételével – nyitva áll az (1) bekezdés hatálya alá tartozó harmadik országoktól eltérő harmadik országok és a nemzetközi szervezetek részvétele előtt. |
| --- | --- |

c)

a Galileo, az EGNOS, a Kopernikusz, a GOVSATCOM, az SWE- és a NEO-alkomponens – az SST alkomponens kivételével – nyitva áll az (1) bekezdés hatálya alá tartozó harmadik országoktól eltérő harmadik országok és a nemzetközi szervezetek részvétele előtt.

Az e bekezdés első albekezdésében említett egyedi megállapodás:

| a) | méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország vagy nemzetközi szervezet hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei között; |
| --- | --- |

a)

méltányos egyensúlyt biztosít az uniós programokban részt vevő harmadik ország vagy nemzetközi szervezet hozzájárulásai és a részvételből fakadó előnyei között;

| b) | megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit; |
| --- | --- |

b)

megállapítja a programokban való részvétel feltételeit, beleértve az egyes programokhoz való pénzügyi hozzájárulások kiszámítását és a programok igazgatási költségeit;

| c) | nem ruház a harmadik országra vagy a nemzetközi szervezetre döntéshozatali jogkört az uniós program tekintetében; |
| --- | --- |

c)

nem ruház a harmadik országra vagy a nemzetközi szervezetre döntéshozatali jogkört az uniós program tekintetében;

| d) | garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát. |
| --- | --- |

d)

garantálja az Uniónak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához és a pénzügyi érdekeinek védelméhez való jogát.

Az e cikk második albekezdésének b) pontjában említett hozzájárulások a költségvetési rendelet 21. cikkének (5) bekezdésével összhangban címzett bevételeket képeznek.

(3)   A program komponensei és alkomponensei – az SST alkomponens kivételével – kizárólag akkor állhatnak nyitva az e cikkszerinti harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvétele előtt, amennyiben nem sérülnek az Unió és az uniós tagállamok alapvető biztonsági érdekei, a minősített adatok 43. cikk szerinti védelmét is ideértve.

8. cikk

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek hozzáférése az SST-szolgáltatásokhoz,
  a GOVSATCOM-szolgáltatásokhoz
  és a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz

(1)   Harmadik országok és nemzetközi szervezetek hozzáférhetnek a GOVSATCOM-szolgáltatásokhoz, feltéve, hogy:

| a) | az EUMSZ 218. cikkével összhangban olyan megállapodást kötnek, amely meghatározza a GOVSATCOM-szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételeit; valamint |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 218. cikkével összhangban olyan megállapodást kötnek, amely meghatározza a GOVSATCOM-szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételeit; valamint

| b) | megfelelnek az e rendelet 43. cikke rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az e rendelet 43. cikke rendelkezéseinek.

(2)   Harmadik országok és az Unióban székhellyel nem rendelkező nemzetközi szervezetek hozzáférhetnek az 55. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett SST-szolgáltatásokhoz, feltéve, hogy:

| a) | az EUMSZ 218. cikkével összhangban olyan megállapodást kötnek, amely meghatározza az említett SST-szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételeit; valamint |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 218. cikkével összhangban olyan megállapodást kötnek, amely meghatározza az említett SST-szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételeit; valamint

| b) | megfelelnek az e rendelet 43. cikke rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az e rendelet 43. cikke rendelkezéseinek.

(3)   Az 55. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említettek szerinti, nyilvánosan elérhető SST-szolgáltatások esetében nincs szükség az EUMSZ 218. cikkével összhangban megkötött megállapodásra. A potenciális felhasználóknak az 56. cikkel összhangban kérelmezniük kell az említett szolgáltatásokhoz való hozzáférést.

(4)   A harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek a Galileo által biztosított kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásokhoz való hozzáférését az 1104/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (39) 3. cikkének (5) bekezdése szabályozza.

9. cikk

Tulajdonjog és az eszközök használata

(1)   A (2) bekezdésben előírtak kivételével a program komponenseinek keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak tulajdonjoga az Uniót illeti. Ennek érdekében a Bizottság biztosítja, hogy a potenciálisan az említett eszközök vagy javak létrehozását vagy kifejlesztését eredményező tevékenységekkel kapcsolatos releváns szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények tartalmazzanak olyan rendelkezéseket, amelyek biztosítják az említett eszközök és javak uniós tulajdonjogát.

(2)   Az (1) bekezdés nem vonatkozik a program komponensei keretében létrehozott vagy kifejlesztett olyan tárgyi eszközökre és immateriális javakra, amelyek esetében a potenciálisan ezen eszközök és javak létrehozását vagy kifejlesztését eredményező tevékenységek:

| a) | elvégzésére teljes mértékben az Unió által finanszírozott vissza nem térítendő támogatásoknak vagy pénzdíjaknak köszönhetően került sor; |
| --- | --- |

a)

elvégzésére teljes mértékben az Unió által finanszírozott vissza nem térítendő támogatásoknak vagy pénzdíjaknak köszönhetően került sor;

| b) | finanszírozását nem teljes mértékben az Unió végezte; vagy |
| --- | --- |

b)

finanszírozását nem teljes mértékben az Unió végezte; vagy

| c) | EU-minősített adatokat magukban foglaló PRS-vevőkészülékek vagy ilyen vevőkészülékek alkatrészeinek kifejlesztéséhez, gyártásához vagy használatához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

c)

EU-minősített adatokat magukban foglaló PRS-vevőkészülékek vagy ilyen vevőkészülékek alkatrészeinek kifejlesztéséhez, gyártásához vagy használatához kapcsolódnak.

(3)   A Bizottság biztosítja, hogy az e cikk (2) bekezdésében említett tevékenységekkel kapcsolatos szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények tartalmazzanak olyan rendelkezéseket, amelyek meghatározzák az említett eszközök és javak megfelelő tulajdonjogi rendszerét, valamint hogy az e cikk (2) bekezdésének c) pontját illetően biztosítsák, hogy az Unió használhassa a PRS-vevőkészülékeket az 1104/2011/EU határozatnak megfelelően.

(4)   A Bizottság törekszik szerződések, megállapodások vagy egyéb egyezmények harmadik felekkel történő megkötésére a következők tekintetében:

| a) | a program komponenseinek keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak tekintetében előzetesen fennálló tulajdonjogok; |
| --- | --- |

a)

a program komponenseinek keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak tekintetében előzetesen fennálló tulajdonjogok;

| b) | a program végrehajtásához szükséges egyéb tárgyi eszközökre és immateriális javakra vonatkozó tulajdon- vagy használati jogok megszerzése. |
| --- | --- |

b)

a program végrehajtásához szükséges egyéb tárgyi eszközökre és immateriális javakra vonatkozó tulajdon- vagy használati jogok megszerzése.

(5)   A Bizottság megfelelő keretrendszer révén gondoskodik az Unió tulajdonában lévő, az (1) és a (2) bekezdésben említett tárgyi eszközök és immateriális javak optimális alkalmazásáról.

(6)   Amennyiben az (1) és a (2) bekezdésben említett javak szellemitulajdon-jogokat testesítenek meg, a Bizottság a lehető leghatékonyabban kezeli ezeket a jogokat, figyelemmel:

| a) | e javak védelemének szükségességére, és a lehető legjobb hasznosítására; |
| --- | --- |

a)

e javak védelemének szükségességére, és a lehető legjobb hasznosítására;

| b) | minden érdekelt fél jogos érdekeire; |
| --- | --- |

b)

minden érdekelt fél jogos érdekeire;

| c) | a piacok és az új technológiák harmonikusan fejlődésére; és |
| --- | --- |

c)

a piacok és az új technológiák harmonikusan fejlődésére; és

| d) | a program komponensei által nyújtott szolgáltatások folyamatossága biztosításának szükségességéret. |
| --- | --- |

d)

a program komponensei által nyújtott szolgáltatások folyamatossága biztosításának szükségességéret.

A Bizottság gondoskodik különösen arról, hogy a vonatkozó szerződések, megállapodások és egyéb egyezmények lehetővé tegyék a szóban forgó szellemitulajdon-jogok harmadik felekre történő átruházását vagy az említett jogok használatának harmadik felek számára történő engedélyezését, a szellemitulajdon létrehozóját is beleértve, és hogy az Ügynökség szabadon élhessen az említett jogokkal, amennyiben az szükségesnek mutatkozik az e rendelet szerinti feladatai elvégzéséhez.

A 28. cikk (4) bekezdésében előírt pénzügyikeret-partnerségi megállapodásnak vagy a 32. cikk (1) bekezdésében említett hozzájárulási megállapodásoknak tartalmazniuk kell azokat a megfelelő rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik az e bekezdés első albekezdésében említett szellemitulajdon-jogoknak az ESA és más megbízott szervezetek általi gyakorlását, ha ez szükséges az e rendelet szerinti feladataik teljesítéséhez, továbbá meg kell határozniuk e felhasználás feltételeit.

10. cikk

Szavatosság

(1)   A jogilag kötelező rendelkezések által előírt kötelezettségek sérelme nélkül a program komponensei által nyújtott szolgáltatások, adatok és információk minőségére, pontosságára, elérhetőségére, megbízhatóságára, sebességére és bármilyen célra való alkalmasságára nem nyújtható sem kifejezett, sem hallgatólagos szavatosság.

(2)   A Bizottság biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett szolgáltatások, adatok és információk felhasználói megfelelő tájékoztatásban részesüljenek.

II. CÍM

KÖLTSÉGVETÉSI HOZZÁJÁRULÁS ÉS KÖLTSÉGVETÉSI MECHANIZMUSOK

11. cikk

Költségvetés

(1)   A program 2021. január 1-től 2027. december 31-ig tartó időszakában történő végrehajtását szolgáló pénzügyi keretösszeg – a kapcsolódó kockázatokat fedező összeget is beleértve – folyó áron 14,880 milliárd EUR.

Az első albekezdésben említett összeg az alábbi kiadási kategóriák között oszlik meg:

| a) | Galileo és EGNOS: 9,017 milliárd EUR; |
| --- | --- |

a)

Galileo és EGNOS: 9,017 milliárd EUR;

| b) | Kopernikusz: 5,421 milliárd EUR; |
| --- | --- |

b)

Kopernikusz: 5,421 milliárd EUR;

| c) | világűr-megfigyelés és GOVSATCOM: 0,442 milliárd EUR. |
| --- | --- |

c)

világűr-megfigyelés és GOVSATCOM: 0,442 milliárd EUR.

(2)   A Bizottság az e cikk (1) bekezdésében említett kiadási kategóriák között támogatásokat csoportosíthat át a támogatásban részesülő vagy a támogatásokat biztosító kiadási kategória tekintetében előirányzott összeg legfeljebb 7,5 %-áig. A Bizottságvégrehajtási jogi aktusok útján támogatásokat csoportosíthat át az e cikk (1) bekezdésében említett kiadási kategóriák között, amennyiben az átcsoportosítás halmozott összege meghaladja a támogatásokban részesülő, valamint a támogatásokat biztosító kiadási kategória tekintetében előirányzott összeg 7,5 %-át. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A 3. cikk (2) bekezdésében előírt további intézkedéseket, nevezetesen az 5. és 6. cikkben említett tevékenységeket a program komponenseinek keretében kell finanszírozni.

(4)   A programra elkülönített uniós költségvetési előirányzatokból kell fedezni a 4. cikkben említett célkitűzések megvalósításához szükséges valamennyi tevékenységet. Az ilyen kiadások a következőkre terjedhetnek ki:

| a) | tanulmányok és szakértői találkozók, különös tekintettel a költség- és időbeli korlátoknak való megfelelésre; |
| --- | --- |

a)

tanulmányok és szakértői találkozók, különös tekintettel a költség- és időbeli korlátoknak való megfelelésre;

| b) | tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, ideértve az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációt is, amennyiben ezek e rendelet céljaival közvetlenül összefüggenek, különös tekintettel a más uniós szakpolitikákkal való szinergiák létrehozására; |
| --- | --- |

b)

tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek, ideértve az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációt is, amennyiben ezek e rendelet céljaival közvetlenül összefüggenek, különös tekintettel a más uniós szakpolitikákkal való szinergiák létrehozására;

| c) | az információk feldolgozását és cseréjét szolgáló információtechnológiai hálózatok, valamint a Bizottság által többek között a biztonság területén végrehajtott adminisztratív irányítási intézkedések; |
| --- | --- |

c)

az információk feldolgozását és cseréjét szolgáló információtechnológiai hálózatok, valamint a Bizottság által többek között a biztonság területén végrehajtott adminisztratív irányítási intézkedések;

| d) | a program végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtás, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési tevékenységek, ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket is. |
| --- | --- |

d)

a program végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtás, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési tevékenységek, ideértve a vállalati információtechnológiai rendszereket is.

(5)   A különböző uniós programokból kumulatív támogatásban részesülő intézkedéseket elég egyszer ellenőrizni, de az ellenőrzésnek az összes érintett programra és azok alkalmazandó szabályaira is ki kell terjednie.

(6)   A programmal kapcsolatos olyan költségvetési kötelezettségvállalások, amelyek egy pénzügyi évnél hosszabb időszakra vonatkozó tevékenységeket fedeznek, felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.

(7)   A tagállamok részére megosztott irányítás keretében juttatott források az érintett tagállam kérésére átcsoportosíthatók a programhoz a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkében meghatározott feltételek mellett. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.

12. cikk

Címzett bevételek

(1)   A program komponenseiből származó bevételeket be kell fizetni az Unió költségvetésébe, és azon komponens finanszírozására kell felhasználni, amely révén a bevétel keletkezett.

(2)   A tagállamok további pénzügyi hozzájárulást is elkülöníthetnek a program valamelyik komponense számára a többletelemek költségeinek fedezésére, azzal a feltétellel, hogy az ilyen többletelemek az érintett program tekintetében nem teremtenek pénzügyi vagy műszaki terhet, és nem vezetnek késedelemhez az adott komponens esetében. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határoz arról, hogy az említett feltételek teljesültek-e. Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra.

(3)   Az e cikkben említett további pénzügyi hozzájárulás a költségvetési rendelet 21. cikkének (2) bekezdése szerinti külső címzett bevételnek minősül.

13. cikk

Az uniós támogatás végrehajtása és formái

(1)   A programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással vagy a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett szervek közreműködésével közvetett irányítással kell végrehajtani.

(2)   A program a költségvetési rendeletben meghatározott bármely formában – különösen vissza nem térítendő támogatás, pénzdíj és közbeszerzés formájában – nyújthat támogatást. Vegyesfinanszírozási műveletek keretében finanszírozási eszköz formájában is nyújtható támogatás.

(3)   Amennyiben a Kopernikusz költségvetését közvetett irányítás keretében hajtják végre, a költségvetés végrehajtásával megbízott szervezetek közbeszerzési szabályait a költségvetési rendelet 62. és 154. cikke szerint megengedhető mértékben lehet alkalmazni. Az említett közbeszerzési szabályok szükséges konkrét kiigazításairól a vonatkozó hozzájárulási megállapodásokban kell rendelkezni.

III. CÍM

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

Közbeszerzés

14. cikk

A közbeszerzés alapelvei

(1)   A program céljára végzett közbeszerzési eljárások során az ajánlatkérő szerv a következő alapelveknek megfelelően jár el:

| a) | az egész Unióban valamennyi tagállamban és a teljes ellátási láncban elősegíti, hogy valamennyi gazdasági szereplő – különösen a startupok, az új belépők és a kkv-k– a lehető legnagyobb mértékben és legnyíltabb módon részt vegyenek az eljárásban, ideértve azt az esetet is, amikor az ajánlattevők alkalmaznak alvállalkozókat; |
| --- | --- |

a)

az egész Unióban valamennyi tagállamban és a teljes ellátási láncban elősegíti, hogy valamennyi gazdasági szereplő – különösen a startupok, az új belépők és a kkv-k– a lehető legnagyobb mértékben és legnyíltabb módon részt vegyenek az eljárásban, ideértve azt az esetet is, amikor az ajánlattevők alkalmaznak alvállalkozókat;

| b) | biztosítja a tényleges versenyt, valamint lehetőség szerint kerüli az egyetlen beszállítótól való túlzott függést, különösen a kritikus berendezéseket és szolgáltatásokat illetően, figyelembe véve a technológiai függetlenség és a szolgáltatások folyamatosságának célkitűzését; |
| --- | --- |

b)

biztosítja a tényleges versenyt, valamint lehetőség szerint kerüli az egyetlen beszállítótól való túlzott függést, különösen a kritikus berendezéseket és szolgáltatásokat illetően, figyelembe véve a technológiai függetlenség és a szolgáltatások folyamatosságának célkitűzését;

| c) | a költségvetési rendelet 167. cikkétől eltérve adott esetben több beszerzési forrást használ, hogy összességében véve nagyobb ellenőrzést gyakoroljon a program komponensei, azok költségei és ütemterve felett; |
| --- | --- |

c)

a költségvetési rendelet 167. cikkétől eltérve adott esetben több beszerzési forrást használ, hogy összességében véve nagyobb ellenőrzést gyakoroljon a program komponensei, azok költségei és ütemterve felett;

| d) | a teljes iparági beszállítói láncban követni kell a nyílt hozzáférés és a tisztességes verseny elvét, a pályázati kiírásnak átlátható és időszerű információkat kell tartalmaznia, világos tájékoztatást kell nyújtani a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó szabályokról és eljárásokról, a kiválasztás és odaítélés kritériumairól, továbbá meg kell adni minden olyan információt, amelynek révén minden lehetséges ajánlattevő – a kkv-kat és a startupokat is beleértve – egyenlő esélyekkel indulhat; |
| --- | --- |

d)

a teljes iparági beszállítói láncban követni kell a nyílt hozzáférés és a tisztességes verseny elvét, a pályázati kiírásnak átlátható és időszerű információkat kell tartalmaznia, világos tájékoztatást kell nyújtani a közbeszerzési eljárás során alkalmazandó szabályokról és eljárásokról, a kiválasztás és odaítélés kritériumairól, továbbá meg kell adni minden olyan információt, amelynek révén minden lehetséges ajánlattevő – a kkv-kat és a startupokat is beleértve – egyenlő esélyekkel indulhat;

| e) | megerősíti az Unió autonómiáját, különösen technológiai vonatkozásban; |
| --- | --- |

e)

megerősíti az Unió autonómiáját, különösen technológiai vonatkozásban;

| f) | megfelel a program komponenseinek biztonságával kapcsolatos követelményeknek, és hozzájárul az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelméhez; |
| --- | --- |

f)

megfelel a program komponenseinek biztonságával kapcsolatos követelményeknek, és hozzájárul az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelméhez;

| g) | előmozdítja a szolgáltatás folytonosságát és megbízhatóságát; |
| --- | --- |

g)

előmozdítja a szolgáltatás folytonosságát és megbízhatóságát;

| h) | gondoskodik a megfelelő társadalmi és környezetvédelmi kritériumok teljesítéséről. |
| --- | --- |

h)

gondoskodik a megfelelő társadalmi és környezetvédelmi kritériumok teljesítéséről.

(2)   A Bizottságon belül a közbeszerzési tanács megvizsgálja a közbeszerzési eljárást a program valamennyi komponensére vonatkozóan, és nyomon követi az uniós költségvetés megbízott szervezetekre ruházott, szerződés szerinti végrehajtását. Adott esetben meg kell hívni minden egyes megbízott szervezet képviselőjét.

15. cikk

Feltételhez kötött sávos szerződések

(1)   Az operatív és a konkrét infrastruktúrához kötődő tevékenységek tekintetében az ajánlatkérő szerv e cikkel összhangban feltételhez kötött sávos szerződés formájában is odaítélhet szerződést.

(2)   A feltételhez kötött sávos szerződés pályázati dokumentációja megjelöli a feltételhez kötött sávos szerződések egyedi elemeit. A pályázati dokumentáció minden egyes sávra meghatározza a szerződés tárgyát, árát vagy az ár kialakításának módozatait, valamint a munkák, áruk és szolgáltatások teljesítésének részleteit.

(3)   A feltételhez kötött sávos szerződésnek tartalmaznia kell a következőket:

| a) | az adott sávra szerződött munkák, áruk vagy szolgáltatások teljesítésére vonatkozó határozott kötelezettségvállalással kísért rögzített sávot; valamint |
| --- | --- |

a)

az adott sávra szerződött munkák, áruk vagy szolgáltatások teljesítésére vonatkozó határozott kötelezettségvállalással kísért rögzített sávot; valamint

| b) | egy vagy több, költségvetési és teljesítési szempontból feltételhez kötött sávot. |
| --- | --- |

b)

egy vagy több, költségvetési és teljesítési szempontból feltételhez kötött sávot.

(4)   A rögzített sávhoz tartozó kötelezettségeknek és az egyes feltételhez kötött sávokhoz tartozó kötelezettségeknek összefüggő egészet kell alkotniuk, figyelembe véve a megelőző vagy a következő sávokhoz tartozó kötelezettségeket.

(5)   Minden egyes feltételhez kötött sáv lehívása az ajánlatkérő szerv döntésétől függ, amelyről a vállalkozót a szerződésben kikötött feltételekkel összhangban kell értesíteni.

16. cikk

Ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződések

(1)   Az ajánlatkérő szerv a (3) bekezdésben foglalt feltételek mellett választhatja a teljesen vagy részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott közbeszerzési szerződést is.

(2)   Az ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződésekben a fizetendő ár a következők megtérítéséből áll:

| a) | a szerződés teljesítésének eredményeképpen a vállalkozó által ténylegesen viselt összes közvetlen kiadás, mint például a szerződés teljesítéséhez szükséges, munkaerővel kapcsolatos, anyagjellegű és fogyóeszköz-kiadások, valamint a berendezések és infrastruktúrák használatával összefüggő kiadások; |
| --- | --- |

a)

a szerződés teljesítésének eredményeképpen a vállalkozó által ténylegesen viselt összes közvetlen kiadás, mint például a szerződés teljesítéséhez szükséges, munkaerővel kapcsolatos, anyagjellegű és fogyóeszköz-kiadások, valamint a berendezések és infrastruktúrák használatával összefüggő kiadások;

| b) | a közvetett költségek; |
| --- | --- |

b)

a közvetett költségek;

| c) | egy fix nyereség; és |
| --- | --- |

c)

egy fix nyereség; és

| d) | egy az eredménycélok és az ütemterv célkitűzéseinek betartásától függő érdekeltséget megtestesítő megfelelő felár. |
| --- | --- |

d)

egy az eredménycélok és az ütemterv célkitűzéseinek betartásától függő érdekeltséget megtestesítő megfelelő felár.

(3)   Azokban az esetekben, amikor a rögzített ár pontos meghatározása a szerződés teljesítésében rejlő bizonytalanságok miatt nehéz vagy nem praktikus, az ajánlatkérő szerv teljesen vagy részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződést is választhat az alábbi okokból:

| a) | a szerződés igen összetett vagy egy újszerű technológiát igénybe vevő elemekre vonatkozik, következésképpen számottevő műszaki kockázatot rejt magában; vagy |
| --- | --- |

a)

a szerződés igen összetett vagy egy újszerű technológiát igénybe vevő elemekre vonatkozik, következésképpen számottevő műszaki kockázatot rejt magában; vagy

| b) | a szerződés tárgyát képező tevékenységeket operatív okokból haladéktalanul meg kell kezdeni, miközben a pontos és végleges ár meghatározása összességében még nem lehetséges vagy azért, mert jelentős kockázatok állnak fenn, vagy pedig azért, mert a szerződés teljesítése részben más szerződések teljesítésétől függ. |
| --- | --- |

b)

a szerződés tárgyát képező tevékenységeket operatív okokból haladéktalanul meg kell kezdeni, miközben a pontos és végleges ár meghatározása összességében még nem lehetséges vagy azért, mert jelentős kockázatok állnak fenn, vagy pedig azért, mert a szerződés teljesítése részben más szerződések teljesítésétől függ.

(4)   Az ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződésekben meg kell határozni a legfelső összeghatárt. A teljesen vagy részben ellenőrzött kiadásokkal díjazott szerződés legfelső összeghatára a kifizethető legmagasabb összeg. A szerződéses árat a költségvetési rendelet 172. cikkének megfelelően módosítani lehet.

17. cikk

Alvállalkozó megbízása

(1)   Az új belépők, a kkv-k és a startupok ösztönzése és határokon átnyúló részvételük bátorítása, a lehető legszélesebb földrajzi lefedettség biztosítása és ezzel egyidejűleg az Unió autonómiájának védelme érdekében az ajánlatkérő szervnek kérnie kell, hogy az ajánlattevő a szerződés egy részét versenyeztetés keretében adja ki megfelelő szintű alvállalkozásba olyan gazdasági társaságoknak, amelyek nem tartoznak az ajánlattevő vállalatcsoportjához.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti kéréstől való bármely eltérést az ajánlattevőnek meg kell indokolnia.

(3)   A 10 millió EUR-t meghaladó szerződések esetében az ajánlatkérő szervnek törekednie kell annak biztosítására, hogy a szerződés értékének legalább 30 %-át különböző szintű alvállalkozói versenyeztetéssel alvállalkozásba adják a fő ajánlattevő csoportján kívüli gazdasági társaságoknak, különösen a kkv-k határon átnyúló részvételének lehetővé tétele érdekében. A Bizottság tájékoztatja a 107. cikk (1) bekezdésében említett programbizottságot az említett célkitűzés teljesítéséről az e rendelet hatálybalépését követően aláírt szerződések tekintetében.

II. FEJEZET

Vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és vegyesfinanszírozási műveletek

18. cikk

Vissza nem térítendő támogatások és pénzdíjak

(1)   A társfinanszírozási elv sérelme nélkül az Unió az elszámolható költségek akár 100 %-át is fedezheti.

(2)   A költségvetési rendelet 181. cikkének (6) bekezdésétől eltérve átalánydíjak alkalmazása esetén az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő engedélyezheti vagy előírhatja a kedvezményezett közvetett költségeinek finanszírozását az intézkedés összes támogatható közvetlen költségének legfeljebb 25 %-áig.

(3)   Ha a 100. cikkben említett munkaprogram úgy rendelkezik, a közvetett költségek elszámolása – az e cikk (2) bekezdésétől eltérően – átalányösszeg formájában vagy egységköltség-alapon is történhet.

(4)   A költségvetési rendelet 204. cikkétől eltérve a harmadik feleknek fizethető pénzügyi támogatás legfeljebb 200 000 EUR lehet.

19. cikk

Közös pályázati felhívások vissza nem térítendő támogatások elnyerésére

(1)   A Bizottság vagy a program keretében megbízott szervezet közös pályázati felhívást tehet közzé a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett szervezetekkel, szervekkel vagy személyekkel.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett közös pályázati felhívás esetén:

| a) | a költségvetési rendelet VIII. címében említett szabályokat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési rendelet VIII. címében említett szabályokat kell alkalmazni;

| b) | az értékelési eljárásokban részt kell vennie egy kiegyensúlyozott összetételű, a felek által kijelölt szakértőkből álló csoportnak; és |
| --- | --- |

b)

az értékelési eljárásokban részt kell vennie egy kiegyensúlyozott összetételű, a felek által kijelölt szakértőkből álló csoportnak; és

| c) | az értékelési bizottságoknak meg kell felelniük a költségvetési rendelet 150. cikkének. |
| --- | --- |

c)

az értékelési bizottságoknak meg kell felelniük a költségvetési rendelet 150. cikkének.

(3)   A támogatási megállapodásban meg kell határozni a szellemitulajdon-jogokra alkalmazandó szabályokat.

20. cikk

A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre és az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzésre vonatkozó vissza nem térítendő támogatások

(1)   Az intézkedések magukban foglalhatnak a 2014/24/EU (40), a 2014/25/EU (41) és a 2009/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (42) meghatározása szerinti ajánlatkérő szervnek vagy ajánlatkérőnek minősülő kedvezményezettek által megvalósított, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést vagy innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzést, illetőleg irányulhatnak elsődlegesen ilyen beszerzésekre.

(2)   Az innovatív megoldásokra vonatkozó beszerzési eljárásokkal szemben támasztott követelmények a következők:

| a) | meg kell felelniük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, valamint a versenyszabályoknak; |
| --- | --- |

a)

meg kell felelniük az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, valamint a versenyszabályoknak;

| b) | kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés esetében külön feltételek is meghatározhatók, így például előírható, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek végrehajtásának helye csak a tagállamok és a programban részt vevő harmadik országok területén lehet; |
| --- | --- |

b)

kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés esetében külön feltételek is meghatározhatók, így például előírható, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek végrehajtásának helye csak a tagállamok és a programban részt vevő harmadik országok területén lehet;

| c) | lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több nyertes ajánlat kiválasztását is („beszerzés több forrásból”); és |
| --- | --- |

c)

lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több nyertes ajánlat kiválasztását is („beszerzés több forrásból”); és

| d) | biztosítaniuk kell, hogy az(ok) az ajánlat(ok) kerüljön (kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, amely(ek) ár-érték aránya a legkedvezőbb, biztosítva egyúttal az összeférhetetlenség kizárását. |
| --- | --- |

d)

biztosítaniuk kell, hogy az(ok) az ajánlat(ok) kerüljön (kerüljenek) nyertesként kiválasztásra, amely(ek) ár-érték aránya a legkedvezőbb, biztosítva egyúttal az összeférhetetlenség kizárását.

(3)   A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés keretében eredményeket létrehozó vállalkozónak rendelkeznie kell legalább az eredményhez kapcsolódó szellemitulajdon-jogokkal. Az ajánlatkérő szerveknek rendelkezniük kell legalább azzal a joggal, hogy saját célú felhasználás érdekében jogdíjmentesen hozzáférjenek az eredményekhez, továbbá hogy – méltányos és észszerű feltételek mellett, a használati jog továbbadásának kizárásával, az eredményeknek az ajánlatkérő szerv javára történő hasznosítása céljából – harmadik feleknek nem kizárólagos használati engedélyt adjanak vagy a vállalkozót ilyen engedély adására kötelezzék. Ha egy vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést követően a szerződésben megállapított határidőn belül nem hasznosítja kereskedelmileg az eredményeket, akkor az ajánlatkérő szerv kötelezheti ez utóbbit arra, hogy az eredmények tulajdonjogát átruházza az ajánlatkérő szervre.

21. cikk

Vegyesfinanszírozási műveletek

E program keretében a vegyesfinanszírozási műveleteket az (EU) 2021/523 rendelettel és a költségvetési rendelet X. címével összhangban kell végrehajtani.

III. FEJEZET

Egyéb pénzügyi rendelkezések

22. cikk

Kumulatív és alternatív finanszírozás

(1)   Azon intézkedés, amely a program keretében hozzájárulásban részesült, más uniós programból is kaphat hozzájárulást, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazon költségeket fedezik. Az intézkedéshez nyújtott hozzájárulásokra a releváns uniós program szabályai alkalmazandók. A kumulatív finanszírozás nem haladhatja meg az intézkedés teljes elszámolható költségét. A különböző uniós programokból származó támogatást arányosan lehet kiszámítani a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumokkal összhangban.

(2)   Az e program keretében kiválósági védjegyet elnyerő intézkedések támogatásban részesülhetnek az Európai Regionális Fejlesztési Alapból vagy az Európai Szociális Alap Pluszból a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdésével összhangban, feltéve, hogy megfelelnek az alábbi kumulatív feltételeknek:

| a) | értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor; |
| --- | --- |

a)

értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor;

| b) | megfelelnek az adott pályázati felhívás minőségre vonatkozó minimumkövetelményeinek; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az adott pályázati felhívás minőségre vonatkozó minimumkövetelményeinek;

| c) | költségvetési korlátok miatt nem támogathatók az adott pályázati felhívás keretében. |
| --- | --- |

c)

költségvetési korlátok miatt nem támogathatók az adott pályázati felhívás keretében.

23. cikk

Közös közbeszerzés

(1)   A költségvetési rendelet 165. cikkének rendelkezésein túlmenően a Bizottság vagy az Ügynökség az ESA-val vagy a program komponenseinek végrehajtásában részt vevő más nemzetközi szervezetekkel közös közbeszerzési eljárásokat is végezhet.

(2)   A költségvetési rendelet 165. cikke szerinti közbeszerzésre vonatkozó rendelkezések értelemszerűen alkalmazandók, feltéve, hogy az uniós intézményekre vonatkozó eljárási rendelkezések minden esetben alkalmazásra kerülnek.

24. cikk

Az Unió operatív rendszerei biztonságának, sértetlenségének és rezilienciájának
  megőrzéséhez szükséges támogathatósági és részvételi feltételek

(1)   A Bizottság alkalmazza a (2) bekezdésben meghatározott, az e cím hatálya alá tartozó közbeszerzésre, vissza nem térítendő támogatásokra vagy pénzdíjakra vonatkozó támogathatósági és részvételi feltételeket, amennyiben úgy ítéli meg, hogy ez szükséges és helyénvaló az operatív uniós rendszerek biztonságának, sértetlenségének és rezilienciájának a megőrzéséhez, figyelembe véve az Unió stratégiai autonómiájának előmozdítására vonatkozó célkitűzést, különösen a legfontosabb technológiákkal és értékláncokkal kapcsolatos technológia tekintetében, megőrizve ugyanakkor a nyitott gazdaságot.

A támogathatósági és részvételi feltételeknek az e bekezdés első albekezdésével összhangban való alkalmazását megelőzően a Bizottság tájékoztatja a 107. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett bizottságot és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a tagállamoknak az említett támogathatósági és részvételi feltételek alkalmazási körével és indokolásával kapcsolatos véleményét.

(2)   A támogathatósági és részvételi feltételek a következők:

| a) | a támogatható jogalanynak valamely tagállamban kell letelepedettnek lennie, és az ügyvezetési struktúráik székhelyének az adott tagállamban kell lennie; |
| --- | --- |

a)

a támogatható jogalanynak valamely tagállamban kell letelepedettnek lennie, és az ügyvezetési struktúráik székhelyének az adott tagállamban kell lennie;

| b) | a támogatható jogalanynak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy minden kapcsolódó tevékenységet egy vagy több tagállamban végez, valamint |
| --- | --- |

b)

a támogatható jogalanynak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy minden kapcsolódó tevékenységet egy vagy több tagállamban végez, valamint

| c) | a támogatható jogalany nem állhat valamely harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt. |
| --- | --- |

c)

a támogatható jogalany nem állhat valamely harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt.

E cikk alkalmazásában a jogalanyok feletti ellenőrzés vagy közvetlenül, vagy egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve meghatározó befolyás gyakorlására való képességet jelenti.

E cikk alkalmazásában az ügyvezetési struktúra a jogalany olyan, a nemzeti jognak megfelelően kijelölt és adott esetben a vezérigazgatónak – vagy bármely más, hasonló döntéshozatali jogkörrel rendelkező személynek – beszámolni köteles testületét jelenti, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy meghatározza a jogalany stratégiáját, céljait és általános irányítását, és amely felügyeli és nyomon követi a vezetői döntéshozatalt.

(3)   A Bizottság a következő, egyidejűleg teljesítendő kumulatív kritériumokon alapuló értékelés nyomán egy adott jogalany tekintetében eltekinthet a (2) bekezdés első albekezdésének a) vagy b) pontja szerinti feltételektől:

| a) | bizonyos, az (1) bekezdésben említett tevékenységekhez szükséges technológiáknak, termékeknek vagy szolgáltatásoknak a tagállamokban nem létezik könnyen igénybe vehető alternatívájuk; |
| --- | --- |

a)

bizonyos, az (1) bekezdésben említett tevékenységekhez szükséges technológiáknak, termékeknek vagy szolgáltatásoknak a tagállamokban nem létezik könnyen igénybe vehető alternatívájuk;

| b) | a jogalany egy olyan országban telepedett le, amely tagja az EGT-nek vagy az EFTA-nak, és amely a 7. cikkben említettek szerinti nemzetközi megállapodást kötött az Unióval, az ügyvezetési struktúrájának székhelye az adott országban van, a közbeszerzéshez, vissza nem térítendő támogatásokhoz vagy pénzdíjakhoz kapcsolódó tevékenységeket pedig az említett harmadik országban vagy egy vagy több ilyen országban végzi; és |
| --- | --- |

b)

a jogalany egy olyan országban telepedett le, amely tagja az EGT-nek vagy az EFTA-nak, és amely a 7. cikkben említettek szerinti nemzetközi megállapodást kötött az Unióval, az ügyvezetési struktúrájának székhelye az adott országban van, a közbeszerzéshez, vissza nem térítendő támogatásokhoz vagy pénzdíjakhoz kapcsolódó tevékenységeket pedig az említett harmadik országban vagy egy vagy több ilyen országban végzi; és

| c) | a jogalany megfelelő intézkedéseket hozott az EU-minősített adatok 43. cikk szerinti védelmének, valamint a program komponensei, azok működése és szolgáltatásai sértetlenségének, biztonságának és rezilienciájának a biztosítására. |
| --- | --- |

c)

a jogalany megfelelő intézkedéseket hozott az EU-minősített adatok 43. cikk szerinti védelmének, valamint a program komponensei, azok működése és szolgáltatásai sértetlenségének, biztonságának és rezilienciájának a biztosítására.

Az e bekezdés első albekezdésének b) pontjától eltérve, a Bizottság eltekinthet a (2) bekezdés első albekezdésének a) vagy b) pontja szerinti feltételektől EEA vagy EFTA tagsággal nem rendelkező, harmadik országban letelepedett jogalanyok esetében, amennyiben azoknak nincsen könnyen elérhető, EGT vagy EFTA tagsággal rendelkező országokban alternatívájuk, valamint az első albekezdés a) és a c) pontjában szereplő feltételek is teljesülnek.

(4)   A Bizottság eltekinthet a (2) bekezdés első albekezdésének c) pontja szerinti feltételektől, ha a valamely tagállamban székhellyel rendelkező jogalany garanciát nyújt a következőkről:

| a) | a jogalany feletti ellenőrzésre oly módon kerül sor, hogy az nem akadályozza vagy korlátozza a jogalany:






  i. | közbeszerzéshez, vissza nem térítendő támogatásokhoz vagy pénzdíjakhoz kapcsolódó tevékenységeinek a végrehajtását; és |
| --- | --- | --- |

a)

a jogalany feletti ellenőrzésre oly módon kerül sor, hogy az nem akadályozza vagy korlátozza a jogalany:

i.

közbeszerzéshez, vissza nem térítendő támogatásokhoz vagy pénzdíjakhoz kapcsolódó tevékenységeinek a végrehajtását; és

| ii. | eredményeinek elérését, különösen a jelentéstételi kötelezettségek révén; |
| --- | --- |

ii.

eredményeinek elérését, különösen a jelentéstételi kötelezettségek révén;

| b) | az ellenőrzést gyakorló harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet kötelezettséget vállal arra, hogy tartózkodik attól, hogy bármilyen ellenőrzési jogot gyakoroljon a jogalany felett vagy jelentéstételi kötelezettséget írjon elő a számára a közbeszerzésre, vissza nem térítendő támogatásokra vagy pénzdíjakra vonatkozóan; és |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzést gyakorló harmadik ország vagy harmadik országbeli szervezet kötelezettséget vállal arra, hogy tartózkodik attól, hogy bármilyen ellenőrzési jogot gyakoroljon a jogalany felett vagy jelentéstételi kötelezettséget írjon elő a számára a közbeszerzésre, vissza nem térítendő támogatásokra vagy pénzdíjakra vonatkozóan; és

| c) | a jogalany a 34. cikk (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően jár el. |
| --- | --- |

c)

a jogalany a 34. cikk (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően jár el.

(5)   A jogalany letelepedési helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak meg kell vizsgálniuk, hogy a jogalany tiszteletben tartja-e a (3) bekezdés c) pontjában meghatározott feltételeket és a (4) bekezdésben említett garanciákat. A Bizottság e vizsgálat eredményeinek megfelelően jár el.

(6)   A Bizottság a 107. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett programbizottság rendelkezésére bocsátja a következőket:

| a) | az e cikk (1) bekezdésében említett támogathatósági és részvételi feltételek alkalmazási köre; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (1) bekezdésében említett támogathatósági és részvételi feltételek alkalmazási köre;

| b) | az e cikknek megfelelően adott mentességek részletes adatai és az indokolásuk; és |
| --- | --- |

b)

az e cikknek megfelelően adott mentességek részletes adatai és az indokolásuk; és

| c) | a mentesség megadásának alapját képező értékelés – figyelemmel e cikk (3) és (4) bekezdésére is –, elkerülve azonban bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatalát. |
| --- | --- |

c)

a mentesség megadásának alapját képező értékelés – figyelemmel e cikk (3) és (4) bekezdésére is –, elkerülve azonban bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatalát.

(7)   A (2) és a (3) bekezdésben meghatározott feltételeket, valamint a (4) bekezdésben meghatározott garanciákat az esetnek megfelelően a közbeszerzésre, a vissza nem térítendő támogatásra vagy a pénzdíjra vonatkozó dokumentumokban rögzíteni kell, és közbeszerzés esetében azokat a létrejövő szerződés teljes életciklusán keresztül alkalmazni kell.

(8)   E cikk nem érinti az 1104/2011/EU határozatot, a 2015.9.15-i felhatalmazáson alapuló bizottsági határozatot (43), az (EU) 2019/452 rendeletet, a 2013/488/EU határozatot és az (EU, Euratom) 2015/444 határozatot, valamint a tagállamok által – az alkalmazandó nemzeti törvények és rendelkezések függvényében – az olyan tevékenységekben részt vevő jogalanyokkal kapcsolatban végzett biztonsági ellenőrzést, amelyekhez szükség van EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre.

Amennyiben az e cikk alkalmazásának keretében minősített szerződéseket kötnek, a Bizottság által az (1) bekezdéssel összhangban alkalmazott támogathatósági és részvételi feltételek nem érintik a nemzeti biztonsági hatóságok hatáskörét.

Ez a cikk nem befolyásolhatja a tagállamokban esetlegesen meglévő, telephelybiztonsági tanúsítvánnyal és személyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárásokat, továbbá nem módosíthatja azokat és nem lehet ellentétes azokkal.

25. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján hozott határozat vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz a programban, a harmadik országnak biztosítania kell az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és az Európai Számvevőszék számára a hatáskörük hiánytalan körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik az 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti vizsgálatok lefolytatásához való jog is.

IV. CÍM

A PROGRAM IRÁNYÍTÁSA

26. cikk

Az irányítás alapelvei

A program irányításának a következő elveken kell alapulnia:

| a) | a program egyes komponenseinek és intézkedéseinek végrehajtásában részt vevő szervezetek, különösen a tagállamok, a Bizottság, az Ügynökség és az ESA, valamint az EUMETSAT közötti világos feladat- és felelősségmegosztás a hatásköreik szabta keretekre építve és elkerülve a feladatok és felelősségek közötti átfedéseket; |
| --- | --- |

a)

a program egyes komponenseinek és intézkedéseinek végrehajtásában részt vevő szervezetek, különösen a tagállamok, a Bizottság, az Ügynökség és az ESA, valamint az EUMETSAT közötti világos feladat- és felelősségmegosztás a hatásköreik szabta keretekre építve és elkerülve a feladatok és felelősségek közötti átfedéseket;

| b) | a program egyes komponenseinek és intézkedéseinek egyedi igényeihez illő, megfelelő irányítási struktúra; |
| --- | --- |

b)

a program egyes komponenseinek és intézkedéseinek egyedi igényeihez illő, megfelelő irányítási struktúra;

| c) | a program alapos ellenőrzése, amely arra is kiterjed, hogy a részt vevő szervezetek mindegyike szigorúan tartja-e magát a költségekhez, az ütemtervhez és a teljesítményhez az e rendelet szerinti szerepének és feladatainak megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a program alapos ellenőrzése, amely arra is kiterjed, hogy a részt vevő szervezetek mindegyike szigorúan tartja-e magát a költségekhez, az ütemtervhez és a teljesítményhez az e rendelet szerinti szerepének és feladatainak megfelelően;

| d) | átlátható és költséghatékony irányítás; |
| --- | --- |

d)

átlátható és költséghatékony irányítás;

| e) | a szolgáltatás folytonossága és a szükséges infrastruktúra folytonossága, beleértve a releváns fenyegetésekkel szembeni védelmet is; |
| --- | --- |

e)

a szolgáltatás folytonossága és a szükséges infrastruktúra folytonossága, beleértve a releváns fenyegetésekkel szembeni védelmet is;

| f) | szisztematikus és strukturált figyelembevétele egyrészt annak, hogy a program komponensei által nyújtott adatok, információk és szolgáltatások felhasználóinak mire van szükségük, másrészt pedig annak, hogy a kapcsolódó tudományos és technológiai fejleményeknek; |
| --- | --- |

f)

szisztematikus és strukturált figyelembevétele egyrészt annak, hogy a program komponensei által nyújtott adatok, információk és szolgáltatások felhasználóinak mire van szükségük, másrészt pedig annak, hogy a kapcsolódó tudományos és technológiai fejleményeknek;

| g) | folyamatos erőfeszítések a kockázatok ellenőrzésére és csökkentésére. |
| --- | --- |

g)

folyamatos erőfeszítések a kockázatok ellenőrzésére és csökkentésére.

27. cikk

A tagállamok szerepe

(1)   A tagállamok részt vehetnek a programban. A programban részt vevő tagállamok a programhoz – különösen a biztonság és a védelem területével kapcsolatos – műszaki tudás, szakismeretek vagy egyéb támogatás biztosításával vagy adott esetben és lehetőség szerint a birtokukban lévő vagy a területükön található adatoknak, információknak, szolgáltatásoknak, illetve infrastruktúrának az Unió rendelkezésére bocsátásával járulnak hozzá, ideértve a lokális Kopernikusz-adatok hatékony és akadálymentes hozzáférhetővé tételét és használatát, valamint a Bizottsággal a programhoz szükséges lokális Kopernikusz-adatok elérhetőségének javítása érdekében folytatott együttműködést, figyelembe véve a vonatkozó engedélyeket és kötelezettségeket.

(2)   A Bizottság hozzájárulási megállapodások útján meghatározott feladatokkal bízhat meg tagállami szervezeteket, amennyiben az említett szervezetet az érintett tagállam kijelölte. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján hozzájárulási megállapodásokra vonatkozó hozzájárulási határozatokat hoz. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárásnak megfelelően fogadja el.

(3)   Bizonyos megfelelően indokolt körülmények esetén a 29. cikkben említett feladatok tekintetében az Ügynökség hozzájárulási megállapodások útján meghatározott feladatokkal bízhat meg tagállami szervezeteket, amennyiben az említett szervezetet az érintett tagállam kijelölte.

(4)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést a program zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében, beleértve a programhoz szükséges frekvenciák megfelelő szintű védelméhez való hozzájárulást.

(5)   A tagállamok és a Bizottság együttműködhetnek annak érdekében, hogy széles körben elterjesszék a program komponensei által biztosított adatokat, információkat és szolgáltatásokat.

(6)   A tagállamok a 107. cikk (6) bekezdésében említett felhasználói fórumhoz lehetőség szerint a végfelhasználók nemzeti szintű közösségeivel folytatott szisztematikus és összehangolt konzultáció alapján járulnak hozzá, különösen a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz tekintetében.

(7)   A tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük annak érdekében, hogy kialakítsák az űrrendszerek elterjesztéséhez szükséges lokális Kopernikusz-komponenst és földi kalibrációs szolgáltatásokat, és hogy a meglévő kapacitásokra építve elősegítsék a lokális Kopernikusz-adatokban és a referencia-adatkészletekben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását.

(8)   A biztonság területén a tagállamok elvégzik a 34. cikk (6) bekezdésében említett feladatokat.

28. cikk

A Bizottság szerepe

(1)   A program végrehajtásáért a Bizottságot terheli általános felelősség, beleértve – a tagállamokat a nemzetbiztonság területén megillető előjogok sérelme nélkül – a biztonság területét is. A Bizottság e rendeletnek megfelelően, a felhasználói igényekkel összhangban meghatározza a program prioritásait és hosszú távú fejlődési irányát, valamint felügyeli annak a többi uniós szakpolitika sérelme nélkül történő végrehajtását.

(2)   A Bizottság végzi a program valamennyi olyan komponensének vagy alkomponensének irányítását, amellyel más szervezetet nem bíztak meg, különösen a GOVSATCOM, a NEO-alkomponens, az SWE-alkomponens és az 55. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett tevékenységek tekintetében.

(3)   A Bizottság gondoskodik a programban részt vevő különféle szervezetek közötti egyértelmű feladat- és felelősségmegosztásról, és koordinálja e szervezetek tevékenységeit. A Bizottság gondoskodik arról is, hogy a program végrehajtásában részt vevő megbízott szervezetek védjék az Unió érdekeit, garantálják az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodást, valamint tiszteletben tartsák a költségvetési rendeletnek és e rendeletnek a rendelkezéseit.

(4)   A Bizottság a költségvetési rendelet 130. cikke rendelkezéseinek megfelelően pénzügyikeret-partnerségi megállapodást köt az Ügynökséggel és a 2004. évi keretmegállapodás figyelembevételével az ESA-val.

(5)   Amennyiben az a program zökkenőmentes működéséhez és a program komponensei általi zavartalan szolgáltatásnyújtáshoz szükséges, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a szóban forgó komponensek és az általuk nyújtott szolgáltatások végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez szükséges műszaki és operatív követelményeket, miután konzultációt folytatott a felhasználókkal – többek között a 107. cikk (6) bekezdésében említett felhasználói fórum útján – és az összes többi releváns érdekelt féllel. A műszaki és operatív követelmények meghatározása során a Bizottság törekszik arra, hogy ne csökkenjen az általános biztonság szintje, és kötelező jelleggel eleget tesz a visszamenőleges kompatibilitás követelményének.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(6)   A Bizottság az Ügynökség és az egyéb megbízott szervezetek feladatainak sérelme nélkül mind a köz-, mind a magánszektorban biztosítja a program komponensei által nyújtott adatok és szolgáltatások elterjedésének és használatának népszerűsítését és maximalizálását, többek között azáltal, hogy támogatja a szóban forgó szolgáltatások és a felhasználóbarát interfészek megfelelő fejlesztését, és erősíti a hosszú távú környezet stabilitását. Megfelelő szinergiákat alakít ki a program egyes komponenseinek alkalmazásai között. Biztosítja, hogy a program és az egyéb uniós intézkedések és programok kiegészítsék egymást, összhangban legyenek, valamint szinergiákat és a kapcsolódási pontokat hoz létre közöttük.

(7)   Szükség esetén a Bizottság gondoskodik a program keretében végzett tevékenységeknek az uniós, nemzeti vagy nemzetközi szinten az űrágazatban folytatott tevékenységekkel való összhangjáról. A Bizottság ösztönzi a tagállamok közötti együttműködést, és ha ez a program szempontjából helyénvaló, elősegíti technológiai képességeik és az űrágazatban zajló fejlesztések konvergenciáját. E célból a Bizottság – adott esetben és vonatkozó hatásköreik keretein belül – együttműködik az Ügynökséggel és az ESA-val.

(8)   A Bizottság tájékoztatja a 107. cikkben említett programbizottságot a közbeszerzési eljárások értékelésének időközi és végleges eredményéről és a köz- és a magánszektorba tartozó jogalanyokkal kötött szerződésekről, ideértve az alvállalkozói szerződéseket is.

29. cikk

Az Ügynökség szerepe

(1)   Az Ügynökségnek a következő saját feladatokat kell ellátnia:

| a) | Biztonsági Akkreditációs Tanácsa révén gondoskodik a program minden komponensének biztonsági tanúsításáról az V. cím II. fejezetének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

Biztonsági Akkreditációs Tanácsa révén gondoskodik a program minden komponensének biztonsági tanúsításáról az V. cím II. fejezetének megfelelően;

| b) | a 34. cikk (3) és (5) bekezdésében említett egyéb feladatokat; |
| --- | --- |

b)

a 34. cikk (3) és (5) bekezdésében említett egyéb feladatokat;

| c) | a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos kommunikációs, piacfejlesztési és promóciós tevékenységeket folytat, különösen piaci elterjesztéssel és felhasználói igények koordinálásával kapcsolatos tevékenységeken keresztül ; |
| --- | --- |

c)

a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos kommunikációs, piacfejlesztési és promóciós tevékenységeket folytat, különösen piaci elterjesztéssel és felhasználói igények koordinálásával kapcsolatos tevékenységeken keresztül ;

| d) | a Kopernikusz által biztosított adatokkal, információkkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kommunikációs, piacfejlesztési és promóciós tevékenységeket folytat, az egyéb megbízott szervezetek és a Bizottság által végzett tevékenységek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

d)

a Kopernikusz által biztosított adatokkal, információkkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos kommunikációs, piacfejlesztési és promóciós tevékenységeket folytat, az egyéb megbízott szervezetek és a Bizottság által végzett tevékenységek sérelme nélkül;

| e) | szakértelmével segíti a Bizottságot, többek között a világűrrel kapcsolatos downstream kutatási prioritások előkészítése tekintetében. |
| --- | --- |

e)

szakértelmével segíti a Bizottságot, többek között a világűrrel kapcsolatos downstream kutatási prioritások előkészítése tekintetében.

(2)   A Bizottság a következő feladatokat bízza az Ügynökségre:

| a) | az EGNOS és a Galileo hasznosításának irányítása, a 44. cikkben előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az EGNOS és a Galileo hasznosításának irányítása, a 44. cikkben előírtaknak megfelelően;

| b) | a GOVSATCOM felhasználói vonatkozású aspektusainak átfogó koordinációja, szoros együttműködésben a tagállamokkal, az érintett uniós ügynökségekkel, az EKSZ-szel és egyéb szervezetekkel a válságkezelési missziók és műveletek céljából; |
| --- | --- |

b)

a GOVSATCOM felhasználói vonatkozású aspektusainak átfogó koordinációja, szoros együttműködésben a tagállamokkal, az érintett uniós ügynökségekkel, az EKSZ-szel és egyéb szervezetekkel a válságkezelési missziók és műveletek céljából;

| c) | a program komponensein és a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz által nyújtott adatokon és szolgáltatásokon alapuló alapvető elemeken és integrált alkalmazásokon alapuló downstream alkalmazások fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási tevékenységek, ideértve azt is, amikor e tevékenységekre a finanszírozást a Horizont Európa program keretében bocsátották rendelkezésre, vagy ha ez a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett célkitűzések eléréséhez szükséges; |
| --- | --- |

c)

a program komponensein és a Galileo, az EGNOS és a Kopernikusz által nyújtott adatokon és szolgáltatásokon alapuló alapvető elemeken és integrált alkalmazásokon alapuló downstream alkalmazások fejlesztésével kapcsolatos végrehajtási tevékenységek, ideértve azt is, amikor e tevékenységekre a finanszírozást a Horizont Európa program keretében bocsátották rendelkezésre, vagy ha ez a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett célkitűzések eléréséhez szükséges;

| d) | a programnak a Galileótól és az EGNOS-tól eltérő komponensei által kínált adatok, információk és szolgáltatások felhasználók körében való elterjesztéséhez kapcsolódó tevékenységek végzése, a Kopernikusz program tevékenységeinek és a más szervezetekre bízott Kopernikusz-szolgáltatásoknak a sérelme nélkül; |
| --- | --- |

d)

a programnak a Galileótól és az EGNOS-tól eltérő komponensei által kínált adatok, információk és szolgáltatások felhasználók körében való elterjesztéséhez kapcsolódó tevékenységek végzése, a Kopernikusz program tevékenységeinek és a más szervezetekre bízott Kopernikusz-szolgáltatásoknak a sérelme nélkül;

| e) | a 6. cikkben említett konkrét intézkedések. |
| --- | --- |

e)

a 6. cikkben említett konkrét intézkedések.

(3)   A Bizottság a 102. cikk (5) bekezdésében említett értékelések alapján más feladatokkal is megbízhatja az Ügynökséget, feltéve, hogy ez nem eredményez párhuzamos munkavégzést a más megbízott szervezetek által a program keretében végzett tevékenységekkel, továbbá feltéve, hogy azok célja a program keretében végzett tevékenységek végrehajtásának hatékonyabbá tétele.

(4)   Az Ügynökségre bízott feladatok tekintetében minden esetben gondoskodni kell a végrehajtásukhoz szükséges megfelelő pénzügyi, emberi és igazgatási erőforrások biztosításáról.

(5)   A költségvetési rendelet 62. cikkének (1) bekezdésétől eltérve és a Bizottságnak az Unió érdekeinek védelmére vonatkozó értékelésére is figyelemmel, az Ügynökség hozzájárulási megállapodások útján meghatározott tevékenységeket más szervezetekre bízhat a hatáskörükbe tartozó területeken, a Bizottságra alkalmazandó közvetett irányítási feltételek szerint.

30. cikk

Az ESA szerepe

(1)   Amennyiben biztosított az Unió érdekeinek védelme, az ESA megbízást kap a következő feladatok elvégzésére:

| a) | a Kopernikusz tekintetében:






  i. | az űrkomponens koordinálása és az űrkomponens végrehajtása és továbbfejlesztése; |
| --- | --- | --- |

a)

a Kopernikusz tekintetében:

i.

az űrkomponens koordinálása és az űrkomponens végrehajtása és továbbfejlesztése;

| ii. | a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának tervezése, kialakítása és megépítése, ideértve az adott infrastruktúra üzemeltetését, valamint a kapcsolódó közbeszerzéseket – kivéve, ha az említett üzemeltetését más szervezetek végzik –; továbbá |
| --- | --- |

ii.

a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának tervezése, kialakítása és megépítése, ideértve az adott infrastruktúra üzemeltetését, valamint a kapcsolódó közbeszerzéseket – kivéve, ha az említett üzemeltetését más szervezetek végzik –; továbbá

| iii. | adott esetben a harmadik felek adataihoz való hozzáférés biztosítása; |
| --- | --- |

iii.

adott esetben a harmadik felek adataihoz való hozzáférés biztosítása;

| b) | a Galileo és az EGNOS tekintetében: rendszerfejlesztés, a földi szegmens és a műholdak egyes részeinek tervezése és fejlesztése, a tesztelésre és a validálásra is kiterjedően; |
| --- | --- |

b)

a Galileo és az EGNOS tekintetében: rendszerfejlesztés, a földi szegmens és a műholdak egyes részeinek tervezése és fejlesztése, a tesztelésre és a validálásra is kiterjedően;

| c) | a program valamennyi komponense tekintetében: upstream kutatási és fejlesztési tevékenységek az ESA szakterületén. |
| --- | --- |

c)

a program valamennyi komponense tekintetében: upstream kutatási és fejlesztési tevékenységek az ESA szakterületén.

(2)   A Bizottság értékelése alapján az ESA-t meg lehet bízni a program igényei szerinti más feladatokkal is, feltéve, hogy az említett feladatok nem eredményeznek párhuzamos munkavégzést a más megbízott szervezetek által a program keretében végzett tevékenységekkel, és azok célja a program keretében végzett tevékenységek végrehajtásának hatékonyabbá tétele.

(3)   A 31. cikkben meghatározott pénzügyikeret-partnerségi megállapodás sérelme nélkül a Bizottság vagy az Ügynökség kérheti az ESA-t, hogy kölcsönösen elfogadott feltételek mellett biztosítsa számukra az e rendelet által rájuk ruházott feladatok elvégzéséhez szükséges műszaki szakértelmet és információkat.

31. cikk

A pénzügyikeret-partnerségi megállapodás

(1)   A 28. cikk (4) bekezdésében említett pénzügyikeret-partnerségi megállapodásban:

| a) | egyértelműen meg kell határozni a Bizottságnak, az Ügynökségnek és az ESA-nak a program minden egyes komponense tekintetében fennálló szerepét, feladatait és kötelezettségeit, valamint a szükséges koordinációs és ellenőrzési mechanizmusokat; |
| --- | --- |

a)

egyértelműen meg kell határozni a Bizottságnak, az Ügynökségnek és az ESA-nak a program minden egyes komponense tekintetében fennálló szerepét, feladatait és kötelezettségeit, valamint a szükséges koordinációs és ellenőrzési mechanizmusokat;

| b) | elő kell írni az ESA számára, hogy alkalmazza az Unió, intézményei és ügynökségei, valamint az ESA között megkötött biztonsági megállapodásokban meghatározott uniós biztonsági szabályokat, különösen a minősített adatok kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

elő kell írni az ESA számára, hogy alkalmazza az Unió, intézményei és ügynökségei, valamint az ESA között megkötött biztonsági megállapodásokban meghatározott uniós biztonsági szabályokat, különösen a minősített adatok kezelése tekintetében;

| c) | rögzíteni kell az ESA-ra bízott pénzeszközök kezelésének feltételeit, különösen a közbeszerzések tekintetében, ideértve az Unió nevében és részéről történő beszerzéskor az uniós beszerzési szabályok alkalmazását, vagy a megbízott szervezetekre vonatkozó szabályoknak a költségvetési rendelet 154. cikkének megfelelő alkalmazását, az irányítási eljárásokat, a teljesítménymutatókkal mért várható eredményeket, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv és az eredmények tekintetében hiányos vagy csalárd teljesítése esetén alkalmazandó intézkedéseket, továbbá a kommunikációs stratégiát, valamint a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal kapcsolatos tulajdonjogi szabályokat; az említett feltételeknek összhangban kell lenniük e rendelet III. és V. címével, valamint a költségvetési rendelettel; |
| --- | --- |

c)

rögzíteni kell az ESA-ra bízott pénzeszközök kezelésének feltételeit, különösen a közbeszerzések tekintetében, ideértve az Unió nevében és részéről történő beszerzéskor az uniós beszerzési szabályok alkalmazását, vagy a megbízott szervezetekre vonatkozó szabályoknak a költségvetési rendelet 154. cikkének megfelelő alkalmazását, az irányítási eljárásokat, a teljesítménymutatókkal mért várható eredményeket, a szerződéseknek a költségek, az ütemterv és az eredmények tekintetében hiányos vagy csalárd teljesítése esetén alkalmazandó intézkedéseket, továbbá a kommunikációs stratégiát, valamint a tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal kapcsolatos tulajdonjogi szabályokat; az említett feltételeknek összhangban kell lenniük e rendelet III. és V. címével, valamint a költségvetési rendelettel;

| d) | elő kell írni, hogy amennyiben az Ügynökség vagy az ESA a pénzügyikeret-partnerségi megállapodás alapján lefolytatott közbeszerzés céljából bírálóbizottságot hoz létre, a Bizottság és adott esetben a másik megbízott szervezet szakértőinek tagként részt kell venniük a bírálóbizottság ülésein. Ez a részvétel nem érinti a bírálóbizottság szakértői függetlenségét; |
| --- | --- |

d)

elő kell írni, hogy amennyiben az Ügynökség vagy az ESA a pénzügyikeret-partnerségi megállapodás alapján lefolytatott közbeszerzés céljából bírálóbizottságot hoz létre, a Bizottság és adott esetben a másik megbízott szervezet szakértőinek tagként részt kell venniük a bírálóbizottság ülésein. Ez a részvétel nem érinti a bírálóbizottság szakértői függetlenségét;

| e) | meg kell állapítani azokat a nyomonkövetési és ellenőrzési intézkedéseket, melyeknek különösen a következőket kell magukban foglalniuk:






  i. | költség-előrejelzési rendszer; |
| --- | --- | --- |

e)

meg kell állapítani azokat a nyomonkövetési és ellenőrzési intézkedéseket, melyeknek különösen a következőket kell magukban foglalniuk:

i.

költség-előrejelzési rendszer;

| ii. | a Bizottságnak vagy adott esetben az Ügynökségnek a költségek és az ütemterv alakulásáról való rendszeres tájékoztatásban részesítése; valamint |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak vagy adott esetben az Ügynökségnek a költségek és az ütemterv alakulásáról való rendszeres tájékoztatásban részesítése; valamint

| iii. | a költségvetési előirányzat, a teljesítmény és az ütemterv közötti eltérés esetében a feladatoknak az előirányzott költségvetés keretein belüli elvégzését biztosító korrekciós intézkedések; |
| --- | --- |

iii.

a költségvetési előirányzat, a teljesítmény és az ütemterv közötti eltérés esetében a feladatoknak az előirányzott költségvetés keretein belüli elvégzését biztosító korrekciós intézkedések;

| f) | a program minden egyes komponense tekintetében meg kell állapítani az ESA javadalmazásának elveit, amelyeknek tükrözniük kell azokat a feltételeket, amelyek mellett az intézkedések végrehajtásra kerülnek, megfelelően figyelembe véve a válsághelyzeteket és az instabilitás jellemezte helyzeteket, és adott esetben teljesítményalapúnak kell lenniük; a javadalmazás csak olyan általános költségeket foglalhat magában, amelyek összefüggenek az Unió által az ESA-ra bízott tevékenységekkel; |
| --- | --- |

f)

a program minden egyes komponense tekintetében meg kell állapítani az ESA javadalmazásának elveit, amelyeknek tükrözniük kell azokat a feltételeket, amelyek mellett az intézkedések végrehajtásra kerülnek, megfelelően figyelembe véve a válsághelyzeteket és az instabilitás jellemezte helyzeteket, és adott esetben teljesítményalapúnak kell lenniük; a javadalmazás csak olyan általános költségeket foglalhat magában, amelyek összefüggenek az Unió által az ESA-ra bízott tevékenységekkel;

| g) | rendelkezni kell arról, hogy az ESA megfelelő intézkedéseket hozzon az Unió érdekei védelmének biztosítása, valamint annak céljából, hogy e rendelet alkalmazása során megfeleljen a Bizottság által az egyes programkomponensekre vonatkozóan hozott határozatoknak. |
| --- | --- |

g)

rendelkezni kell arról, hogy az ESA megfelelő intézkedéseket hozzon az Unió érdekei védelmének biztosítása, valamint annak céljából, hogy e rendelet alkalmazása során megfeleljen a Bizottság által az egyes programkomponensekre vonatkozóan hozott határozatoknak.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján, határoz a pénzügyikeret-partnerségi megállapodásról. Ezek a végrehajtási jogi aktusok a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kerülnek elfogadásra. A megkötendő pénzügyikeret-partnerségi megállapodásról és annak végrehajtásáról jó előre teljeskörűen tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésében említett pénzügyikeret-partnerségi megállapodás értelmében a 29. cikk (2) és (3) bekezdésében említett feladatokkal az Ügynökséget, a 30. cikk (1) bekezdésében említett feladatokkal pedig az ESA-t kell megbízni hozzájárulási megállapodások útján. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el a hozzájárulási megállapodásokra vonatkozó hozzájárulási határozatot. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A megkötendő hozzájárulási megállapodásokról és azok végrehajtásáról jó előre teljeskörűen tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

32. cikk

Az EUMETSAT és az egyéb szervezetek szerepe

(1)   A Bizottság hozzájárulási megállapodásokkal – részben vagy egészben – megbízhat a 29. és a 30. cikkben említettektől eltérő szervezeteket a következő feladatok végrehajtásával:

| a) | az EUMETSAT megbízható a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának vagy részeinek korszerűsítése, üzemeltetésük előkészítése és üzemeltetésük, valamint – adott esetben – a támogató programokból származó adatokhoz való hozzáférés kezelése; |
| --- | --- |

a)

az EUMETSAT megbízható a Kopernikusz űrinfrastruktúrájának vagy részeinek korszerűsítése, üzemeltetésük előkészítése és üzemeltetésük, valamint – adott esetben – a támogató programokból származó adatokhoz való hozzáférés kezelése;

| b) | megfelelő ügynökségek, szervek vagy szervezetek – mint például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, a Frontex, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, a SATCEN és a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központja – megbízhatók a Kopernikusz szolgáltatások vagy azok részeinek végrehajtásával; az ezen ügynökségekre, szervekre vagy szervezetekre ruházott feladatokat az Unió területén található helyszíneken kell végrehajtani; azon ügynökségek, szervek vagy szervezetek, amelyek már megkezdték a rájuk ruházott feladatok végrehajtásának az Unióba való áthelyezésére irányuló folyamatot, korlátozott ideig – legkésőbb 2023. december 31-ig – még folytathatják az említett feladatoknak az Unió területén kívül található helyszíneken történő végrehajtását. |
| --- | --- |

b)

megfelelő ügynökségek, szervek vagy szervezetek – mint például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, a Frontex, az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség, a SATCEN és a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központja – megbízhatók a Kopernikusz szolgáltatások vagy azok részeinek végrehajtásával; az ezen ügynökségekre, szervekre vagy szervezetekre ruházott feladatokat az Unió területén található helyszíneken kell végrehajtani; azon ügynökségek, szervek vagy szervezetek, amelyek már megkezdték a rájuk ruházott feladatok végrehajtásának az Unióba való áthelyezésére irányuló folyamatot, korlátozott ideig – legkésőbb 2023. december 31-ig – még folytathatják az említett feladatoknak az Unió területén kívül található helyszíneken történő végrehajtását.

(2)   A megbízandó szervezetek kiválasztásakor különösen azt kell figyelembe venni, hogy képesek legyenek biztosítani a műveletek folytonosságát és adott esetben biztonságát, a programtevékenységek megzavarása nélkül.

(3)   Amennyiben lehetséges, az e cikk első bekezdésében említett hozzájárulási megállapodásokban szereplő feltételeknek összhangban kell lenniük a 31. cikk (1) bekezdésében említett pénzügyikeret-partnerségi megállapodásban foglalt feltételekkel.

(4)   Az e cikk (1) bekezdésében említett hozzájárulási megállapodásra vonatkozó hozzájárulási határozatról a 107. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárással összhangban konzultálni kell a programbizottsággal. A programbizottságot előzetesen tájékoztatni kell az Unió képviseletében a Bizottság és az e cikk (1) bekezdésében említett szervezetek között kötendő hozzájárulási megállapodásokról.

V. CÍM

A PROGRAM BIZTONSÁGA

I. FEJEZET

A program biztonsága

33. cikk

Biztonsági alapelvek

A program biztonságának a következő elveken kell alapulnia:

| a) | a tagállamok biztonsági területén szerzett tapasztalatainak figyelembevétele és legjobban bevált módszereik kamatoztatása; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok biztonsági területén szerzett tapasztalatainak figyelembevétele és legjobban bevált módszereik kamatoztatása;

| b) | a többek között az operatív funkciók és az akkreditációhoz kapcsolódó tevékenységek szétválasztását előíró tanácsi és bizottsági biztonsági szabályok alkalmazása. |
| --- | --- |

b)

a többek között az operatív funkciók és az akkreditációhoz kapcsolódó tevékenységek szétválasztását előíró tanácsi és bizottsági biztonsági szabályok alkalmazása.

34. cikk

A biztonsággal kapcsolatos irányítás

(1)   A Bizottság a hatáskörébe tartozó területen és az Ügynökség támogatásával magas fokú biztonságról gondoskodik, különösen a következők tekintetében:

| a) | mind a földi, mind pedig a világűrbe telepített infrastruktúra, valamint a szolgáltatásnyújtás védelme különösen fizikai vagy kibertámadásokkal – így például az adatáramlásokkal való interferenciával – szemben; |
| --- | --- |

a)

mind a földi, mind pedig a világűrbe telepített infrastruktúra, valamint a szolgáltatásnyújtás védelme különösen fizikai vagy kibertámadásokkal – így például az adatáramlásokkal való interferenciával – szemben;

| b) | a technológiatranszferek ellenőrzése és irányítása; |
| --- | --- |

b)

a technológiatranszferek ellenőrzése és irányítása;

| c) | a megszerzett szakértelem és know-how Unión belüli fejlesztése és megőrzése; |
| --- | --- |

c)

a megszerzett szakértelem és know-how Unión belüli fejlesztése és megőrzése;

| d) | a nem minősített adatok és a minősített érzékeny adatok védelme. |
| --- | --- |

d)

a nem minősített adatok és a minősített érzékeny adatok védelme.

(2)   E cikk (1) bekezdése alkalmazásában, a Bizottság e célból gondoskodik arról, hogy a program minden komponensére vonatkozóan kockázat- és fenyegetettség-elemzésre kerüljön sor. Az említettelemzés alapján a Bizottság 2023 végéig végrehajtási jogi aktusok révén a program minden egyes komponensére vonatkozóan meghatározza az általános biztonsági követelményeket. Ennek során a Bizottság figyelembe veszi azt is, hogy az említett követelmények milyen hatást gyakorolnak az adott komponens zökkenőmentes működésére, különösen a költségek, a kockázatkezelés és az ütemterv tekintetében, valamint gondoskodik arról, hogy ne csökkenjen az általános biztonsági szint és ne keletkezzen zavar az adott komponensen alapuló meglévő berendezés működésében, továbbá figyelembe veszi a kiberbiztonsági kockázatokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

E rendelet hatálybalépését követően a Bizottság rendelkezésre bocsátja a biztonsági formációban ülésező programbizottsághoz benyújtandó és e bizottság által megvitatandó végrehajtási jogi aktusok indikatív jegyzékét. Az említett jegyzéket az említett végrehajtási jogi aktusok benyújtására vonatkozó indikatív ütemtervnek kell kísérnie.

(3)   A program egy adott komponensének irányításáért felelős szervezet felel az adott komponens üzembiztonságáért, és e célból kockázat- és fenyegetettség-elemzést kell készítenie, valamint el kell végeznie minden olyan tevékenységet, amely az adott komponens biztonságának szavatolásához és nyomon követéséhez szükséges, különösen a műszaki előírások és az üzemeltetési eljárások meghatározását, valamint figyelemmel kell kísérnie, hogy azok megfelelnek-e az e cikk (2) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeknek. A 29. cikk értelmében a Galileo és az EGNOS esetében ez a szervezet az Ügynökség.

(4)   A kockázat- és fenyegetettség-elemzés alapján a Bizottság adott esetben kijelöl egy, a biztonság figyelemmel kísérésére szolgáló struktúrát, amely követi a (KKBP) 2021/698 határozat hatálya alatt kidolgozott utasításokat. E struktúrának a (2) bekezdésben említett biztonsági követelményekkel összhangban kell működnie. A Galileo esetében ez a struktúra a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont.

(5)   Az Ügynökségnek:

| a) | e cím II. fejezetével összhangban és a tagállamok hatásköreinek sérelme nélkül gondoskodnia kell a program összes komponensének biztonsági akkreditációjáról; |
| --- | --- |

a)

e cím II. fejezetével összhangban és a tagállamok hatásköreinek sérelme nélkül gondoskodnia kell a program összes komponensének biztonsági akkreditációjáról;

| b) | gondoskodnia kell a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpontnak az e cikk (2) bekezdésében említett követelmények és a (KKBP) 2021/698 határozat hatálya alapján kidolgozott utasítások szerinti üzemeltetéséről; |
| --- | --- |

b)

gondoskodnia kell a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpontnak az e cikk (2) bekezdésében említett követelmények és a (KKBP) 2021/698 határozat hatálya alapján kidolgozott utasítások szerinti üzemeltetéséről;

| c) | el kell végeznie az 1104/2011/EU határozat alapján számára kijelölt feladatokat; |
| --- | --- |

c)

el kell végeznie az 1104/2011/EU határozat alapján számára kijelölt feladatokat;

| d) | műszaki szakértelmet kell biztosítania a Bizottság számára és el kell látnia a Bizottságot az e rendelet szerinti feladatainak elvégzéséhez szükséges információkkal. |
| --- | --- |

d)

műszaki szakértelmet kell biztosítania a Bizottság számára és el kell látnia a Bizottságot az e rendelet szerinti feladatainak elvégzéséhez szükséges információkkal.

(6)   A program szerves részét képező és a területükön található földi infrastruktúra védelmének biztosítása érdekében a tagállamok:

| a) | a következőkhöz szükséges intézkedésekkel legalább egyenértékű intézkedéseket hoznak:






  i. | a 2008/114/EK tanácsi irányelv (44) értelmében vett, európai kritikus infrastruktúrák védelme; |
| --- | --- | --- |

a)

a következőkhöz szükséges intézkedésekkel legalább egyenértékű intézkedéseket hoznak:

i.

a 2008/114/EK tanácsi irányelv (44) értelmében vett, európai kritikus infrastruktúrák védelme;

| ii. | a saját nemzeti kritikus infrastruktúráik védelme; |
| --- | --- |

ii.

a saját nemzeti kritikus infrastruktúráik védelme;

| b) | ellátják az e rendelet 42. cikkében említett biztonsági akkreditációs feladatokat. |
| --- | --- |

b)

ellátják az e rendelet 42. cikkében említett biztonsági akkreditációs feladatokat.

(7)   A programban részt vevő szervezeteknek minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk a program biztonsága érdekében, többek között a kockázatelemzésben azonosított problémák tekintetében is.

35. cikk

A kiépített rendszerek és szolgáltatások biztonsága

Minden olyan esetben, amikor a rendszerek üzemeltetése veszélyeztetheti az Unió vagy a tagállamok biztonságát, a (KKBP) 2021/698 határozatban meghatározott eljárások alkalmazandók.

II. FEJEZET

Biztonsági akkreditáció

36. cikk

Biztonsági akkreditációs hatóság

Az Ügynökség keretében létrehozott Biztonsági Akkreditációs Tanács a program valamennyi komponense tekintetében a biztonsági akkreditációs hatóság.

37. cikk

A biztonsági akkreditáció általános elvei

A biztonsági akkreditációs tevékenységeket a program minden komponense tekintetében a következő elvek szerint kell végezni:

| a) | a biztonsági akkreditációs tevékenységekre és határozatokra az Unió és a tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősséggel összefüggésben kerül sor; |
| --- | --- |

a)

a biztonsági akkreditációs tevékenységekre és határozatokra az Unió és a tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősséggel összefüggésben kerül sor;

| b) | törekedni kell arra, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatai konszenzussal szülessenek; |
| --- | --- |

b)

törekedni kell arra, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatai konszenzussal szülessenek;

| c) | a biztonsági akkreditációs tevékenységeket kockázatértékelési és -kezelési megközelítés alkalmazásával kell végezni, mérlegelve az adott komponens biztonságát érintő kockázatokat, valamint a kockázatcsökkentést célzó intézkedések által a költségekre vagy az ütemtervre gyakorolt hatást, figyelembe véve azt a célt, hogy az adott komponens általános biztonsági szintje ne csökkenjen; |
| --- | --- |

c)

a biztonsági akkreditációs tevékenységeket kockázatértékelési és -kezelési megközelítés alkalmazásával kell végezni, mérlegelve az adott komponens biztonságát érintő kockázatokat, valamint a kockázatcsökkentést célzó intézkedések által a költségekre vagy az ütemtervre gyakorolt hatást, figyelembe véve azt a célt, hogy az adott komponens általános biztonsági szintje ne csökkenjen;

| d) | a Biztonsági Akkreditációs Tanács biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatait az összetett rendszerek akkreditációja terén megfelelő képesítéssel és megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező, objektív módon eljáró szakembereknek kell előkészíteniük és meghozniuk; |
| --- | --- |

d)

a Biztonsági Akkreditációs Tanács biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatait az összetett rendszerek akkreditációja terén megfelelő képesítéssel és megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező, objektív módon eljáró szakembereknek kell előkészíteniük és meghozniuk;

| e) | törekedni kell arra, hogy az adott komponenssel kapcsolatos biztonsági kérdésekben érintett valamennyi érdekelt féllel sor kerüljön konzultációra; |
| --- | --- |

e)

törekedni kell arra, hogy az adott komponenssel kapcsolatos biztonsági kérdésekben érintett valamennyi érdekelt féllel sor kerüljön konzultációra;

| f) | a biztonsági akkreditációs tevékenységeket a komponenssel kapcsolatban érdekeltséggel bíró valamennyi félnek egy biztonsági akkreditációs stratégiával összhangban kell végeznie, a Bizottság szerepének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

f)

a biztonsági akkreditációs tevékenységeket a komponenssel kapcsolatban érdekeltséggel bíró valamennyi félnek egy biztonsági akkreditációs stratégiával összhangban kell végeznie, a Bizottság szerepének sérelme nélkül;

| g) | a Biztonsági Akkreditációs Tanács biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatait – az általa a vonatkozó biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott eljárásnak megfelelően – a tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni; |
| --- | --- |

g)

a Biztonsági Akkreditációs Tanács biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatait – az általa a vonatkozó biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott eljárásnak megfelelően – a tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni;

| h) | folyamatos, átlátható és teljes mértékben érthető monitoringfolyamattal kell biztosítani, hogy az adott komponenst érintő biztonsági kockázatok ismertek legyenek, hogy a kockázatok elfogadható szintre történő csökkentése érdekében biztonsági intézkedéseket határozzanak meg tekintettel az Unió és tagállamai biztonsági igényeire, valamint a komponens zökkenőmentes működésére, továbbá hogy ezen intézkedések alkalmazására a mélységi védelem koncepciójával összhangban kerüljön sor. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell. A biztonsági kockázatok értékelésére és kezelésére vonatkozó folyamatot az adott komponenssel kapcsolatban érdekeltséggel bíró feleknek közösen, ismétlődő folyamatként kell elvégezniük; |
| --- | --- |

h)

folyamatos, átlátható és teljes mértékben érthető monitoringfolyamattal kell biztosítani, hogy az adott komponenst érintő biztonsági kockázatok ismertek legyenek, hogy a kockázatok elfogadható szintre történő csökkentése érdekében biztonsági intézkedéseket határozzanak meg tekintettel az Unió és tagállamai biztonsági igényeire, valamint a komponens zökkenőmentes működésére, továbbá hogy ezen intézkedések alkalmazására a mélységi védelem koncepciójával összhangban kerüljön sor. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell. A biztonsági kockázatok értékelésére és kezelésére vonatkozó folyamatot az adott komponenssel kapcsolatban érdekeltséggel bíró feleknek közösen, ismétlődő folyamatként kell elvégezniük;

| i) | a Biztonsági Akkreditációs Tanács a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatait a Bizottságtól, valamint az adott komponens végrehajtásáért és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáért felelős egyéb szervektől, továbbá az Ügynökség ügyvezető igazgatójától és igazgatótanácsától szigorúan függetlenül kell, hogy meghozza; |
| --- | --- |

i)

a Biztonsági Akkreditációs Tanács a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatait a Bizottságtól, valamint az adott komponens végrehajtásáért és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáért felelős egyéb szervektől, továbbá az Ügynökség ügyvezető igazgatójától és igazgatótanácsától szigorúan függetlenül kell, hogy meghozza;

| j) | a biztonsági akkreditációs tevékenységek végzésekor kellőképpen figyelembe kell venni, hogy megfelelő koordinációra van szükség a Bizottság és a biztonsági szabályok végrehajtásáért felelős hatóságok között; |
| --- | --- |

j)

a biztonsági akkreditációs tevékenységek végzésekor kellőképpen figyelembe kell venni, hogy megfelelő koordinációra van szükség a Bizottság és a biztonsági szabályok végrehajtásáért felelős hatóságok között;

| k) | az EGNOS-nak a Biztonsági Akkreditációs Tanács által végzett biztonsági akkreditációja nem érintheti az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által végzett, légi közlekedésre vonatkozó akkreditációs tevékenységeket. |
| --- | --- |

k)

az EGNOS-nak a Biztonsági Akkreditációs Tanács által végzett biztonsági akkreditációja nem érintheti az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által végzett, légi közlekedésre vonatkozó akkreditációs tevékenységeket.

38. cikk

A Biztonsági Akkreditációs Tanács feladatai

(1)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács a Bizottság feladatköreinek, valamint az Ügynökség egyéb szerveire ruházott, különösen a biztonságot érintő ügyekkel kapcsolatos feladatköröknek, továbbá a biztonsági akkreditáció tekintetében fennálló tagállami hatásköröknek a sérelme nélkül kell, hogy ellássa feladatait.

(2)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács feladatai a következők:

| a) | biztonsági akkreditációs stratégia meghatározása és jóváhagyása, amelynek keretében megállapításra kerülnek az alábbiak:






  i. | azon tevékenységek köre, amelyek szükségesek a program komponenseinek vagy az említett komponensek részeinek, valamint az azok és más rendszerek vagy komponensek közötti kapcsolódási pontok akkreditációjának elvégzéséhez és fenntartásához; |
| --- | --- | --- |

a)

biztonsági akkreditációs stratégia meghatározása és jóváhagyása, amelynek keretében megállapításra kerülnek az alábbiak:

i.

azon tevékenységek köre, amelyek szükségesek a program komponenseinek vagy az említett komponensek részeinek, valamint az azok és más rendszerek vagy komponensek közötti kapcsolódási pontok akkreditációjának elvégzéséhez és fenntartásához;

| ii. | a program komponenseinek vagy e komponensek részeinek biztonsági akkreditációs folyamata, olyan részletezettségi szinten, amely arányos a kívánt konfidenciaszinttel, és amelyben az akkreditációs feltételek egyértelműen meghatározásra kerülnek; |
| --- | --- |

ii.

a program komponenseinek vagy e komponensek részeinek biztonsági akkreditációs folyamata, olyan részletezettségi szinten, amely arányos a kívánt konfidenciaszinttel, és amelyben az akkreditációs feltételek egyértelműen meghatározásra kerülnek;

| iii. | az akkreditációs eljárásban részt vevő érdekelt felek szerepe; |
| --- | --- |

iii.

az akkreditációs eljárásban részt vevő érdekelt felek szerepe;

| iv. | a program komponenseinek különböző szakaszaihoz illeszkedő akkreditációs ütemterv, különös tekintettel az infrastruktúra kiépítésére, a szolgáltatásnyújtásra és a fejlesztésre; |
| --- | --- |

iv.

a program komponenseinek különböző szakaszaihoz illeszkedő akkreditációs ütemterv, különös tekintettel az infrastruktúra kiépítésére, a szolgáltatásnyújtásra és a fejlesztésre;

| v. | a program komponensei alapján létrehozott rendszerekhez kapcsolódó hálózatok vagy e komponensek részei, valamint az említett komponensek által létrehozott rendszerekhez kapcsolódó berendezések biztonsági akkreditációjának elvei; az akkreditációt a tagállamok biztonsági ügyekben illetékes nemzeti szervezeteinek kell végrehajtaniuk; |
| --- | --- |

v.

a program komponensei alapján létrehozott rendszerekhez kapcsolódó hálózatok vagy e komponensek részei, valamint az említett komponensek által létrehozott rendszerekhez kapcsolódó berendezések biztonsági akkreditációjának elvei; az akkreditációt a tagállamok biztonsági ügyekben illetékes nemzeti szervezeteinek kell végrehajtaniuk;

| b) | a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatok meghozatala, különösen a következőkkel kapcsolatban: műholdak felbocsátásának jóváhagyása, a program komponensei alapján létrehozott rendszerek vagy az említett komponensek elemeinek különböző konfigurációkban és különböző, általuk nyújtott szolgáltatások tekintetében történő üzemeltetésének engedélyezése, az űrbeli jeladással bezárólag, valamint a földi állomások üzemeltetésének engedélyezése; |
| --- | --- |

b)

a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatok meghozatala, különösen a következőkkel kapcsolatban: műholdak felbocsátásának jóváhagyása, a program komponensei alapján létrehozott rendszerek vagy az említett komponensek elemeinek különböző konfigurációkban és különböző, általuk nyújtott szolgáltatások tekintetében történő üzemeltetésének engedélyezése, az űrbeli jeladással bezárólag, valamint a földi állomások üzemeltetésének engedélyezése;

| c) | határozatok meghozatala a 45. cikkben említett PRS-szolgáltatáshoz vagy a program komponenseiből eredő bármely más biztonságos szolgáltatáshoz kapcsolódó hálózatok és berendezések tekintetében kizárólag azzal kapcsolatosan, hogy mely szerveknek engedélyezi az érzékeny PRS-technológiák, PRS-vevőkészülékek vagy PRS biztonsági modulok kifejlesztését vagy gyártását vagy bármely más olyan technológia vagy berendezés kifejlesztését vagy gyártását, amelyet a 34. cikk (2) bekezdésében említett általános biztonsági követelmények alapján ellenőrizni kell, figyelembe véve a biztonsági ügyekben illetékes nemzeti szervezetek által nyújtott tanácsokat és az általános biztonsági kockázatokat; |
| --- | --- |

c)

határozatok meghozatala a 45. cikkben említett PRS-szolgáltatáshoz vagy a program komponenseiből eredő bármely más biztonságos szolgáltatáshoz kapcsolódó hálózatok és berendezések tekintetében kizárólag azzal kapcsolatosan, hogy mely szerveknek engedélyezi az érzékeny PRS-technológiák, PRS-vevőkészülékek vagy PRS biztonsági modulok kifejlesztését vagy gyártását vagy bármely más olyan technológia vagy berendezés kifejlesztését vagy gyártását, amelyet a 34. cikk (2) bekezdésében említett általános biztonsági követelmények alapján ellenőrizni kell, figyelembe véve a biztonsági ügyekben illetékes nemzeti szervezetek által nyújtott tanácsokat és az általános biztonsági kockázatokat;

| d) | a biztonsági akkreditációhoz kapcsolódó minden dokumentum megvizsgálása és jóváhagyása azon dokumentumok kivételével, amelyeket a Bizottság fogad el e rendelet 34. cikkének (2) bekezdése és az 1104/2011/EU határozat 8. cikke alapján; |
| --- | --- |

d)

a biztonsági akkreditációhoz kapcsolódó minden dokumentum megvizsgálása és jóváhagyása azon dokumentumok kivételével, amelyeket a Bizottság fogad el e rendelet 34. cikkének (2) bekezdése és az 1104/2011/EU határozat 8. cikke alapján;

| e) | hatáskörén belüli tanácsadás a Bizottságnak az e rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében és az 1104/2011/EU határozat 8. cikkében említett jogi aktusok szövegtervezetének a kidolgozásához, beleértve a biztonsági üzemeltetési eljárások létrehozását, és álláspontjához nyilatkozat csatolása; |
| --- | --- |

e)

hatáskörén belüli tanácsadás a Bizottságnak az e rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében és az 1104/2011/EU határozat 8. cikkében említett jogi aktusok szövegtervezetének a kidolgozásához, beleértve a biztonsági üzemeltetési eljárások létrehozását, és álláspontjához nyilatkozat csatolása;

| f) | az e rendelet 37. cikkének h) pontjában említett monitoringfolyamattal összhangban kidolgozott biztonságikockázat-értékelés vizsgálata és jóváhagyása, figyelembe véve az e bekezdés c) pontjában említett dokumentumoknak, valamint az e rendelet 34. cikke (2) bekezdésének és az 1104/2011/EU határozat 8. cikkének megfelelően kidolgozott dokumentumoknak való megfelelést; továbbá a Bizottsággal a kockázatcsökkentési intézkedések meghatározása érdekében folytatott együttműködést; |
| --- | --- |

f)

az e rendelet 37. cikkének h) pontjában említett monitoringfolyamattal összhangban kidolgozott biztonságikockázat-értékelés vizsgálata és jóváhagyása, figyelembe véve az e bekezdés c) pontjában említett dokumentumoknak, valamint az e rendelet 34. cikke (2) bekezdésének és az 1104/2011/EU határozat 8. cikkének megfelelően kidolgozott dokumentumoknak való megfelelést; továbbá a Bizottsággal a kockázatcsökkentési intézkedések meghatározása érdekében folytatott együttműködést;

| g) | a program komponenseinek biztonsági akkreditációjával összefüggő biztonsági intézkedések végrehajtásának ellenőrzése biztonsági értékelések, ellenőrzések, vizsgálatok vagy felülvizsgálatok elvégzésével vagy támogatásával, e rendelet 42. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

g)

a program komponenseinek biztonsági akkreditációjával összefüggő biztonsági intézkedések végrehajtásának ellenőrzése biztonsági értékelések, ellenőrzések, vizsgálatok vagy felülvizsgálatok elvégzésével vagy támogatásával, e rendelet 42. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| h) | az elektronikus lehallgatás ellen védelmet biztosító engedélyezett termékek (TEMPEST) és intézkedések, valamint a program komponenseinek biztonságát szolgáló jóváhagyott kriptográfiai termékek kiválasztásának jóváhagyása; |
| --- | --- |

h)

az elektronikus lehallgatás ellen védelmet biztosító engedélyezett termékek (TEMPEST) és intézkedések, valamint a program komponenseinek biztonságát szolgáló jóváhagyott kriptográfiai termékek kiválasztásának jóváhagyása;

| i) | a program komponensei alapján létrehozott rendszerek vagy az említett komponensek részei és más rendszerek közötti kapcsolódási pontok jóváhagyása, vagy adott esetben részvétel a biztonsági kérdésekben illetékes szervezetekkel együtt történő közös jóváhagyási folyamatban; |
| --- | --- |

i)

a program komponensei alapján létrehozott rendszerek vagy az említett komponensek részei és más rendszerek közötti kapcsolódási pontok jóváhagyása, vagy adott esetben részvétel a biztonsági kérdésekben illetékes szervezetekkel együtt történő közös jóváhagyási folyamatban;

| j) | megállapodás az érintett tagállammal a 42. cikk (4) bekezdésében említett, a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványról; |
| --- | --- |

j)

megállapodás az érintett tagállammal a 42. cikk (4) bekezdésében említett, a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványról;

| k) | kockázati jelentések készítése, valamint a Bizottság, az igazgatótanács és az ügyvezető igazgató tájékoztatása a kockázatértékelésről és tanácsadás az adott biztonsági akkreditációs határozat tekintetében a maradék kockázat kezelésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

k)

kockázati jelentések készítése, valamint a Bizottság, az igazgatótanács és az ügyvezető igazgató tájékoztatása a kockázatértékelésről és tanácsadás az adott biztonsági akkreditációs határozat tekintetében a maradék kockázat kezelésével kapcsolatban;

| l) | a Tanács vagy a főképviselő külön kérésére, a Bizottsággal egyeztetve segítségnyújtás a Tanácsnak és a főképviselőnek a (KKBP) 2021/698 határozat végrehajtásában; |
| --- | --- |

l)

a Tanács vagy a főképviselő külön kérésére, a Bizottsággal egyeztetve segítségnyújtás a Tanácsnak és a főképviselőnek a (KKBP) 2021/698 határozat végrehajtásában;

| m) | a feladatai végzéséhez szükséges konzultációk lefolytatása; |
| --- | --- |

m)

a feladatai végzéséhez szükséges konzultációk lefolytatása;

| n) | eljárási szabályzatának elfogadása és közzététele. |
| --- | --- |

n)

eljárási szabályzatának elfogadása és közzététele.

(3)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete alatt – a tagállamok hatáskörének és feladatainak sérelme nélkül – a tagállamokat képviselő különleges alárendelt szervet kell létrehozni különösen a következő feladatok elvégzésére:

| a) | a programhoz tartozó repülési rejtjelkulcsok kezelése; |
| --- | --- |

a)

a programhoz tartozó repülési rejtjelkulcsok kezelése;

| b) | a Galileo PRS-kulcsainak könyvelésére, biztonságos kezelésére, tárolására, terjesztésére és megsemmisítésére vonatkozó eljárások kialakításának és végrehajtásának ellenőrzése, nyomon követése és értékelése. |
| --- | --- |

b)

a Galileo PRS-kulcsainak könyvelésére, biztonságos kezelésére, tárolására, terjesztésére és megsemmisítésére vonatkozó eljárások kialakításának és végrehajtásának ellenőrzése, nyomon követése és értékelése.

39. cikk

A Biztonsági Akkreditációs Tanács összetétele

(1)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács tagállamonként egy-egy képviselőből, a Bizottság képviselőjéből és a főképviselőből áll. A Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjainak hivatali ideje négy év, amely megújítható.

(2)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein való részvételnek a szükséges ismeret elvén kell alapulnia. Adott esetben az ESA képviselői és az Ügynökségnek a biztonsági akkreditációban részt nem vevő képviselői meghívást kaphatnak a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre. Kivételes esetben uniós ügynökségek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői is meghívást kaphatnak arra, hogy megfigyelői minőségben részt vegyenek a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein az adott harmadik országokat vagy nemzetközi szervezeteket közvetlenül érintő ügyek vonatkozásában, különösen a tulajdonukat képező vagy a területükön létrehozott infrastruktúrákat érintő kérdések esetén. A harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői említett részvételének szabályait és az ilyen részvétel feltételeit megfelelő megállapodásokban kell rögzíteni, és azoknak meg kell felelniük a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatában foglaltaknak.

40. cikk

A Biztonsági Akkreditációs Tanács szavazási szabályai

Amennyiben nem alakul ki az e rendelet 37. cikkének b) pontjában említett általános elvek szerinti konszenzus, a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak az EUSZ16. cikkének megfelelően minősített többségi szavazással kell meghoznia határozatait. A Bizottság képviselője és a főképviselő képviselője nem vesz részt a szavazásban. A Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozatokat a Biztonsági Akkreditációs Tanács nevében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke írja alá.

41. cikk

A Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatainak közlése és hatása

(1)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatainak a Bizottság a címzettje.

(2)   A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Biztonsági Akkreditációs Tanácsot arról, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács által tervezett határozatok milyen hatást gyakorolnak a programok komponenseinek megfelelő végrehajtására és a maradék kockázat kezelésére vonatkozó tervek végrehajtására. A Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak figyelembe kell vennie a Bizottságtól kapott minden ilyen jellegű tájékoztatást.

(3)   A Bizottság késlekedés nélkül folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy a biztonsági akkreditációs határozatok elfogadása milyen hatást fejt ki a programok komponenseinek megfelelő végrehajtására. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács által hozott határozat jelentős hatással lehet az említett komponensek megfelelő végrehajtására, például a költségek, az ütemterv vagy a teljesítmény tekintetében, azonnal értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(4)   Az igazgatótanácsot meghatározott időközönként tájékoztatni kell a Biztonsági Akkreditációs Tanácsban folyó munka állásáról.

(5)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács munkájának ütemterve nem akadályozhatja a 100. cikkben említett munkaprogramban meghatározott tevékenységek ütemezését.

42. cikk

A tagállamok szerepe a biztonsági akkreditációban

(1)   A tagállamok továbbítanak a Biztonsági Akkreditációs Tanács számára minden olyan információt, amelyről úgy ítélik meg, hogy a biztonsági akkreditáció szempontjából lényeges.

(2)   A biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti szervek egyetértésével és azok felügyelete mellett a tagállamok nemzeti törvényeikkel és rendeleteikkel összhangban lehetővé teszik a Biztonsági Akkreditációs Tanács által kinevezett és megfelelő felhatalmazással rendelkező személyek számára, hogy a joghatóságuk alá tartozó rendszerek biztonságával kapcsolatos valamennyi információhoz, területhez és helyszínhez hozzáférjenek, többek között a Biztonsági Akkreditációs Tanács által meghatározott biztonsági ellenőrzések és tesztek, valamint a 37. cikk h) pontjában említett biztonsági kockázatok monitoringfolyamatának céljából. Az említett hozzáférés megadása a tagállamok állampolgárainak állampolgárság alapján való megkülönböztetése nélkül kell, hogy történjen.

(3)   A (2) bekezdésben említett ellenőrzéseket és teszteket a következő elveknek megfelelően kell végezni:

| a) | hangsúlyozni kell a biztonság és a hatékony kockázatkezelés fontosságát az ellenőrzött szervezeteken belül; |
| --- | --- |

a)

hangsúlyozni kell a biztonság és a hatékony kockázatkezelés fontosságát az ellenőrzött szervezeteken belül;

| b) | ajánlásokat kell tenni olyan ellenintézkedésekre vonatkozóan, amelyekkel enyhíthető a minősített adatok bizalmas jellegének, sértetlenségének vagy rendelkezésre állásának sérülése által okozott hatás; |
| --- | --- |

b)

ajánlásokat kell tenni olyan ellenintézkedésekre vonatkozóan, amelyekkel enyhíthető a minősített adatok bizalmas jellegének, sértetlenségének vagy rendelkezésre állásának sérülése által okozott hatás;

(4)   Minden egyes tagállam a hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatványt dolgoz ki, amelyben leírja vagy felsorolja az akkreditálandó területeket vagy helyszíneket. A hozzáférés ellenőrzését szolgáló formanyomtatvány vonatkozásában a tagállamok és a Biztonsági Akkreditációs Tanács között előzetes megállapodásnak kell születnie, ezzel biztosítva, hogy a hozzáférés ellenőrzését minden tagállam ugyanazon a szinten végezze.

(5)   A tagállamok helyi szinten felelősek a területükön található és a program komponenseinek biztonsági akkreditációs területéhez tartozó helyszínek biztonsági akkreditációjáért, és erről jelentést tesznek a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak.

III. FEJEZET

A minősített adatok védelme

43. cikk

A minősített adatok védelme

(1)   A programhoz kapcsolódó minősített adatok cseréjére az Unió és valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet közötti, a minősített adatok cseréjéről szóló nemzetközi megállapodás vagy adott esetben az illetékes uniós intézmény vagy szerv és valamely harmadik országnak vagy nemzetközi szervezetnek a minősített adatok cseréje terén illetékes hatóságai által kötött megállapodás, valamint az abban meghatározott feltételek vonatkoznak.

(2)   A harmadik országok területén lakóhellyel rendelkező természetes személyek és az ott letelepedett jogi személyek csak abban az esetben kezelhetnek a programra vonatkozó EU-minősített adatokat, ha az adott harmadik országban olyan biztonsági szabályozások vonatkoznak rájuk, amelyek az (EU, Euratom) 2015/444 határozatban foglalt bizottsági biztonsági szabályokkal és a 2013/488/EU határozat mellékleteiben foglalt tanácsi biztonsági szabályokkal legalább egyenértékű védelmet biztosítanak. A valamely harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által alkalmazott biztonsági szabályozások egyenértékűségét az Unió és az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet között – az EUMSZ 218. cikkében meghatározott eljárással összhangban és a 2013/488/EU határozat 13. cikkének figyelembevételével – kötött adatbiztonsági megállapodásban kell meghatározni, amely adott esetben iparbiztonsági kérdésekre is kiterjed.

(3)   A 2013/488/EU határozat 13. cikkének és az iparbiztonság tekintetében az (EU, Euratom) 2015/444 határozat mellékletében meghatározott irányadó szabályok sérelme nélkül, természetes személyek vagy jogi személyek, harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek – szükségesnek ítélt esetben – eseti alapon hozzáférést kaphatnak EU-minősített adatokhoz, az ezen adatok jellegének és tartalmának, a címzett tekintetében a szükséges ismeret elvének és az Unió számára jelentkező előnyök mértékének megfelelően.

VI. CÍM

GALILEO ÉS EGNOS

44. cikk

Támogatható intézkedések

A Galileo és az EGNOS hasznosításának a következő támogatható intézkedésekre kell kiterjednie:

| a) | a világűrbe telepített infrastruktúra irányítása, működtetése, karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve a korszerűsítéseket és az elavulás kezelését; |
| --- | --- |

a)

a világűrbe telepített infrastruktúra irányítása, működtetése, karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve a korszerűsítéseket és az elavulás kezelését;

| b) | a földi infrastruktúra – különösen az (EU) 2016/413 végrehajtási határozat vagy az (EU) 2017/1406 bizottsági végrehajtási határozatokban (45) említett földi központok és állomások – és hálózatok irányítása, működtetése, karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve a korszerűsítéseket és az elavulás kezelését; |
| --- | --- |

b)

a földi infrastruktúra – különösen az (EU) 2016/413 végrehajtási határozat vagy az (EU) 2017/1406 bizottsági végrehajtási határozatokban (45) említett földi központok és állomások – és hálózatok irányítása, működtetése, karbantartása, folyamatos tökéletesítése, fejlesztése és védelme, ideértve a korszerűsítéseket és az elavulás kezelését;

45

| c) | a rendszerek jövőbeli generációinak kifejlesztése, valamint a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások továbbfejlesztése, többek között a releváns érdekelt felek igényeinek figyelembevételével; mindez nem sértheti az Unió pénzügyi terveivel kapcsolatos jövőbeli határozatokat; |
| --- | --- |

c)

a rendszerek jövőbeli generációinak kifejlesztése, valamint a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások továbbfejlesztése, többek között a releváns érdekelt felek igényeinek figyelembevételével; mindez nem sértheti az Unió pénzügyi terveivel kapcsolatos jövőbeli határozatokat;

| d) | a Galileo és az EGNOS downstream alkalmazásai fejlesztésének, valamint az alapvető technológiai elemek, így például a Galileo jeleket használó lapkakészletek és vevőkészülékek kialakításának és fejlesztésének a támogatása; |
| --- | --- |

d)

a Galileo és az EGNOS downstream alkalmazásai fejlesztésének, valamint az alapvető technológiai elemek, így például a Galileo jeleket használó lapkakészletek és vevőkészülékek kialakításának és fejlesztésének a támogatása;

| e) | a Galileóhoz és az EGNOS-hoz kapcsolódó tanúsítási és szabványosítási tevékenységek támogatása, különösen a közlekedési ágazatban; |
| --- | --- |

e)

a Galileóhoz és az EGNOS-hoz kapcsolódó tanúsítási és szabványosítási tevékenységek támogatása, különösen a közlekedési ágazatban;

| f) | a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások folyamatos biztosítása, valamint – a tagállami és a magánszektorbeli kezdeményezéseket kiegészítve –, e szolgáltatások piacának fejlesztése, különösen a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

f)

a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások folyamatos biztosítása, valamint – a tagállami és a magánszektorbeli kezdeményezéseket kiegészítve –, e szolgáltatások piacának fejlesztése, különösen a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása érdekében;

| g) | együttműködés más regionális vagy globális műholdas navigációs rendszerekkel, többek között a kompatibilitás és az interoperabilitás elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

g)

együttműködés más regionális vagy globális műholdas navigációs rendszerekkel, többek között a kompatibilitás és az interoperabilitás elősegítése érdekében;

| h) | a rendszerek megbízhatóságának és hasznosításuknak, valamint a szolgáltatások teljesítményének ellenőrzésére szolgáló elemek; |
| --- | --- |

h)

a rendszerek megbízhatóságának és hasznosításuknak, valamint a szolgáltatások teljesítményének ellenőrzésére szolgáló elemek;

| i) | a szolgáltatásnyújtással és a lefedettség növelésének koordinációjával kapcsolatos tevékenységek. |
| --- | --- |

i)

a szolgáltatásnyújtással és a lefedettség növelésének koordinációjával kapcsolatos tevékenységek.

45. cikk

A Galileo által nyújtott szolgáltatások

(1)   A Galileo által nyújtott szolgáltatások a következőket foglalják magukban:

| a) | nyilvános Galileo szolgáltatás (Galileo open service – GOS): ingyenes a felhasználók számára, és főként a fogyasztók általi használatra szánt, nagy adatforgalmat lebonyolító műholdas navigációs alkalmazások által felhasználható helymeghatározási és szinkronizációs adatokat szolgáltat; |
| --- | --- |

a)

nyilvános Galileo szolgáltatás (Galileo open service – GOS): ingyenes a felhasználók számára, és főként a fogyasztók általi használatra szánt, nagy adatforgalmat lebonyolító műholdas navigációs alkalmazások által felhasználható helymeghatározási és szinkronizációs adatokat szolgáltat;

| b) | nagy pontosságú szolgáltatás (high-accuracy service – HAS): ingyenes a felhasználók számára, és kiegészítő frekvenciasávban továbbított további adatok révén nagy pontosságú helymeghatározási és szinkronizációs adatokat biztosít, elsősorban professzionális vagy kereskedelmi célú műholdas navigációs alkalmazások céljára; |
| --- | --- |

b)

nagy pontosságú szolgáltatás (high-accuracy service – HAS): ingyenes a felhasználók számára, és kiegészítő frekvenciasávban továbbított további adatok révén nagy pontosságú helymeghatározási és szinkronizációs adatokat biztosít, elsősorban professzionális vagy kereskedelmi célú műholdas navigációs alkalmazások céljára;

| c) | jelhitelesítési szolgáltatás (signal authentication service – SAS): a jelekbe beépített titkosított kódokon alapul, elsősorban professzionális vagy kereskedelmi célú műholdas navigációs alkalmazások céljára; |
| --- | --- |

c)

jelhitelesítési szolgáltatás (signal authentication service – SAS): a jelekbe beépített titkosított kódokon alapul, elsősorban professzionális vagy kereskedelmi célú műholdas navigációs alkalmazások céljára;

| d) | kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás (public regulated service – PRS): kizárólagosan a kormányok által felhatalmazott felhasználók számára, többek között a biztonság és védelem területén olyan érzékeny alkalmazások céljára kell fenntartani, amelyek a szolgáltatás magas fokú folytonosságát igénylik, valamint erős és kódolt jeleket használ; a szolgáltatás térítésmentes a tagállamok, a Tanács, a Bizottság, az EKSZ és adott esetben a megfelelő engedéllyel rendelkező uniós ügynökségek számára. Az 1104/2011/EU határozat 2. cikkében említett PRS-használatra jogosult felek díjfizetésének kérdését eseti alapon kell elbírálni, és megfelelő rendelkezéseket kell meghatározni az e határozat 3. cikkének (5) bekezdése alapján kötött megállapodásokban. A PRS-hez való hozzáférést az 1104/2011/EU határozattal összhangban kell szabályozni; |
| --- | --- |

d)

kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás (public regulated service – PRS): kizárólagosan a kormányok által felhatalmazott felhasználók számára, többek között a biztonság és védelem területén olyan érzékeny alkalmazások céljára kell fenntartani, amelyek a szolgáltatás magas fokú folytonosságát igénylik, valamint erős és kódolt jeleket használ; a szolgáltatás térítésmentes a tagállamok, a Tanács, a Bizottság, az EKSZ és adott esetben a megfelelő engedéllyel rendelkező uniós ügynökségek számára. Az 1104/2011/EU határozat 2. cikkében említett PRS-használatra jogosult felek díjfizetésének kérdését eseti alapon kell elbírálni, és megfelelő rendelkezéseket kell meghatározni az e határozat 3. cikkének (5) bekezdése alapján kötött megállapodásokban. A PRS-hez való hozzáférést az 1104/2011/EU határozattal összhangban kell szabályozni;

| e) | sürgősségi segélyszolgálat (emergency service – ES): ingyenes a felhasználók számára, jelek kibocsátása révén bizonyos területek vonatkozásában természeti katasztrófákkal vagy egyéb vészhelyzetekkel kapcsolatos figyelmeztetéseket közvetít; a segélyszolgálatot adott esetben a tagállamok nemzeti polgári védelmi hatóságaival együttműködve kell biztosítani; |
| --- | --- |

e)

sürgősségi segélyszolgálat (emergency service – ES): ingyenes a felhasználók számára, jelek kibocsátása révén bizonyos területek vonatkozásában természeti katasztrófákkal vagy egyéb vészhelyzetekkel kapcsolatos figyelmeztetéseket közvetít; a segélyszolgálatot adott esetben a tagállamok nemzeti polgári védelmi hatóságaival együttműködve kell biztosítani;

| f) | időmeghatározási szolgáltatás (timing service – TS): a felhasználók számára ingyenesnek kell lennie, pontos és megbízható referenciaidőt és egyeztetett világidőt biztosít, megkönnyítve a Galileón alapuló időmeghatározási alkalmazások kifejlesztését és a kritikus alkalmazásokban való felhasználását. |
| --- | --- |

f)

időmeghatározási szolgáltatás (timing service – TS): a felhasználók számára ingyenesnek kell lennie, pontos és megbízható referenciaidőt és egyeztetett világidőt biztosít, megkönnyítve a Galileón alapuló időmeghatározási alkalmazások kifejlesztését és a kritikus alkalmazásokban való felhasználását.

(2)   A Galileónak a következőkhöz is hozzá kell járulnia:

| a) | a COSPAS-SARSAT-rendszer kutató-mentő támogatási szolgáltatása (search and rescue support service – SAR), a jeladók által kibocsátott vészjelzések észlelésével és egy visszajelzésen („return link”) keresztül a jeladónak címzett válaszüzenetek küldésével; |
| --- | --- |

a)

a COSPAS-SARSAT-rendszer kutató-mentő támogatási szolgáltatása (search and rescue support service – SAR), a jeladók által kibocsátott vészjelzések észlelésével és egy visszajelzésen („return link”) keresztül a jeladónak címzett válaszüzenetek küldésével;

| b) | a nyilvános Galileo szolgáltatás jelei alapján, valamint az EGNOS és más műholdas navigációs rendszerekkel együttesen működő, uniós vagy nemzetközi szinten szabványosított, az életbiztonsági alkalmazások felhasználóinak szánt integritásfigyelő szolgáltatások; |
| --- | --- |

b)

a nyilvános Galileo szolgáltatás jelei alapján, valamint az EGNOS és más műholdas navigációs rendszerekkel együttesen működő, uniós vagy nemzetközi szinten szabványosított, az életbiztonsági alkalmazások felhasználóinak szánt integritásfigyelő szolgáltatások;

| c) | az (EU) 2016/413 végrehajtási határozatban említett, a GNSS szolgáltató központon keresztül nyújtott űrmeteorológiai információk és a Galileo földi infrastruktúráján keresztüli korai előrejelzési szolgáltatások, amelyek célja elsősorban az űrrel kapcsolatos potenciális kockázatok csökkentése a Galileo és más GNSS-rendszerek által nyújtott szolgáltatások felhasználói számára. |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2016/413 végrehajtási határozatban említett, a GNSS szolgáltató központon keresztül nyújtott űrmeteorológiai információk és a Galileo földi infrastruktúráján keresztüli korai előrejelzési szolgáltatások, amelyek célja elsősorban az űrrel kapcsolatos potenciális kockázatok csökkentése a Galileo és más GNSS-rendszerek által nyújtott szolgáltatások felhasználói számára.

46. cikk

Az EGNOS által nyújtott szolgáltatások

(1)   Az EGNOS által nyújtott szolgáltatásoknak a következőket kell magukban foglalniuk:

| a) | nyilvános EGNOS szolgáltatás (EGNOS open service – EOS): mentes a közvetlen használati díjaktól, és főként a fogyasztók általi használatra szánt, nagy adatforgalmat lebonyolító műholdas navigációs alkalmazások által használt helymeghatározási és szinkronizációs adatokat szolgáltat; |
| --- | --- |

a)

nyilvános EGNOS szolgáltatás (EGNOS open service – EOS): mentes a közvetlen használati díjaktól, és főként a fogyasztók általi használatra szánt, nagy adatforgalmat lebonyolító műholdas navigációs alkalmazások által használt helymeghatározási és szinkronizációs adatokat szolgáltat;

| b) | az EGNOS adathozzáférési szolgáltatása (EGNOS data access service – EDAS): mentes a közvetlen használati díjaktól, elsősorban professzionális vagy kereskedelmi célú műholdas navigációs alkalmazások céljára nyújt helymeghatározási és szinkronizációs adatokat, jobb teljesítményt és nagyobb hozzáadott értéket biztosítva, mint az EOS által nyújtott adatok; |
| --- | --- |

b)

az EGNOS adathozzáférési szolgáltatása (EGNOS data access service – EDAS): mentes a közvetlen használati díjaktól, elsősorban professzionális vagy kereskedelmi célú műholdas navigációs alkalmazások céljára nyújt helymeghatározási és szinkronizációs adatokat, jobb teljesítményt és nagyobb hozzáadott értéket biztosítva, mint az EOS által nyújtott adatok;

| c) | életbiztonsági (safety-of-life – SoL) szolgáltatás: mentes a közvetlen használati díjaktól, helymeghatározási és időszinkronizációs adatokat nyújt nagy fokú folytonosság, rendelkezésre állás és pontosság mellett, beleértve egy integritásüzenetet is, amely figyelmezteti a felhasználókat, amennyiben a Galileo és más, a lefedett területen az EGNOS által pontosított GNSS-rendszerekben meghibásodásra vagy az ezek által kibocsátott jelekben a tűréshatár túllépésére kerül sor, elsősorban olyan felhasználók részére, akik számára a biztonság alapvetően fontos, különösen a polgári repülési ágazatban és a léginavigációs szolgáltatások céljára – az ICAO szabványaival összhangban – vagy más közlekedési ágazatokban. |
| --- | --- |

c)

életbiztonsági (safety-of-life – SoL) szolgáltatás: mentes a közvetlen használati díjaktól, helymeghatározási és időszinkronizációs adatokat nyújt nagy fokú folytonosság, rendelkezésre állás és pontosság mellett, beleértve egy integritásüzenetet is, amely figyelmezteti a felhasználókat, amennyiben a Galileo és más, a lefedett területen az EGNOS által pontosított GNSS-rendszerekben meghibásodásra vagy az ezek által kibocsátott jelekben a tűréshatár túllépésére kerül sor, elsősorban olyan felhasználók részére, akik számára a biztonság alapvetően fontos, különösen a polgári repülési ágazatban és a léginavigációs szolgáltatások céljára – az ICAO szabványaival összhangban – vagy más közlekedési ágazatokban.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szolgáltatásokat 2026 végéig elsősorban a tagállamok földrajzilag Európában található területein kell biztosítani, beleértve e vonatkozásban Ciprust, az Azori-szigeteket, a Kanári-szigeteket és Madeirát.

(3)   Az EGNOS földrajzi lefedettsége – a műszaki megvalósíthatóság határain belül, a 34. cikk (2) bekezdésében meghatározott biztonsági követelményekkel összhangban, valamint az életbiztonsági szolgáltatás esetében nemzetközi megállapodások alapján – kiterjeszthető a világ más régióira is, különösen a tagjelölt országok, az egységes európai égbolt kezdeményezésben részt vevő harmadik országok, valamint az európai szomszédságpolitikában részt vevő harmadik országok területére.

(4)   Az EGNOS földrajzi lefedettsége az e cikk (3) bekezdése szerinti kiterjesztésének a költségei – így például az ezekre a régiókra jellemző kapcsolódó üzemeltetési költségek – nem fedezhetők a 11. cikkben említett költségvetésből. A Bizottságnak más programokat vagy eszközt kell mérlegelnie az ilyen tevékenységek finanszírozására. A földrajzi lefedettség kiterjesztése nem késleltetheti az e cikk (1) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtását a tagállamok földrajzilag Európában található területein.

47. cikk

A Galileo és az EGNOS végrehajtási intézkedései

Amennyiben az a Galileo és az EGNOS zavartalan működése és piaci fogadtatása szempontjából szükséges, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szükség esetén meghatározza az alábbiakhoz szükséges intézkedéseket:

| a) | a Galileo és az EGNOS üzemeltetéséhez szervesen kapcsolódó kockázatok kezelése és csökkentése, különösen a szolgáltatás folytonosságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

a)

a Galileo és az EGNOS üzemeltetéséhez szervesen kapcsolódó kockázatok kezelése és csökkentése, különösen a szolgáltatás folytonosságának biztosítása érdekében;

| b) | a Galileo és az EGNOS végrehajtásának nyomon követése és értékelése szempontjából meghatározó döntési szakaszok megállapítása; |
| --- | --- |

b)

a Galileo és az EGNOS végrehajtásának nyomon követése és értékelése szempontjából meghatározó döntési szakaszok megállapítása;

| c) | a Galileo és az EGNOS földi infrastruktúráihoz tartozó központok helyének meghatározása a biztonsági követelményeknek megfelelően, nyitott és átlátható eljárás keretében, valamint ezen infrastruktúrák üzemeltetésének biztosítása; |
| --- | --- |

c)

a Galileo és az EGNOS földi infrastruktúráihoz tartozó központok helyének meghatározása a biztonsági követelményeknek megfelelően, nyitott és átlátható eljárás keretében, valamint ezen infrastruktúrák üzemeltetésének biztosítása;

| d) | a 45. cikk (1) bekezdésének c), e) és f) pontjában, valamint a 45. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett szolgáltatásokra vonatkozó műszaki és operatív előírások meghatározása. |
| --- | --- |

d)

a 45. cikk (1) bekezdésének c), e) és f) pontjában, valamint a 45. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett szolgáltatásokra vonatkozó műszaki és operatív előírások meghatározása.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

48. cikk

Kompatibilitás, interoperabilitás és szabványosítás

(1)   A Galileónak és az EGNOS-nak, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásoknak műszaki szempontból kompatibilisnek és interoperábilisnak kell lenniük, többek között felhasználói szinten is.

(2)   A Galileónak és az EGNOS-nak, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásoknak kompatibilisnek és interoperábilisnak kell lenniük más műholdas rádiónavigációs rendszerekkel és a hagyományos rádiónavigációs eszközökkel, amennyiben a szükséges kompatibilitási és interoperabilitási követelményeket és azok feltételeit nemzetközi megállapodások írják elő.

VII. CÍM

KOPERNIKUSZ

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

49. cikk

A Kopernikusz program hatálya

(1)   A Kopernikusz program végrehajtására azon előzetes beruházások felhasználásával kerül sor, amelyeket többek közt az olyan szereplők hajtottak végre, mint az ESA és az EUMETSTAT, valamint adott esetben, és amennyiben költséghatékonyan megoldható, a tagállamok nemzeti vagy regionális kapacitásaira építve, továbbá az összehasonlítható adatok és információk kereskedelmi szolgáltatóinak kapacitását, valamint a verseny és a piaci fejlődés előmozdításának szükségességét is figyelembe véve, egyúttal maximalizálva az európai felhasználók lehetőségeit.

(2)   A Kopernikusz program a felhasználói igényekre építve, valamint ingyenes, teljes körű és nyíltadat-politika alapján szolgáltat adatokat és információkat.

(3)   A Kopernikusz program révén támogatni kell az Unió és tagállamai szakpolitikáinak kialakítását, végrehajtását és nyomon követését, különösen a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a tengerek, a hajózás, az atmoszféra, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés, a kulturális örökség védelme, a polgári védelem, az infrastruktúra felügyelete, a biztonság és a védelem, valamint a digitális gazdaság területén, az adminisztratív terhek további csökkentésének céljával.

(4)   A Kopernikusz program a következő négy elemből áll:

| a) | adatbeszerzés, amely a következőket tartalmazza:






  i. | a Kopernikusz-Sentinelek fejlesztése és üzemeltetése; |
| --- | --- | --- |

a)

adatbeszerzés, amely a következőket tartalmazza:

i.

a Kopernikusz-Sentinelek fejlesztése és üzemeltetése;

| ii. | hozzáférés a Föld világűrből való megfigyelésére vonatkozó, harmadik felektől származó adatokhoz; |
| --- | --- |

ii.

hozzáférés a Föld világűrből való megfigyelésére vonatkozó, harmadik felektől származó adatokhoz;

| iii. | hozzáférés lokális és egyéb kiegészítő adatokhoz; |
| --- | --- |

iii.

hozzáférés lokális és egyéb kiegészítő adatokhoz;

| b) | adat- és információfeldolgozás a Kopernikusz szolgáltatások révén, amely a környezeti monitoring, jelentéstétel és megfelelés-biztosítás, valamint a polgári védelem és a biztonsági szolgáltatások támogatását célzó, hozzáadott értéket képviselő információk előállítására irányuló tevékenységekre is kiterjed; |
| --- | --- |

b)

adat- és információfeldolgozás a Kopernikusz szolgáltatások révén, amely a környezeti monitoring, jelentéstétel és megfelelés-biztosítás, valamint a polgári védelem és a biztonsági szolgáltatások támogatását célzó, hozzáadott értéket képviselő információk előállítására irányuló tevékenységekre is kiterjed;

| c) | adathozzáférés és elosztás, amely a Kopernikusz-adatok és -információk keresését, megtekintését, hozzáférhetőségét, terjesztését és hasznosítását valamint hosszú távú megőrzését biztosító infrastruktúrát és szolgáltatásokat foglal magában, felhasználóbarát módon; |
| --- | --- |

c)

adathozzáférés és elosztás, amely a Kopernikusz-adatok és -információk keresését, megtekintését, hozzáférhetőségét, terjesztését és hasznosítását valamint hosszú távú megőrzését biztosító infrastruktúrát és szolgáltatásokat foglal magában, felhasználóbarát módon;

| d) | a 28. cikk (6) bekezdésének megfelelően a Kopernikusz-felhasználók általi igénybevétel, piacfejlesztés és kapacitásépítés, amely az arra irányuló releváns tevékenységeket, erőforrásokat és szolgáltatásokat foglalja magában, amelyek célja, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása, továbbá a felhasználói igények gyűjtése és elemzése érdekében minden szinten előmozdítsák a Kopernikusz programot, valamint a Kopernikusz-adatokat és a Kopernikusz-szolgáltatásokat, valamint a kapcsolódó downstream alkalmazásokat és azok fejlesztését. |
| --- | --- |

d)

a 28. cikk (6) bekezdésének megfelelően a Kopernikusz-felhasználók általi igénybevétel, piacfejlesztés és kapacitásépítés, amely az arra irányuló releváns tevékenységeket, erőforrásokat és szolgáltatásokat foglalja magában, amelyek célja, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében említett társadalmi-gazdasági előnyök maximális kiaknázása, továbbá a felhasználói igények gyűjtése és elemzése érdekében minden szinten előmozdítsák a Kopernikusz programot, valamint a Kopernikusz-adatokat és a Kopernikusz-szolgáltatásokat, valamint a kapcsolódó downstream alkalmazásokat és azok fejlesztését.

(5)   A Kopernikusz program révén elő kell mozdítani a megfigyelési rendszerek és a kapcsolódó adatcsere nemzetközi koordinációját annak érdekében, hogy erősödjön globális dimenziója és kiegészítő jellege, a nemzetközi megállapodások és koordinálási eljárások figyelembevétele mellett.

II. FEJEZET

Támogatható intézkedések

50. cikk

Támogatható intézkedések az adatbeszerzés terén

A Kopernikusz program keretében támogatható intézkedések a következőkre terjednek ki:

| a) | a már meglévő Kopernikusz-Sentinel programok kibővített folytonosságának biztosítására, valamint a megfigyelés körének kibővítése érdekében további Kopernikusz-Sentinelek kifejlesztésére, felbocsátására, fenntartására és üzemeltetésére irányuló intézkedések, különösen a következő prioritásokkal: az emberi eredetű CO2 és egyéb üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követését szolgáló megfigyelési kapacitások, a sarkköri régiók megfigyelésének és innovatív környezetvédelmi alkalmazásoknak a lehetővé tétele a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban, a víz- és a tengeri erőforrásokkal való gazdálkodásban, valamint a kulturális örökség terén; |
| --- | --- |

a)

a már meglévő Kopernikusz-Sentinel programok kibővített folytonosságának biztosítására, valamint a megfigyelés körének kibővítése érdekében további Kopernikusz-Sentinelek kifejlesztésére, felbocsátására, fenntartására és üzemeltetésére irányuló intézkedések, különösen a következő prioritásokkal: az emberi eredetű CO2 és egyéb üvegházhatású gázok kibocsátásának nyomon követését szolgáló megfigyelési kapacitások, a sarkköri régiók megfigyelésének és innovatív környezetvédelmi alkalmazásoknak a lehetővé tétele a mezőgazdaságban, az erdőgazdálkodásban, a víz- és a tengeri erőforrásokkal való gazdálkodásban, valamint a kulturális örökség terén;

| b) | a harmadik felektől származó azon Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférést biztosító intézkedések, amelyekre Kopernikusz szolgáltatások létrehozásához van szükség, vagy amelyeket uniós intézmények, ügynökségek és decentralizált szolgálatok, valamint adott esetben és amennyiben költséghatékony, a nemzeti vagy regionális állami szervek kívánnak felhasználni; |
| --- | --- |

b)

a harmadik felektől származó azon Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférést biztosító intézkedések, amelyekre Kopernikusz szolgáltatások létrehozásához van szükség, vagy amelyeket uniós intézmények, ügynökségek és decentralizált szolgálatok, valamint adott esetben és amennyiben költséghatékony, a nemzeti vagy regionális állami szervek kívánnak felhasználni;

| c) | a Kopernikusz-adatok és -információk előállításához, kalibrálásához és hitelesítéséhez szükséges lokális Kopernikusz-adatokhoz és egyéb kiegészítő adatokhoz való hozzáférés biztosítására és koordinálására irányuló intézkedések, többek között – és amennyiben költséghatékony – a meglévő nemzeti kapacitások használata és az átfedések elkerülése. |
| --- | --- |

c)

a Kopernikusz-adatok és -információk előállításához, kalibrálásához és hitelesítéséhez szükséges lokális Kopernikusz-adatokhoz és egyéb kiegészítő adatokhoz való hozzáférés biztosítására és koordinálására irányuló intézkedések, többek között – és amennyiben költséghatékony – a meglévő nemzeti kapacitások használata és az átfedések elkerülése.

51. cikk

Támogatható tevékenységek a Kopernikusz-szolgáltatások terén

(1)   A Kopernikusz-szolgáltatások keretében támogatható tevékenységek a következők:

| a) | környezetvédelmi monitoring, jelentéstételi és megfelelésbiztosítási szolgáltatások, amelyek az alábbiakra terjednek ki:






  i. | globális szintű légkörmonitoring a levegőminőségre, különösen az európai szintre összpontosítva, és a légkör összetételére vonatkozó információk szolgáltatása érdekében, |
| --- | --- | --- |

a)

környezetvédelmi monitoring, jelentéstételi és megfelelésbiztosítási szolgáltatások, amelyek az alábbiakra terjednek ki:

i.

globális szintű légkörmonitoring a levegőminőségre, különösen az európai szintre összpontosítva, és a légkör összetételére vonatkozó információk szolgáltatása érdekében,

| ii. | tengerikörnyezet-monitoring az óceáni, tengeri és tengerparti ökoszisztémák állapotára és dinamikájára, erőforrásaikra és felhasználásukra vonatkozó információk szolgáltatása érdekében, |
| --- | --- |

ii.

tengerikörnyezet-monitoring az óceáni, tengeri és tengerparti ökoszisztémák állapotára és dinamikájára, erőforrásaikra és felhasználásukra vonatkozó információk szolgáltatása érdekében,

| iii. | szárazföld-monitoring és mezőgazdaság a felszínborításra, a földhasználatra és a földhasználat megváltoztatására, a kulturális örökség helyszíneire, a földmozgásokra, a városi területekre, a szárazföldi víz mennyiségére és minőségére, az erdőkre, a mezőgazdaságra és egyéb természeti erőforrásokra, a biológiai sokféleségre és a krioszférára vonatkozó információk szolgáltatása érdekében, |
| --- | --- |

iii.

szárazföld-monitoring és mezőgazdaság a felszínborításra, a földhasználatra és a földhasználat megváltoztatására, a kulturális örökség helyszíneire, a földmozgásokra, a városi területekre, a szárazföldi víz mennyiségére és minőségére, az erdőkre, a mezőgazdaságra és egyéb természeti erőforrásokra, a biológiai sokféleségre és a krioszférára vonatkozó információk szolgáltatása érdekében,

| iv. | éghajlatváltozás-monitoring az emberi eredetű CO2 és egyéb üvegházhatású gázok kibocsátására és abszorpciójára, az alapvető éghajlati változókra, az ismételt éghajlati elemzésekre, a szezonális előrejelzésekre, az éghajlat-előrejelzésekre és egyes jelenségek kiváltó okaira, a sarkköri területeken bekövetkező és a sarkvidéki változásokra, valamint a releváns időbeli és térbeli skálák mutatóira vonatkozó információk szolgáltatása érdekében; |
| --- | --- |

iv.

éghajlatváltozás-monitoring az emberi eredetű CO2 és egyéb üvegházhatású gázok kibocsátására és abszorpciójára, az alapvető éghajlati változókra, az ismételt éghajlati elemzésekre, a szezonális előrejelzésekre, az éghajlat-előrejelzésekre és egyes jelenségek kiváltó okaira, a sarkköri területeken bekövetkező és a sarkvidéki változásokra, valamint a releváns időbeli és térbeli skálák mutatóira vonatkozó információk szolgáltatása érdekében;

| b) | veszélyhelyzet-kezelési szolgáltatás a polgári védelemmel foglalkozó hatóságok támogatását célzó és velük együttműködésben történő információk biztosítása, valamint a polgári védelmi és katasztrófakezelési műveletek (a korai előrejelzési tevékenységek és a válsághelyzetekre való reagálási képesség javítása), továbbá a különféle típusú katasztrófákkal kapcsolatos megelőzési és felkészültségi intézkedések (kockázat- és helyreállítási elemzések) támogatására; |
| --- | --- |

b)

veszélyhelyzet-kezelési szolgáltatás a polgári védelemmel foglalkozó hatóságok támogatását célzó és velük együttműködésben történő információk biztosítása, valamint a polgári védelmi és katasztrófakezelési műveletek (a korai előrejelzési tevékenységek és a válsághelyzetekre való reagálási képesség javítása), továbbá a különféle típusú katasztrófákkal kapcsolatos megelőzési és felkészültségi intézkedések (kockázat- és helyreállítási elemzések) támogatására;

| c) | biztonsági szolgáltatás az Unió belső felügyeletének és külső határai felügyeletének, a tengerfelügyeletnek, az Unió előtt álló biztonsági kihívásokra válaszul adott uniós külső tevékenységnek, továbbá a közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzéseknek és fellépéseknek a támogatására. |
| --- | --- |

c)

biztonsági szolgáltatás az Unió belső felügyeletének és külső határai felügyeletének, a tengerfelügyeletnek, az Unió előtt álló biztonsági kihívásokra válaszul adott uniós külső tevékenységnek, továbbá a közös kül- és biztonságpolitikai célkitűzéseknek és fellépéseknek a támogatására.

(2)   A Bizottság – adott esetben független külső szakértők támogatásával – a következők révén biztosítja a Kopernikusz-szolgáltatások megfelelőségét:

| a) | a felhasználói közösségek által kifejezésre juttatott követelmények műszaki megvalósíthatóságának és a célnak való megfelelésének a validálása; |
| --- | --- |

a)

a felhasználói közösségek által kifejezésre juttatott követelmények műszaki megvalósíthatóságának és a célnak való megfelelésének a validálása;

| b) | a felhasználói közösségek igényeinek és a program célkitűzéseinek teljesítése céljából javasolt vagy végrehajtott eszközök és megoldások értékelése. |
| --- | --- |

b)

a felhasználói közösségek igényeinek és a program célkitűzéseinek teljesítése céljából javasolt vagy végrehajtott eszközök és megoldások értékelése.

52. cikk

Támogatható tevékenységek az adatokhoz
  és információkhoz való hozzáférés és azok terjesztése terén

(1)   A Kopernikusz programnak olyan tevékenységeket is tartalmaznia kell, amelyek biztosítják az összes Kopernikusz-adathoz és Kopernikusz-információhoz való jobb hozzáférést, és adott esetben további infrastruktúrát és szolgáltatásokat biztosítanak az említett adatok és információk terjesztésének, hozzáférhetőségének és felhasználásának előmozdítása érdekében.

(2)   Amennyiben a Kopernikusz-adatok vagy a Kopernikusz-információk az 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12–16. cikke értelmében biztonsági szempontból érzékenyeknek tekintendők, a Bizottság az ilyen adatok és információk beszerzését, beszerzésének felügyeletét, az adatokhoz és információkhoz való hozzáférést, valamint azok megosztását egy vagy több megbízott szervezetnek delegálhatja. E szervezeteknek nyilvántartást kell létrehozniuk és fenntartaniuk az akkreditált felhasználókról, és elkülönített munkafolyamat keretében kell hozzáférést biztosítaniuk a korlátozott terjesztésű adatokhoz.

III. FEJEZET

A Kopernikusz program adatpolitikája

53. cikk

A Kopernikusz program adat- és információkezelési politikája

(1)   A Kopernikusz-adatokat és a Kopernikusz-információkat ingyenes, teljes körű és nyíltadat-politika keretében kell a Kopernikusz-felhasználók rendelkezésére bocsátani:

| a) | a Kopernikusz-felhasználók az összes Kopernikusz-adatot és -információt az egész világon ingyenesen sokszorosíthatják, terjeszthetik, közvetíthetik a nyilvánossághoz, kiigazíthatják és módosíthatják, valamint összekapcsolhatják azokat más adatokkal és információkkal; |
| --- | --- |

a)

a Kopernikusz-felhasználók az összes Kopernikusz-adatot és -információt az egész világon ingyenesen sokszorosíthatják, terjeszthetik, közvetíthetik a nyilvánossághoz, kiigazíthatják és módosíthatják, valamint összekapcsolhatják azokat más adatokkal és információkkal;

| b) | az ingyenes, teljes körű és nyíltadat-politikára az alábbi korlátozások érvényesek:






  i. | a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk formátumát, valamint aktualitási és terjesztési jellemzőit előre meg kell határozni; |
| --- | --- | --- |

b)

az ingyenes, teljes körű és nyíltadat-politikára az alábbi korlátozások érvényesek:

i.

a Kopernikusz-adatok és a Kopernikusz-információk formátumát, valamint aktualitási és terjesztési jellemzőit előre meg kell határozni;

| ii. | a Kopernikusz-információk előállítására használt, adott esetben harmadik felektől származó Kopernikusz-adatok és információk engedélyezési feltételeit be kell tartani; |
| --- | --- |

ii.

a Kopernikusz-információk előállítására használt, adott esetben harmadik felektől származó Kopernikusz-adatok és információk engedélyezési feltételeit be kell tartani;

| iii. | a 34. cikk (2) bekezdésében említett általános biztonsági követelményekből eredő biztonsági korlátozásokat be kell tartani; |
| --- | --- |

iii.

a 34. cikk (2) bekezdésében említett általános biztonsági követelményekből eredő biztonsági korlátozásokat be kell tartani;

| iv. | védelmet kell biztosítani a Kopernikusz-adatokat és a Kopernikusz -információkat előállító vagy elérhetővé tevő rendszer működési zavarának kockázatával szemben, valamint az adatok számára; |
| --- | --- |

iv.

védelmet kell biztosítani a Kopernikusz-adatokat és a Kopernikusz -információkat előállító vagy elérhetővé tevő rendszer működési zavarának kockázatával szemben, valamint az adatok számára;

| v. | garantálni kell az európai felhasználók Kopernikusz-adatokhoz és Kopernikusz -információkhoz való megbízható hozzáférésének védelmét. |
| --- | --- |

v.

garantálni kell az európai felhasználók Kopernikusz-adatokhoz és Kopernikusz -információkhoz való megbízható hozzáférésének védelmét.

(2)   A Bizottság a 105. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el annak érdekében, hogy a Kopernikusz-adatokhoz és a Kopernikusz-információkhoz való hozzáférésre és azok felhasználására vonatkozó előírások, feltételek és eljárások tekintetében kiegészítse az e cikk (1) bekezdésében meghatározott konkrét rendelkezéseket.

(3)   Amennyiben rendkívül sürgős okokból szükséges, a 106. cikkben előírt eljárás alkalmazandó az e cikk értelmében elfogadandó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(4)   A Kopernikusz-adatokhoz és -információkhoz való hozzáférésre és azok felhasználására vonatkozóan – ideértve a források feltüntetésére vonatkozó rendelkezéseket is – a Bizottság engedélyeket és tájékoztatókat ad ki, az e rendeletben és a (2) bekezdés alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló alkalmazandó jogi aktusokban meghatározott Kopernikusz-adatpolitikával összhangban.

VIII. CÍM

A PROGRAM TOVÁBBI KOMPONENSEI

I. FEJEZET

SSA

1. Szakasz

SST-alkomponens

54. cikk

Az SST-alkomponens hatálya

(1)   Az SST-alkomponensnek a következő tevékenységeket kell támogatniuk:

| a) | a tagállamok földi és világűrbe telepített SST-érzékelőiből álló hálózat létrehozása, fejlesztése és üzemeltetése, ideértve az ESA vagy az unióbeli magánszektor által kifejlesztett és nemzeti szinten működtetett uniós érzékelőket is, az objektumok megfigyelése és nyomon követése, valamint az űrobjektumok európai jegyzékének létrehozása céljából; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok földi és világűrbe telepített SST-érzékelőiből álló hálózat létrehozása, fejlesztése és üzemeltetése, ideértve az ESA vagy az unióbeli magánszektor által kifejlesztett és nemzeti szinten működtetett uniós érzékelőket is, az objektumok megfigyelése és nyomon követése, valamint az űrobjektumok európai jegyzékének létrehozása céljából;

| b) | az SST-adatok nemzeti szintű feldolgozása és elemzése az 55. cikk (1) bekezdésében említett SST-információk és SST-szolgáltatások előállítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

az SST-adatok nemzeti szintű feldolgozása és elemzése az 55. cikk (1) bekezdésében említett SST-információk és SST-szolgáltatások előállítása érdekében;

| c) | az 55. cikk (1) bekezdésében említett SST-szolgáltatások nyújtása az 56. cikkben említett SST-felhasználók számára; |
| --- | --- |

c)

az 55. cikk (1) bekezdésében említett SST-szolgáltatások nyújtása az 56. cikkben említett SST-felhasználók számára;

| d) | az űreszközöknek az életciklusuk végén való ártalmatlanítására szolgáló technológiák, valamint az űrszemét keletkezésének megelőzésére és megsemmisítésére szolgáló műszaki rendszerek fejlesztését és alkalmazását előmozdító kezdeményezések, továbbá az űrforgalom-irányítás területét célzó nemzetközi kezdeményezések nyomon követése és a velük alkotott szinergiákra való törekvés. |
| --- | --- |

d)

az űreszközöknek az életciklusuk végén való ártalmatlanítására szolgáló technológiák, valamint az űrszemét keletkezésének megelőzésére és megsemmisítésére szolgáló műszaki rendszerek fejlesztését és alkalmazását előmozdító kezdeményezések, továbbá az űrforgalom-irányítás területét célzó nemzetközi kezdeményezések nyomon követése és a velük alkotott szinergiákra való törekvés.

(2)   Az SST-alkomponensnek technikai és igazgatási támogatást is biztosítania kell a program és az 541/2014/EU határozattal létrehozott SST támogató keret közötti átmenet garantálásához.

55. cikk

SST-szolgáltatások

(1)   Az SST-szolgáltatásoknak a következőket kell magukban foglalniuk:

| a) | űreszközök közötti vagy űreszköz és űrszemét közötti ütközések kockázatának értékelése, valamint ütközéselhárítási riasztások lehetséges kiadása az űreszközök indítása, kezdeti keringési pályán való tartózkodásuk, magasabb keringési pályára való áttérésük, a keringési pályán való üzemelésük és leszerelésük során; |
| --- | --- |

a)

űreszközök közötti vagy űreszköz és űrszemét közötti ütközések kockázatának értékelése, valamint ütközéselhárítási riasztások lehetséges kiadása az űreszközök indítása, kezdeti keringési pályán való tartózkodásuk, magasabb keringési pályára való áttérésük, a keringési pályán való üzemelésük és leszerelésük során;

| b) | az űreszközök keringési pályán való fragmentációjának, szétesésének vagy ütközésének észlelése és leírása; |
| --- | --- |

b)

az űreszközök keringési pályán való fragmentációjának, szétesésének vagy ütközésének észlelése és leírása;

| c) | az űrobjektumoknak és az űrszemétnek a Föld légkörébe való, irányítatlan visszatéréséhez kapcsolódó kockázatok értékelése és a vonatkozó információk előállítása, például a lehetséges becsapódás becsült idejére és valószínűsíthető helyére vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

az űrobjektumoknak és az űrszemétnek a Föld légkörébe való, irányítatlan visszatéréséhez kapcsolódó kockázatok értékelése és a vonatkozó információk előállítása, például a lehetséges becsapódás becsült idejére és valószínűsíthető helyére vonatkozóan;

| d) | a következők előkészítésére szolgáló tevékenységek kidolgozása:






  i. | az űrszemét csökkentése, a keletkező űrszemét mennyiségének mérséklése érdekében, valamint |
| --- | --- | --- |

d)

a következők előkészítésére szolgáló tevékenységek kidolgozása:

i.

az űrszemét csökkentése, a keletkező űrszemét mennyiségének mérséklése érdekében, valamint

| ii. | az űrszemét felszámolása a meglévő űrszemét kezelése révén. |
| --- | --- |

ii.

az űrszemét felszámolása a meglévő űrszemét kezelése révén.

(2)   Az SST-szolgáltatásoknak térítésmentesen és megszakítás nélkül bármikor rendelkezésre kell állniuk, és az 56. cikkben említett SST-felhasználók igényeihez kell igazítani őket.

(3)   Az SST-alkomponensben részt vevő tagállamok, a Bizottság és adott esetben az 59. cikk (1) bekezdésében említett SST kapcsolattartó pont nem tehetők felelőssé a következőkért:

| a) | az SST-szolgáltatások elmaradásából vagy megszakadásából eredő károk; |
| --- | --- |

a)

az SST-szolgáltatások elmaradásából vagy megszakadásából eredő károk;

| b) | az SST-szolgáltatások késedelmes nyújtása; |
| --- | --- |

b)

az SST-szolgáltatások késedelmes nyújtása;

| c) | az SST-szolgáltatások keretében nyújtott információk pontatlansága; |
| --- | --- |

c)

az SST-szolgáltatások keretében nyújtott információk pontatlansága;

| d) | a nyújtott SST-szolgáltatásokra való reagálásként tett intézkedések. |
| --- | --- |

d)

a nyújtott SST-szolgáltatásokra való reagálásként tett intézkedések.

56. cikk

SST-felhasználók

(1)   Az uniós SST-felhasználók a következőket foglalják magukban:

| a) | SST-alapfelhasználók: a tagállamok, az EKSZ, a Bizottság, a Tanács, az Ügynökség, valamint a köz- és a magánszféra Unióban letelepedett űreszköz-tulajdonosai és -üzemeltetői; |
| --- | --- |

a)

SST-alapfelhasználók: a tagállamok, az EKSZ, a Bizottság, a Tanács, az Ügynökség, valamint a köz- és a magánszféra Unióban letelepedett űreszköz-tulajdonosai és -üzemeltetői;

| b) | az SST nem alapfelhasználói: az Unióban letelepedett egyéb köz- és magánszervezetek. |
| --- | --- |

b)

az SST nem alapfelhasználói: az Unióban letelepedett egyéb köz- és magánszervezetek.

Az SST-alapfelhasználók számára hozzáférést kell biztosítani az 55. cikk (1) bekezdésében említett SST-szolgáltatásokhoz.

Az SST nem alapfelhasználói hozzáférhetnek az 55. cikk (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett SST-szolgáltatásokhoz.

(2)   A nemzetközi SST-felhasználók lehetnek harmadik országok, az Unióban székhellyel nem rendelkező nemzetközi szervezetek és az Unióban letelepedett magánszervezetek. Az említett felhasználók a következő feltételek mellett férhetnek hozzá az 55. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett SST-szolgáltatásokhoz:

| a) | az Unióban székhellyel nem rendelkező harmadik országok és nemzetközi szervezetek a 8. cikk (2) bekezdése alapján férhetnek hozzá az SST-szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

a)

az Unióban székhellyel nem rendelkező harmadik országok és nemzetközi szervezetek a 8. cikk (2) bekezdése alapján férhetnek hozzá az SST-szolgáltatásokhoz;

| b) | az Unióban nem letelepedett magánszervezetek hozzáférhetnek a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban az Unió által a számukra az említett hozzáférést biztosító harmadik országgal megkötött nemzetközi megállapodás hatálya alá tartozó SST-szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

b)

az Unióban nem letelepedett magánszervezetek hozzáférhetnek a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban az Unió által a számukra az említett hozzáférést biztosító harmadik országgal megkötött nemzetközi megállapodás hatálya alá tartozó SST-szolgáltatásokhoz.

Nincs szükség nemzetközi megállapodásra az 55. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett, nyilvánosan elérhető SST-szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes rendelkezéseket fogadhat el az SST-szolgáltatásokhoz való hozzáférést és a vonatkozó eljárásokat illetően. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

57. cikk

A tagállamok részvétele az SST-alkomponensben

(1)   Azok a tagállamok, amelyek részt kívánnak venni az 55. cikk(1) bekezdésében említett SST-szolgáltatások nyújtásában minden keringési pályára kiterjedően, egyetlen közös javaslatot nyújtanak be a Bizottsághoz, amelyben igazolják a következő kritériumok teljesülését:

| a) | a következők tulajdonjoga vagy hozzáférés a következőkhöz: az SST-alkomponens céljára rendelkezésre álló megfelelő SST-érzékelők és az üzemeltetésüket végző emberi erőforrások, vagy kifejezetten az SST céljára kialakított és az SST-alkomponens céljára rendelkezésre álló megfelelő operatív elemzési és adatfeldolgozási képességek; |
| --- | --- |

a)

a következők tulajdonjoga vagy hozzáférés a következőkhöz: az SST-alkomponens céljára rendelkezésre álló megfelelő SST-érzékelők és az üzemeltetésüket végző emberi erőforrások, vagy kifejezetten az SST céljára kialakított és az SST-alkomponens céljára rendelkezésre álló megfelelő operatív elemzési és adatfeldolgozási képességek;

| b) | az érintett tagállam elvégezte és validálta az egyes SST-eszközök kezdeti biztonsági kockázatértékelését; |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam elvégezte és validálta az egyes SST-eszközök kezdeti biztonsági kockázatértékelését;

| c) | az 541/2014/EU határozat 6. cikke alapján elfogadott koordinációs tervet figyelembe vevő cselekvési terv, az e rendelet 54. cikkében meghatározott tevékenységek végrehajtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

az 541/2014/EU határozat 6. cikke alapján elfogadott koordinációs tervet figyelembe vevő cselekvési terv, az e rendelet 54. cikkében meghatározott tevékenységek végrehajtására vonatkozóan;

| d) | a különböző tevékenységek elosztása az e rendelet 58. cikke alapján kijelölt szakértői csoportok között; |
| --- | --- |

d)

a különböző tevékenységek elosztása az e rendelet 58. cikke alapján kijelölt szakértői csoportok között;

| e) | az e rendelet 4. cikkében említett célkitűzések eléréséhez szükséges adatok megosztására vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

e)

az e rendelet 4. cikkében említett célkitűzések eléréséhez szükséges adatok megosztására vonatkozó szabályok.

Az SST-szolgáltatások nyújtásában részt venni kívánó tagállamoknak külön kell igazolniuk az első albekezdés a) és b) pontjában meghatározott kritériumoknak való megfelelést.

Az első albekezdés c), d) és e) pontjaiban meghatározott kritériumokat illetően az SST-szolgáltatások nyújtásában részt venni kívánó tagállamok közösen igazolják a kritériumoknak való megfelelést.

(2)   Az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének a) és b) pontjában említett kritériumokat azon SST-alkomponensben részt vevő tagállamok esetében teljesítettnek kell tekinteni, amelyek kijelölt nemzeti szervezetei 2021. május 12-én az 541/2014/EU határozat 7. cikkének (3) bekezdése értelmében létrehozott konzorcium tagjai.

(3)   Amennyiben nem került sor az (1) bekezdés szerinti együttes javaslat benyújtására, vagy amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a benyújtott együttes javaslat nem felel meg az (1) bekezdésben említett kritériumoknak, legalább öt tagállam új együttes javaslatot nyújthat be a Bizottságnak, amelyben igazolják, hogy megfelelnek az (1) bekezdésben meghatározott kritériumoknak.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes rendelkezéseket fogadhat el az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett eljárásokra és elemekre vonatkozóan. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

58. cikk

A tagállami részvétel szervezeti kerete az SST-alkomponensben

(1)   Minden olyan tagállam, amely a Bizottság által az 57. cikk (1) bekezdésével összhangban megfelelőnek ítélt vagy a Bizottság által az 57. cikk (3) bekezdésében említett eljárással kiválasztott közös javaslatot nyújtott be, kijelöl a képviseletére egy, a területén letelepedett partnerségalkotó nemzeti szervezetet. A kijelölt partnerségalkotó nemzeti szervezet egy tagállami hatóság vagy közhatalmi feladat ellátásával megbízott szerv.

(2)   Az e cikk (1) bekezdése alapján kijelölt partnerségalkotó nemzeti szervezeteknek megállapodást kell kötniük arról, hogy SST-partnerséget hoznak létre (a továbbiakban: SST-partnerségi megállapodás), és az említett megállapodásban rögzíteniük kell az 54. cikkben említett tevékenységek végrehajtásában való együttműködésük szabályait és mechanizmusait. Az SST-partnerségi megállapodásnak tartalmaznia kell különösen az 57. cikk (1) bekezdésének c), d) és e) pontjában említett elemeket, valamint rendelkeznie kell egy olyan kockázatkezelési struktúra létrehozásáról, amely biztosítja az SST-adatok és -információk felhasználására és biztonságos megosztására vonatkozó rendelkezések végrehajtását.

(3)   A partnerségalkotó nemzeti szervezeteknek az e cikk (6) bekezdésében említett szakértői csoportok tevékenységei alapján, valamint a többéves tervvel, a releváns fő teljesítménymutatókkal és a felhasználói igényekkel összhangban színvonalas uniós SST-szolgáltatásokat kell kifejleszteniük. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogadhatja el a többéves tervet és a fő teljesítménymutatókat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A partnerségalkotó nemzeti szervezeteknek hálózatba kell szervezniük a meglévő és a lehetséges jövőbeli érzékelőket, azok összehangolt és optimalizált működtetése érdekében, valamint naprakész közös európai jegyzék létrehozása és fenntartása céljából, a nemzeti biztonság terén fennálló tagállami előjogok sérelme nélkül.

(5)   Az SST alkomponensben részt vevő tagállamok a 34. cikk (2) bekezdésében említett általános biztonsági követelmények alapján biztonsági akkreditációt végeznek.

(6)   Az SST-alkomponensben részt vevő tagállamok szakértői csoportokat jelölnek ki a különböző SST-tevékenységekkel kapcsolatos konkrét kérdések kezelésének céljára. A szakértői csoportok állandó jellegűek, irányításukról és személyzetükről az azokat kijelölő tagállamok partnerségalkotó nemzeti szervezetei határoznak, és minden partnerségalkotó nemzeti szervezetből vehet részt tag a szakértői csoportban.

(7)   A partnerségalkotó nemzeti szervezeteknek és a szakértői csoportoknak biztosítaniuk kell az SST-adatok, az SST-információk és az SST-szolgáltatások védelmét.

(8)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes szabályokat fogad el a tagállamok SST-alkomponensben való részvétele szervezeti keretének működéséről. Az említett szabályoknak ki kell terjedniük a tagállamoknak az SST-partnerségbe az e cikk (2) bekezdésében említett SST-partnerségi megállapodásban részes féllé válásukkal egy későbbi szakaszban történő felvételére is. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

59. cikk

SST kapcsolattartó pont

(1)   A Bizottság, figyelembe véve a partnerségalkotó nemzeti szervezetek ajánlását, a biztonsági kérdésekben és a szolgáltatásnyújtás terén szerzett legjobb tapasztalatok alapján választja ki az SST-ügyfélszolgálatot. Az SST kapcsolattartó pontnak:

| a) | gondoskodnia kell az SST-információk központosításához, tárolásához és az 56. cikkben említett SST-felhasználók számára történő elérhetővé tételéhez szükséges biztonságos interfészekről, biztosítva az információk megfelelő kezelését és nyomonkövethetőségét; |
| --- | --- |

a)

gondoskodnia kell az SST-információk központosításához, tárolásához és az 56. cikkben említett SST-felhasználók számára történő elérhetővé tételéhez szükséges biztonságos interfészekről, biztosítva az információk megfelelő kezelését és nyomonkövethetőségét;

| b) | jelentést kell készítenie az SST-szolgáltatások teljesítményéről az 58. cikk (2) bekezdésében említett SST-partnerség és a Bizottság számára; |
| --- | --- |

b)

jelentést kell készítenie az SST-szolgáltatások teljesítményéről az 58. cikk (2) bekezdésében említett SST-partnerség és a Bizottság számára;

| c) | az 58. cikk (2) bekezdésében említett SST-partnerség számára gyűjtenie kell az annak érdekében szükséges visszajelzéseket, hogy biztosítani lehessen a szolgáltatásoknak az SST-felhasználói elvárásokkal való szükséges összehangolását; |
| --- | --- |

c)

az 58. cikk (2) bekezdésében említett SST-partnerség számára gyűjtenie kell az annak érdekében szükséges visszajelzéseket, hogy biztosítani lehessen a szolgáltatásoknak az SST-felhasználói elvárásokkal való szükséges összehangolását;

| d) | támogatnia kell, elő kell mozdítania és ösztönöznie kell az SST-szolgáltatások igénybevételét. |
| --- | --- |

d)

támogatnia kell, elő kell mozdítania és ösztönöznie kell az SST-szolgáltatások igénybevételét.

(2)   A partnerségalkotó nemzeti szervezeteknek meg kell kötniük a szükséges végrehajtási intézkedésekre vonatkozó megállapodásokat az SST kapcsolattartó ponttal.

2. Szakasz

SWE- és NEO-alkomponensek

60. cikk

SWE-tevékenységek

(1)   Az SWE-alkomponenssel a következő tevékenységek támogathatók:

| a) | a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott ágazatokban a felhasználók igényeinek felmérése és azonosítása annak meghatározása céljából, hogy mely SWE-szolgáltatások nyújtására kerüljön sor; |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott ágazatokban a felhasználók igényeinek felmérése és azonosítása annak meghatározása céljából, hogy mely SWE-szolgáltatások nyújtására kerüljön sor;

| b) | SWE-szolgáltatások nyújtása az SWE-szolgáltatások felhasználói számára az azonosított felhasználói igények és műszaki követelmények szerint. |
| --- | --- |

b)

SWE-szolgáltatások nyújtása az SWE-szolgáltatások felhasználói számára az azonosított felhasználói igények és műszaki követelmények szerint.

(2)   Az SWE-szolgáltatásoknak mindenkor megszakítás nélkül rendelkezésre kell állniuk. A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén választja ki e szolgáltatásokat a következő szabályok szerint:

| a) | a Bizottság a felhasználói igényeknek, az SWE-szolgáltatások technológiai érettségének és a kockázatértékelés eredményének megfelelően rangsorolja az uniós szinten nyújtandó SWE-szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság a felhasználói igényeknek, az SWE-szolgáltatások technológiai érettségének és a kockázatértékelés eredményének megfelelően rangsorolja az uniós szinten nyújtandó SWE-szolgáltatásokat;

| b) | az SWE-szolgáltatások hozzájárulhatnak a polgári védelmi tevékenységekhez és számos ágazat, így például az űrtechnológia, a közlekedés, a GNSS-rendszerek, a villamosenergia-hálózatok és a kommunikáció védelméhez. |
| --- | --- |

b)

az SWE-szolgáltatások hozzájárulhatnak a polgári védelmi tevékenységekhez és számos ágazat, így például az űrtechnológia, a közlekedés, a GNSS-rendszerek, a villamosenergia-hálózatok és a kommunikáció védelméhez.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   Az SWE-szolgáltatásokat ellátó köz- vagy magánszektorbeli szervezeteket ajánlati felhívás útján kell kiválasztani.

61. cikk

NEO-tevékenységek

(1)   A NEO-alkomponenssel a következő tevékenységek támogathatók:

| a) | a földközeli objektumok felderítésére és nyomon követésére irányuló tagállami kapacitások feltérképezése; |
| --- | --- |

a)

a földközeli objektumok felderítésére és nyomon követésére irányuló tagállami kapacitások feltérképezése;

| b) | a tagállami létesítmények és kutatóközpontok hálózatba szervezésének előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

a tagállami létesítmények és kutatóközpontok hálózatba szervezésének előmozdítása;

| c) | a (2) bekezdésben említett szolgáltatás kifejlesztése; |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdésben említett szolgáltatás kifejlesztése;

| d) | olyan rutinszerű gyorsreagálási szolgáltatás kifejlesztése, amellyel leírhatók az újonnan felfedezett földközeli objektumok; |
| --- | --- |

d)

olyan rutinszerű gyorsreagálási szolgáltatás kifejlesztése, amellyel leírhatók az újonnan felfedezett földközeli objektumok;

| e) | a földközeli objektumok európai katalógusának létrehozása. |
| --- | --- |

e)

a földközeli objektumok európai katalógusának létrehozása.

(2)   Amennyiben egy földközeli objektum megközelíti a Földet, a Bizottság saját hatáskörén belül eljárásokat alakíthat ki annak érdekében, hogy – az ENSZ megfelelő szerveinek bevonásával – koordinálja az Unió és a polgári védelemmel foglalkozó érintett nemzeti hatóságok intézkedéseit

II. FEJEZET

GOVSATCOM

62. cikk

A GOVSATCOM hatálya

A GOVSATCOM-komponens keretében – megfelelő biztonsági követelmények mellett – közös uniós műholdas kommunikációs kapacitásokból és szolgáltatásokból álló eszköztárat kell kialakítani a műholdas kommunikációs kapacitásokból és szolgáltatásokból. Ez a komponens a következőket foglalja magában:

| a) | a 67. cikkben említett földi szegmenst alkotó infrastruktúra és a 102. cikk (2) bekezdésében említett lehetséges űrinfrastruktúra fejlesztése, kiépítése és üzemeltetése; |
| --- | --- |

a)

a 67. cikkben említett földi szegmenst alkotó infrastruktúra és a 102. cikk (2) bekezdésében említett lehetséges űrinfrastruktúra fejlesztése, kiépítése és üzemeltetése;

| b) | a GOVSATCOM-szolgáltatások nyújtásához szükséges kormányzati és kereskedelmi műholdas kommunikációs kapacitás, szolgáltatások és felhasználói berendezések beszerzése; |
| --- | --- |

b)

a GOVSATCOM-szolgáltatások nyújtásához szükséges kormányzati és kereskedelmi műholdas kommunikációs kapacitás, szolgáltatások és felhasználói berendezések beszerzése;

| c) | a GOVSATCOM felhasználói berendezések további interoperabilitásához és szabványosításához szükséges intézkedések. |
| --- | --- |

c)

a GOVSATCOM felhasználói berendezések további interoperabilitásához és szabványosításához szükséges intézkedések.

63. cikk

A GOVSATCOM- kapacitások és -szolgáltatások

(1)   A GOVSATCOM-kapacitásokat és -szolgáltatásokat az e cikk (3) bekezdésében említett szolgáltatásportfólió szerint kell rendelkezésre bocsátani, az e cikk (2) bekezdésében említett operatív követelményeknek, a 34. cikk (2) bekezdésében említett GOVSATCOM-specifikus biztonsági követelményeknek, valamint a 66. cikkben említett megosztási és elsőbbségi szabályoknak megfelelően.

A GOVSATCOM-kapacitásokhoz és -szolgáltatásokhoz való hozzáférés ingyenes az intézményi és kormányzati GOVSATCOM-felhasználók számára, kivéve abban az esetben, ha a Bizottság a 66. cikk (2) bekezdésének megfelelően meghatározza az árazási politikát.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a GOVSATCOM-szolgáltatásokra vonatkozó operatív követelményeket az igénybevétel egyes GOVSATCOM-esetekre, különösen a válságkezelésre, valamint – a diplomáciai kommunikációs hálózatokat is ideértve – a kulcsfontosságú infrastruktúra felügyeletére és kezelésére vonatkozó műszaki előírások formájában. Az említett operatív követelményeknek a GOVSATCOM-felhasználói igények részletes elemzésén kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük a meglévő felhasználói berendezések és hálózatok támasztotta követelményeket. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a GOVSATCOM- szolgáltatások szolgáltatásportfólióját, amely a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások, valamint azok attribútumai kategóriáinak listáját tartalmazza, beleértve a földrajzi lefedettséget, a frekvenciát, a sávszélességet, a felhasználói berendezéseket és a biztonsági elemeket. A belső piaci verseny torzulásának elkerülése érdekében a szolgáltatási portfólió keretében figyelembe kell venni a meglévő, kereskedelmi forgalomban elérhető szolgáltatásokat is. Ezeket az végrehajtási jogi aktusokat rendszeresen frissíteni kell, és az e cikk (1) bekezdésében említett operatív és biztonsági követelményeken kell alapulniuk, továbbá meg kell határozniuk a felhasználók számára nyújtott szolgáltatások prioritási sorrendjét azok relevanciája és kritikussága alapján. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A GOVSATCOM-felhasználóknak hozzá kell férniük az e cikk (3) bekezdésében említett szolgáltatásportfólióban felsorolt GOVSATCOM-kapacitásokhoz és szolgáltatásokhoz. Ezt a hozzáférést a 67. cikk (1) bekezdésében említett GOVSATCOM-központokon keresztül kell biztosítani.

64. cikk

A műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások biztosítói

A GOVSATCOM keretében a következő szervezetek nyújthatnak műholdas kommunikációs kapacitásokat és szolgáltatásokat:

| a) | a 68. cikkben említett GOVSATCOM-résztvevők, valamint |
| --- | --- |

a)

a 68. cikkben említett GOVSATCOM-résztvevők, valamint

| b) | azok a jogi személyek, amelyek a 37. cikkben említett biztonsági akkreditációs eljárás szerinti megfelelő akkreditációval rendelkeznek műholdas kommunikációs kapacitások vagy szolgáltatások nyújtására, amely tevékenységet a 34. cikk (2) bekezdésében említett, a GOVSATCOM-komponensre vonatkozó általános biztonsági követelményeknek megfelelően kell végezniük. |
| --- | --- |

b)

azok a jogi személyek, amelyek a 37. cikkben említett biztonsági akkreditációs eljárás szerinti megfelelő akkreditációval rendelkeznek műholdas kommunikációs kapacitások vagy szolgáltatások nyújtására, amely tevékenységet a 34. cikk (2) bekezdésében említett, a GOVSATCOM-komponensre vonatkozó általános biztonsági követelményeknek megfelelően kell végezniük.

65. cikk

GOVSATCOM-felhasználók

(1)   A következő szervezetek lehetnek GOVSATCOM-felhasználók, feltéve, hogy vészhelyzeti, biztonsági szempontból kritikus missziók, műveletek és infrastruktúrák felügyeletével és irányításával összefüggő feladatok elvégzésével bízták meg őket:

| a) | uniós vagy tagállami hatóság, vagy közhatalmi feladat ellátásával megbízott szerv; |
| --- | --- |

a)

uniós vagy tagállami hatóság, vagy közhatalmi feladat ellátásával megbízott szerv;

| b) | az e bekezdés a) pontjában említett szervezet nevében és irányítása alatt eljáró természetes vagy jogi személy. |
| --- | --- |

b)

az e bekezdés a) pontjában említett szervezet nevében és irányítása alatt eljáró természetes vagy jogi személy.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett GOVSATCOM-felhasználóknak egy, a 68. cikkben említett GOVSATCOM-résztvevőtől megfelelő felhatalmazást kell kapniuk a GOVSATCOM-kapacitások és -szolgáltatások használatára, valamint meg kell felelniük a GOVSATCOM-ra vonatkozóan meghatározott, a 34. cikk (2) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeknek.

66. cikk

Megosztási és elsőbbségi szabályok

(1)   A közös műholdas kommunikációs kapacitásoknak, szolgáltatásoknak és felhasználói berendezéseknek a 68. cikkben említett GOVSATCOM-résztvevők közötti megosztását és a vonatkozó elsőbbségi szabályokat a felhasználók védelmi és biztonsági kockázatainak elemzése alapján kell megállapítani. Az elemzés során figyelembe kell venni az uniós és nemzeti szinten meglévő kommunikációs infrastruktúrát és a meglévő képességek rendelkezésre állását, valamint földrajzi lefedettségüket. Az említett megosztással és az elsőbbségi szabályokkal relevanciájuk és kritikus jellegük alapján kell előnyben részesíteni a GOVSATCOM-felhasználókat.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes szabályokat fogad el a műholdas kommunikációs kapacitások, a szolgáltatások és a felhasználói berendezések megosztására és az idevágó elsőbbségi szabályokra vonatkozóan, figyelembe véve a GOVSATCOM igénybevételének különböző esetei iránti várható igényt, az említett igénybevételi esetekben felmerülő biztonsági kockázatok elemzését és adott esetben a költséghatékonyságot.

Azáltal, hogy e szabályokban meghatározza az árpolitikát, a Bizottság biztosítja, hogy a GOVSATCOM-kapacitások és -szolgáltatások nyújtása ne torzítsa a piacot és ne legyen hiány a GOVSATCOM-kapacitásokban.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   Az ugyanazon GOVSATCOM-résztvevő által felhatalmazott GOVSATCOM-felhasználók között a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások megosztását és elsőbbségi szabályait az adott GOVSATCOM-résztvevőnek kell meghatároznia és végrehajtania.

67. cikk

A földi szegmenst alkotó infrastruktúra és üzemeltetése

(1)   A földi szegmensnek magában kell foglalnia az ahhoz szükséges infrastruktúrát, hogy a GOVSATCOM-felhasználók számára a 66. cikknek megfelelően szolgáltatásokat lehessen nyújtani, különösen azon GOVSATCOM-központokat, amelyeket e komponens keretében a GOVSATCOM-felhasználóknak a műholdas kommunikációs kapacitások és szolgáltatások szolgáltatóihoz való csatlakozása érdekében kell beszerezni. A földi szegmensnek és működésének meg kell felelnie a GOVSATCOM-ra vonatkozóan meghatározott, a 34. cikk (2) bekezdésében említett általános biztonsági követelményeknek.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a földi szegmenst alkotó infrastruktúra helyét. Ezek a végrehajtási jogi aktusok – amelyeket a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni – nem érinthetik a tagállamok azon jogát, hogy úgy döntsenek, nem fogadnak be ilyen infrastruktúrát.

68. cikk

GOVSATCOM-résztvevők és illetékes hatóságok

(1)   A tagállamok, a Tanács, a Bizottság és az EKSZ annyiban GOVSATCOM-résztvevők, hogy ők adnak felhatalmazást a GOVSATCOM-felhasználók számára vagy a műholdas kommunikációs kapacitásokat vagy a földi szegmensek számára kialakított helyszíneket vagy a földi szegmenshez tartozó létesítmények bizonyos részeit ők biztosítják.

Amennyiben a Tanács, a Bizottság vagy az EKSZ felhatalmazást ad a GOVSATCOM-felhasználóknak vagy biztosítja a műholdas kommunikációs kapacitást, a földi szegmensek számára kialakított helyszíneket vagy a földi szegmenshez tartozó létesítmények bizonyos részeit valamely tagállam területén, az ilyen felhatalmazás vagy biztosítás nem lehet ellentétes az adott tagállam alkotmányos jogában rögzített, a semlegességre vagy el nem köteleződésre vonatkozó rendelkezésekkel.

(2)   Az uniós ügynökségek csak annyiban válhatnak GOVSATCOM-résztvevővé, amennyiben ez feladataik teljesítéséhez szükséges, és az érintett ügynökség és az azt felügyelő uniós intézmény közti igazgatási megállapodásban meghatározott részletes szabályokkal összhangban történik.

(3)   Harmadik országok és nemzetközi szervezetek a 7. cikkel összhangban GOVSATCOM-résztvevővé válhatnak

(4)   Minden GOVSATCOM-résztvevőnek ki kell jelölnie egy illetékes GOVSATCOM-hatóságot.

(5)   Az illetékes GOVSATCOM-hatóság biztosítja az alábbiakat:

| a) | a szolgáltatások igénybevétele az idevágó biztonsági követelményeknek megfelelően történik; |
| --- | --- |

a)

a szolgáltatások igénybevétele az idevágó biztonsági követelményeknek megfelelően történik;

| b) | a GOVSATCOM-felhasználók hozzáférési jogainak meghatározása és kezelése; |
| --- | --- |

b)

a GOVSATCOM-felhasználók hozzáférési jogainak meghatározása és kezelése;

| c) | a felhasználói berendezések és a hozzájuk tartozó elektronikus kommunikációs kapcsolatok és információk használata és kezelése az idevágó biztonsági követelményeknek megfelelően történik; |
| --- | --- |

c)

a felhasználói berendezések és a hozzájuk tartozó elektronikus kommunikációs kapcsolatok és információk használata és kezelése az idevágó biztonsági követelményeknek megfelelően történik;

| d) | központi kapcsolattartó pont létrehozása, amely szükség esetén segítséget nyújt a biztonságot veszélyeztető kockázatok és fenyegetések jelentéséhez, különösen az e komponens keretében nyújtott szolgáltatásokat érintő, potenciálisan káros elektromágneses interferencia észlelését illetően. |
| --- | --- |

d)

központi kapcsolattartó pont létrehozása, amely szükség esetén segítséget nyújt a biztonságot veszélyeztető kockázatok és fenyegetések jelentéséhez, különösen az e komponens keretében nyújtott szolgáltatásokat érintő, potenciálisan káros elektromágneses interferencia észlelését illetően.

69. cikk

A GOVSATCOM-kínálat és -kereslet nyomon követése

A Bizottság a GOVSATCOM-szolgáltatások kínálata és a kereslete közötti egyensúly optimalizálása érdekében, az új kockázatokat és fenyegetéseket, valamint az új technológiai fejlesztéseket is szem előtt tartva, folyamatosan figyelemmel kíséri a GOVSATCOM-kapacitások és -szolgáltatások kínálatának – beleértve a meglévő, keringési pályán lévő GOVSATCOM-kapacitások összevonását és megosztását – és az azok iránti keresletnek az alakulását.

IX. CÍM

AZ EURÓPAI UNIÓ ŰRPROGRAMÜGYNÖKSÉGE

I. FEJEZET

Az Ügynökséggel kapcsolatos általános rendelkezések

70. cikk

Az Ügynökség jogállása

(1)   Az Ügynökség az Unió szerve. Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkezik.

(2)   Az Ügynökség minden egyes tagállamban a nemzeti jogszabályaik szerint a jogi személyeket megillető legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Különösen ingó- és ingatlanvagyont szerezhet vagy idegeníthet el, és perképességgel rendelkezik.

(3)   Az Ügynökséget az ügyvezető igazgatója képviseli.

71. cikk

Az Ügynökség székhelye és a helyi irodák

(1)   Az Ügynökség székhelye Prága (Csehország).

(2)   Az Ügynökség személyzete az (EU) 2016/413 és az (EU) 2017/1406 végrehajtási határozatban említett valamely Galileo vagy EGNOS földi központban is elhelyezhető a vonatkozó megállapodásban meghatározott programtevékenységek végrehajtása céljából.

(3)   A program szükségleteinek függvényében a 79. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárás szerint a tagállamokban helyi irodák hozhatók létre az Ügynökség számára.

II. FEJEZET

Az Ügynökség felépítése

72. cikk

Igazgatási és irányítási struktúra

(1)   Az Ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját a következők alkotják:

| a) | az Igazgatótanács; |
| --- | --- |

a)

az Igazgatótanács;

| b) | az ügyvezető igazgató; |
| --- | --- |

b)

az ügyvezető igazgató;

| c) | a Biztonsági Akkreditációs Tanács. |
| --- | --- |

c)

a Biztonsági Akkreditációs Tanács.

(2)   Az Igazgatótanács, az ügyvezető igazgató és a Biztonsági Akkreditációs Tanács együttműködnek annak érdekében, hogy az Ügynökség működését és a koordinációt az Ügynökség belső szabályai – például az Igazgatótanács eljárási szabályzata, a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzata, az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályok, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatának (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) végrehajtási szabályai és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó részletes szabályok – által meghatározott eljárásokkal összhangban biztosítsa.

73. cikk

Igazgatótanács

(1)   Az Igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság három képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek. Az Igazgatótanács egy, az Európai Parlament által kijelölt tagot is magában foglal, aki nem rendelkezik szavazati joggal.

(2)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke vagy alelnöke, a Tanács egy képviselője, a főképviselő egy képviselője, valamint az ESA egy képviselője az Igazgatótanács eljárási szabályzatában megállapított feltételek mellett, az őket közvetlenül érintő ügyekben meghívást kapnak az Igazgatótanács ülésein megfigyelői minőségben való részvételre.

(3)   Az Igazgatótanács minden tagja mellé póttagot neveznek ki. A tagot távollétében a póttag képviseli.

(4)   Minden tagállam kinevez egy tagot és egy póttagot az Igazgatótanácsba, figyelembe véve az Ügynökség feladataihoz kapcsolódó tudásukat, valamint az idevágó vezetői, igazgatási és költségvetési készségeiket. Az Igazgatótanács tevékenységei folytonosságának biztosítása érdekében az Európai Parlament, a Bizottság és a tagállamok törekednek képviselőik Igazgatótanácson belüli cserélődésének korlátozására. Valamennyi félnek törekednie kell a női és férfi képviselők kiegyensúlyozott arányára az Igazgatótanácsban.

(5)   Az Igazgatótanács tagjainak és póttagjainak megbízatása négy évre szól, és megújítható.

(6)   Adott esetben a harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselőinek részvételéről és az ilyen részvétel feltételeiről a 98. cikkben említett megállapodásokban kell rendelkezni, az Igazgatótanács eljárási szabályzatának betartásával. Az említett képviselők nem rendelkeznek szavazati joggal.

74. cikk

Az Igazgatótanács elnöke

(1)   Az Igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagjai közül elnököt és alelnököt választ. Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait.

(2)   Az elnök és az alelnök megbízatása két évre szól, és egyszer megújítható. Az egyes megbízatások lejárnak, amikor az adott személy igazgatótanácsi tagsága megszűnik.

(3)   Az Igazgatótanács felmentheti az elnököt, az alelnököt vagy mindkettőt.

75. cikk

Az Igazgatótanács ülései

(1)   Az Igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.

(2)   Az ügyvezető igazgató részt vesz az Igazgatótanács tanácskozásain, amennyiben az elnök másként nem dönt. Az ügyvezető igazgató szavazati joggal nem rendelkezik.

(3)   Az Igazgatótanács rendszeres jelleggel, évente legalább kétszer rendes ülést tart. Az Igazgatótanács az elnök kezdeményezésére vagy tagjai legalább egyharmadának kérésére is összeül.

(4)   Az Igazgatótanács az üléseire megfigyelőként meghívhat bárkit, akinek véleménye mérvadó lehet. Az Igazgatótanács tagjai – az eljárási szabályzatra is figyelemmel – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik.

(5)   Amennyiben a megbeszélések tárgyát az érzékeny nemzeti infrastruktúrák használata képezi, a tagállamok képviselői, valamint a Bizottság képviselője a szükséges ismeret elve alapján részt vehetnek az Igazgatótanács ülésein és tanácskozásain. A szavazásban azonban csak az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői és a Bizottság képviselője vehetnek részt. Amennyiben az Igazgatótanács elnöke nem az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok valamelyikének képviselője, az ilyen infrastruktúrával rendelkező tagállamok képviselői helyettesítik. Az Igazgatótanács eljárási szabályzata határozza meg azokat a helyzeteket, amelyekben ez az eljárás alkalmazható.

(6)   Az Igazgatótanács számára az Ügynökség biztosítja a titkárságot.

76. cikk

Az Igazgatótanács szavazási szabályai

(1)   E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az Igazgatótanács a határozatait a szavazati joggal rendelkező tagjainak többségével hozza meg.

Az igazgatótanácsi elnök és alelnök megválasztásához és felmentéséhez, valamint a költségvetés és a munkaprogramok elfogadásához, a 98. cikk (2) bekezdésében említett szabályok és az Ügynökség biztonsági szabályzata elfogadásához, az eljárási szabályzat elfogadásához, a helyi irodák létrehozásához és a 92. cikkben említett befogadási megállapodások jóváhagyásához a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados szavazattöbbségére van szükség.

(2)   Minden tagállami és bizottsági képviselő egy szavazattal rendelkezik. Valamely szavazati joggal rendelkező tag távollétében a póttagja jogosult a szavazati joga gyakorlására. A 77. cikk (2) bekezdésének a) pontján alapuló határozatok – az V. cím II. fejezete szerinti ügyek kivételével –, valamint a 77. cikk (5) bekezdésén alapuló határozatok csak a Bizottság képviselőinek igenlő szavazatával fogadhatók el.

(3)   Az Igazgatótanács eljárási szabályzatában rögzíteni kell a szavazás részletes módját, különösen azokat a feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében eljárhat, valamint adott esetben a határozatképességre vonatkozó megfelelő követelményeket.

77. cikk

Az Igazgatótanács feladatai

(1)   Az Igazgatótanácsnak gondoskodnia kell arról, hogy az Ügynökség a ráruházott feladatokat az e rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően lássa el, és meg kell hoznia minden ehhez szükséges határozatot. Mindez nem érinti a Biztonsági Akkreditációs Tanács által az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekkel kapcsolatosan ellátott hatásköröket.

(2)   Az Igazgatótanács ezen felül:

| a) | minden év november 15-ig – a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk b) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökség soron következő évre vonatkozó munkaprogramját; |
| --- | --- |

a)

minden év november 15-ig – a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk b) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökség soron következő évre vonatkozó munkaprogramját;

| b) | legkésőbb az EUMSZ 312. cikkében meghatározott többéves pénzügyi keret első évének június 30-áig – a Biztonsági Akkreditációs Tanács által az e rendelet 80. cikke a) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökségnek az említett többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó többéves munkaprogramját. Az Európai Parlamenttel konzultálni kell e többéves munkaprogrammal kapcsolatban, feltéve ha a konzultáció célja a véleménycsere, és a konzultáció eredménye nem köti az Ügynökséget; |
| --- | --- |

b)

legkésőbb az EUMSZ 312. cikkében meghatározott többéves pénzügyi keret első évének június 30-áig – a Biztonsági Akkreditációs Tanács által az e rendelet 80. cikke a) pontjának megfelelően kidolgozott rész változatlan formában való beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökségnek az említett többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó többéves munkaprogramját. Az Európai Parlamenttel konzultálni kell e többéves munkaprogrammal kapcsolatban, feltéve ha a konzultáció célja a véleménycsere, és a konzultáció eredménye nem köti az Ügynökséget;

| c) | teljesíti a 84. cikk (5), (6), (10) és (11) bekezdésében meghatározott, költségvetéssel kapcsolatos feladatait; |
| --- | --- |

c)

teljesíti a 84. cikk (5), (6), (10) és (11) bekezdésében meghatározott, költségvetéssel kapcsolatos feladatait;

| d) | felügyeli a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont működését a 34. cikk (3) bekezdés b) pontjában említettek szerint; |
| --- | --- |

d)

felügyeli a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont működését a 34. cikk (3) bekezdés b) pontjában említettek szerint;

| e) | az e rendelet 94. cikkének megfelelően rendelkezéseket fogad el az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (46) végrehajtására; |
| --- | --- |

e)

az e rendelet 94. cikkének megfelelően rendelkezéseket fogad el az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (46) végrehajtására;

| f) | jóváhagyja a 98. cikkben említett szabályokat azt követően, hogy az említett szabályoknak a biztonsági akkreditációt érintő rendelkezéseiről konzultált a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal; |
| --- | --- |

f)

jóváhagyja a 98. cikkben említett szabályokat azt követően, hogy az említett szabályoknak a biztonsági akkreditációt érintő rendelkezéseiről konzultált a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal;

| g) | elfogadja a feladatai teljesítéséhez szükséges technikai eljárásokat; |
| --- | --- |

g)

elfogadja a feladatai teljesítéséhez szükséges technikai eljárásokat;

| h) | a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk c) pontjának megfelelően kidolgozott rész változtatás nélküli beillesztését követően elfogadja az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és minden év július 1-jéig továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek; |
| --- | --- |

h)

a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk c) pontjának megfelelően kidolgozott rész változtatás nélküli beillesztését követően elfogadja az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és minden év július 1-jéig továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek;

| i) | biztosítja a 102. cikkben meghatározott értékelésekből és ellenőrzésekből, továbbá az OLAF vizsgálataiból és valamennyi belső és külső ellenőrzési jelentésből származó következtetés és ajánlás megfelelő nyomon követését, és az értékelési eljárások eredménye szempontjából releváns valamennyi információt továbbítja a költségvetési hatóságnak; |
| --- | --- |

i)

biztosítja a 102. cikkben meghatározott értékelésekből és ellenőrzésekből, továbbá az OLAF vizsgálataiból és valamennyi belső és külső ellenőrzési jelentésből származó következtetés és ajánlás megfelelő nyomon követését, és az értékelési eljárások eredménye szempontjából releváns valamennyi információt továbbítja a költségvetési hatóságnak;

| j) | a 31. cikkben említett pénzügyikeret-partnerségi megállapodás, valamint a 27. cikk (3) bekezdésében és a 29. cikk (5) bekezdésében említett hozzájárulási megállapodások aláírása előtt konzultál az ügyvezető igazgatóval; |
| --- | --- |

j)

a 31. cikkben említett pénzügyikeret-partnerségi megállapodás, valamint a 27. cikk (3) bekezdésében és a 29. cikk (5) bekezdésében említett hozzájárulási megállapodások aláírása előtt konzultál az ügyvezető igazgatóval;

| k) | elfogadja az Ügynökség 96. cikkben említett biztonsági szabályait; |
| --- | --- |

k)

elfogadja az Ügynökség 96. cikkben említett biztonsági szabályait;

| l) | az ügyvezető igazgató javaslata alapján csalás elleni stratégiát hagy jóvá; |
| --- | --- |

l)

az ügyvezető igazgató javaslata alapján csalás elleni stratégiát hagy jóvá;

| m) | szükség esetén és az ügyvezető igazgató javaslatai alapján jóváhagyja a 79. cikk (1) bekezdésének l) pontjában említett szervezeti felépítést; |
| --- | --- |

m)

szükség esetén és az ügyvezető igazgató javaslatai alapján jóváhagyja a 79. cikk (1) bekezdésének l) pontjában említett szervezeti felépítést;

| n) | a számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki, aki a Bizottság számvitelért felelős olyan tisztviselője lehet:






  i. | akire kiterjed a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (47) megállapítottak szerint a személyzeti szabályzatnak (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) és az egyéb uniós alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételeknek (a továbbiakban: az alkalmazási feltételek) a hatálya; |
| --- | --- | --- |

n)

a számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki, aki a Bizottság számvitelért felelős olyan tisztviselője lehet:

i.

akire kiterjed a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (47) megállapítottak szerint a személyzeti szabályzatnak (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) és az egyéb uniós alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételeknek (a továbbiakban: az alkalmazási feltételek) a hatálya;

| ii. | aki feladatai ellátása során teljes mértékben függetlenül jár el; |
| --- | --- |

ii.

aki feladatai ellátása során teljes mértékben függetlenül jár el;

| o) | elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

o)

elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát.

(3)   Az Ügynökség személyzete tekintetében az Igazgatótanács gyakorolja a személyzeti szabályzatban a kinevezésre jogosult hatóságra, az alkalmazási feltételekben pedig a munkaszerződések megkötésére felhatalmazott hatóságra ruházott jogokat (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatáskörök).

Az Igazgatótanács – a személyzeti szabályzat 110. cikke szerinti eljárásnak megfelelően – a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdése, valamint az alkalmazási feltételek 6. cikke alapján határozatot hoz, amellyel a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott megfelelő hatásköröket az ügyvezető igazgatóra ruházza át, továbbá meghatározza az említett hatáskör-átruházás felfüggesztésének feltételeit. Az ügyvezető igazgató jelentést tesz az Igazgatótanácsnak az említett átruházott hatáskörök gyakorlásáról. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására.

E bekezdés második albekezdésének alkalmazásában, rendkívüli körülmények által indokolt esetben az Igazgatótanács határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházását, valamint az említett hatásköröknek az ügyvezető igazgató által másra történő átruházását, és maga gyakorolhatja az említett hatásköröket vagy átruházhatja azokat valamely tagjára vagy a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára.

Az e bekezdés második albekezdésétől eltérve az Igazgatótanács az első albekezdésben – az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekben részt vevő személyzet felvétele, értékelése és új fokozatba sorolása, valamint az említett személyzettel szembeni fegyelmi intézkedések tekintetében – meghatározott hatásköröket köteles a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökére átruházni.

Az Igazgatótanács elfogadja a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek végrehajtási intézkedéseit a személyzeti szabályzat 110. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően. Az e rendelet V. címének II. fejezete szerinti tevékenységekben részt vevő személyzet felvétele, értékelése és új fokozatba sorolása, valamint az említett személyzettel szembeni fegyelmi intézkedések tekintetében az Igazgatótanács először a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal konzultál, és kellőképpen figyelembe veszi annak észrevételeit.

Az Igazgatótanács elfogad továbbá egy határozatot, amelyben megállapítja a nemzeti szakértőknek az Ügynökséghez történő kirendelésére vonatkozó szabályokat. Az említett határozat elfogadása előtt az Igazgatótanács konzultál a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal az V. cím II. fejezete szerinti biztonsági akkreditációs tevékenységekben részt vevő nemzeti szakértők kirendelését illetően, és kellőképpen figyelembe veszi annak észrevételeit.

(4)   Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki, és megbízatását a 89. cikknek megfelelően meghosszabbíthatja vagy megszüntetheti.

(5)   Az V. cím II. fejezetével összhangban végzett tevékenységek kivételével Igazgatótanács fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett a teljesítményét illetően, különös tekintettel az Ügynökség hatáskörébe tartozó biztonsági kérdésekre

78. cikk

Ügyvezető igazgató

(1)   Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató vezeti. Az ügyvezető igazgató az Igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.

Ez a bekezdés nem érinti a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak, valamint a felügyelete alá tartozó ügynökségi személyzetnek a 82. cikk szerinti autonómiáját és függetlenségét, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének a 38. és a 81. cikk szerint biztosított hatásköröket.

(2)   A Bizottság és az Igazgatótanács hatásköreinek sérelme nélkül az ügyvezető igazgatónak a feladatai teljesítése során függetlenül kell eljárnia, kormányoktól vagy más szervtől pedig nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat.

79. cikk

Az ügyvezető igazgató feladatai

(1)   Az ügyvezető igazgató a következő feladatokat látja el:

| a) | képviseli az Ügynökséget és aláírja a 27. cikk (3) bekezdésében, a 29. cikk (5) bekezdésében és a 31. cikkben említett megállapodást; |
| --- | --- |

a)

képviseli az Ügynökséget és aláírja a 27. cikk (3) bekezdésében, a 29. cikk (5) bekezdésében és a 31. cikkben említett megállapodást;

| b) | előkészíti az Igazgatótanács munkáját és szavazati jog nélkül részt vesz az Igazgatótanács munkájában, a 75. cikk (2) bekezdésének második albekezdésére is figyelemmel; |
| --- | --- |

b)

előkészíti az Igazgatótanács munkáját és szavazati jog nélkül részt vesz az Igazgatótanács munkájában, a 75. cikk (2) bekezdésének második albekezdésére is figyelemmel;

| c) | végrehajtja az Igazgatótanács határozatait; |
| --- | --- |

c)

végrehajtja az Igazgatótanács határozatait;

| d) | a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk a) és b) pontjának megfelelően elkészített és elfogadott részek kivételével elkészíti az Ügynökség többéves és éves munkaprogramjait és azokat jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

d)

a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk a) és b) pontjának megfelelően elkészített és elfogadott részek kivételével elkészíti az Ügynökség többéves és éves munkaprogramjait és azokat jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak;

| e) | végrehajtja a többéves és az éves munkaprogramokat, a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke által végrehajtott részek kivételével; |
| --- | --- |

e)

végrehajtja a többéves és az éves munkaprogramokat, a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke által végrehajtott részek kivételével;

| f) | az Igazgatótanács minden egyes ülésére jelentést készít az éves munkaprogram és adott esetben a többéves munkaprogram végrehajtása terén elért eredményekről, amelybe változatlan formában beilleszti a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke által kidolgozott részt; |
| --- | --- |

f)

az Igazgatótanács minden egyes ülésére jelentést készít az éves munkaprogram és adott esetben a többéves munkaprogram végrehajtása terén elért eredményekről, amelybe változatlan formában beilleszti a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke által kidolgozott részt;

| g) | a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk c) pontjának megfelelően az V. cím szerinti tevékenységek vonatkozásában elkészített és jóváhagyott rész kivételével elkészíti az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és azt jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

g)

a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 80. cikk c) pontjának megfelelően az V. cím szerinti tevékenységek vonatkozásában elkészített és jóváhagyott rész kivételével elkészíti az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól szóló éves jelentést, és azt jóváhagyásra benyújtja az Igazgatótanácsnak;

| h) | ellátja az Ügynökség napi ügyvitelét és minden szükséges intézkedést megtesz – beleértve belső igazgatási utasítások elfogadását és tájékoztatók közzétételét is – az Ügynökség e rendelettel összhangban történő működésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

h)

ellátja az Ügynökség napi ügyvitelét és minden szükséges intézkedést megtesz – beleértve belső igazgatási utasítások elfogadását és tájékoztatók közzétételét is – az Ügynökség e rendelettel összhangban történő működésének biztosítása érdekében;

| i) | a 84. cikknek megfelelően elkészíti az Ügynökség tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatástervezetet, és a 85. cikknek megfelelően végrehajtja a költségvetést; |
| --- | --- |

i)

a 84. cikknek megfelelően elkészíti az Ügynökség tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatástervezetet, és a 85. cikknek megfelelően végrehajtja a költségvetést;

| j) | biztosítja, hogy az Ügynökség a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont üzemeltetőjeként követni tudja a (KKBP) 2021/698 határozat alapján hozott utasításokat és be tudja tölteni az 1104/2011/EU határozat 6. cikkében említett szerepét; |
| --- | --- |

j)

biztosítja, hogy az Ügynökség a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont üzemeltetőjeként követni tudja a (KKBP) 2021/698 határozat alapján hozott utasításokat és be tudja tölteni az 1104/2011/EU határozat 6. cikkében említett szerepét;

| k) | biztosítja az összes releváns, különösen a biztonsághoz kapcsolódó információ áramlását az Ügynökség 72. cikk (1) bekezdésében említett struktúráján belül; |
| --- | --- |

k)

biztosítja az összes releváns, különösen a biztonsághoz kapcsolódó információ áramlását az Ügynökség 72. cikk (1) bekezdésében említett struktúráján belül;

| l) | meghatározza – az V. cím II. fejezete szerinti biztonsági akkreditációs tevékenységekkel kapcsolatos kérdések tekintetében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökével szoros együttműködésben – az Ügynökség szervezeti felépítését, és jóváhagyásra benyújtja azt az Igazgatótanácsnak. Az Ügynökség felépítésének tükröznie kell a program különböző komponenseinek sajátosságait; |
| --- | --- |

l)

meghatározza – az V. cím II. fejezete szerinti biztonsági akkreditációs tevékenységekkel kapcsolatos kérdések tekintetében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökével szoros együttműködésben – az Ügynökség szervezeti felépítését, és jóváhagyásra benyújtja azt az Igazgatótanácsnak. Az Ügynökség felépítésének tükröznie kell a program különböző komponenseinek sajátosságait;

| m) | az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a 77. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, a kinevezésre jogosult hatóságnak a 77. cikk (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően rá ruházott hatáskörét; |
| --- | --- |

m)

az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja a 77. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, a kinevezésre jogosult hatóságnak a 77. cikk (3) bekezdése második albekezdésének megfelelően rá ruházott hatáskörét;

| n) | biztosítja, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács, a 38. cikk (3) bekezdésében és a 82. cikk (3) bekezdésében említett szervek, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke részére rendelkezésre álljanak titkársági szolgáltatások és az azok megfelelő működéséhez szükséges források; |
| --- | --- |

n)

biztosítja, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács, a 38. cikk (3) bekezdésében és a 82. cikk (3) bekezdésében említett szervek, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke részére rendelkezésre álljanak titkársági szolgáltatások és az azok megfelelő működéséhez szükséges források;

| o) | a cselekvési tervnek az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekre vonatkozó szakasza kivételével cselekvési tervet készít a 102. cikkben említett értékelések megállapításai és ajánlásai nyomon követésének biztosítása érdekében és a Biztonsági Akkreditációs Tanács által készített rész változatlan formában történő beillesztését követően évente kétszer jelentést nyújt be a Bizottságnak az elért eredményekről, amelyet tájékoztatás céljából az Igazgatótanácsnak is be kell nyújtani; |
| --- | --- |

o)

a cselekvési tervnek az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekre vonatkozó szakasza kivételével cselekvési tervet készít a 102. cikkben említett értékelések megállapításai és ajánlásai nyomon követésének biztosítása érdekében és a Biztonsági Akkreditációs Tanács által készített rész változatlan formában történő beillesztését követően évente kétszer jelentést nyújt be a Bizottságnak az elért eredményekről, amelyet tájékoztatás céljából az Igazgatótanácsnak is be kell nyújtani;

| p) | az Unió pénzügyi érdekei védelmében:






  i. | a csalás, korrupció és bármely más jogellenes tevékenység ellen megelőző intézkedéseket és hatékony ellenőrző intézkedéseket hoz; |
| --- | --- | --- |

p)

az Unió pénzügyi érdekei védelmében:

i.

a csalás, korrupció és bármely más jogellenes tevékenység ellen megelőző intézkedéseket és hatékony ellenőrző intézkedéseket hoz;

| ii. | szabálytalanságok megállapítása esetén visszatérítteti a jogosulatlanul kifizetett összeget és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókat alkalmaz; |
| --- | --- |

ii.

szabálytalanságok megállapítása esetén visszatérítteti a jogosulatlanul kifizetett összeget és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és pénzügyi szankciókat alkalmaz;

| q) | kidolgozza az Ügynökség csalás elleni stratégiáját, amely – tekintettel a végrehajtandó intézkedések költség-haszon elemzésére – arányos a csalások kockázatával, és figyelembe veszi az OLAF vizsgálatainak megállapításait és ajánlásait, majd jóváhagyásra benyújtja a stratégiát az Igazgatótanácsnak; |
| --- | --- |

q)

kidolgozza az Ügynökség csalás elleni stratégiáját, amely – tekintettel a végrehajtandó intézkedések költség-haszon elemzésére – arányos a csalások kockázatával, és figyelembe veszi az OLAF vizsgálatainak megállapításait és ajánlásait, majd jóváhagyásra benyújtja a stratégiát az Igazgatótanácsnak;

| r) | amennyiben erre felkérést kap, jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek feladatai ellátásáról; a Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai ellátásáról. |
| --- | --- |

r)

amennyiben erre felkérést kap, jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek feladatai ellátásáról; a Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai ellátásáról.

(2)   Az ügyvezető igazgató dönt arról, hogy az Ügynökség feladatainak hatékony és eredményes végrehajtása céljából szükséges-e a személyzet egy vagy több tagját egy vagy több tagállamba kihelyezni. A helyi iroda létesítésére vonatkozó döntést megelőzően az ügyvezető igazgató beszerzi a Bizottság, az Igazgatótanács és az érintett tagállam(ok) előzetes jóváhagyását. Az idevágó határozatban oly módon kell megállapítani a helyi iroda által ellátandó tevékenységek körét, hogy megelőzhetők legyenek a szükségtelen költségek és az Ügynökség igazgatási feladatköreivel való indokolatlan átfedések. Amennyiben lehetséges, az emberi erőforrásokra és a költségvetésre gyakorolt hatást be kell építeni a 84. cikk (6) bekezdésében említett egységes programozási dokumentum tervezetébe.

80. cikk

A Biztonsági Akkreditációs Tanács igazgatási feladatai

A 38. cikkben említett feladatokon kívül a Biztonsági Akkreditációs Tanács az Ügynökség irányítása részeként:

| a) | elkészíti és jóváhagyja a többéves munkaprogramnak az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységekkel, valamint az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön a többéves munkaprogramba; |
| --- | --- |

a)

elkészíti és jóváhagyja a többéves munkaprogramnak az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységekkel, valamint az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön a többéves munkaprogramba;

| b) | elkészíti és jóváhagyja az éves munkaprogramnak az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységekkel, valamint az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön az éves munkaprogramba; |
| --- | --- |

b)

elkészíti és jóváhagyja az éves munkaprogramnak az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységekkel, valamint az e tevékenységek elvégzéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön az éves munkaprogramba;

| c) | elkészíti és jóváhagyja az éves jelentésnek az Ügynökségnek az V. cím II. fejezetében meghatározott tevékenységeivel és kilátásaival, valamint az említett tevékenységek és kilátások teljesítéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön az éves jelentésbe. |
| --- | --- |

c)

elkészíti és jóváhagyja az éves jelentésnek az Ügynökségnek az V. cím II. fejezetében meghatározott tevékenységeivel és kilátásaival, valamint az említett tevékenységek és kilátások teljesítéséhez szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és időben benyújtja az Igazgatótanácsnak annak érdekében, hogy az bekerüljön az éves jelentésbe.

81. cikk

A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke

(1)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével tagjai közül egy elnököt és egy alelnököt választ. Amennyiben a Biztonsági Akkreditációs Tanács két ülését követően nem sikerült kétharmados többséget elérni, elég az egyszerű többség.

(2)   Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben az elnök nem tudja ellátni feladatait.

(3)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács felmentheti az elnököt, az alelnököt vagy mindkettőt. A felmentésre vonatkozó határozatot kétharmados többséggel kell elfogadnia.

(4)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének és alelnökének megbízatása két évre szól, és egyszer megújítható. Az elnök vagy az alelnök megbízatása lejár, amikor az adott személy biztonsági akkreditációs tanácsi tagsága megszűnik.

82. cikk

A Biztonsági Akkreditációs Tanács szervezeti felépítése

(1)   A Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak a feladatai független ellátásához szükséges valamennyi emberi és anyagi erőforrást a rendelkezésére kell bocsátani. A 37. cikk i) pontjában említett önállósági és függetlenségi elvek sérelme nélkül hozzáféréssel kell rendelkeznie továbbá a feladatai teljesítése szempontjából hasznos, az Ügynökség egyéb szervei birtokában lévő valamennyi információhoz.

(2)   A program különféle komponenseivel kapcsolatos célkitűzésekkel összhangban a Biztonsági Akkreditációs Tanács és a felügyelete alá tartozó ügynökségi személyzet az Ügynökség többi tevékenységétől, különösen a rendszerek hasznosításához kapcsolódó működési tevékenységektől függetlenül és önállóan végzi a munkáját. Az Ügynökség személyzetének a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete alatt álló egyik tagja sem kaphat egyidejűleg más feladatokat az Ügynökségen belül.

Az említett célból az Ügynökségen belül szervezetileg ténylegesen szét kell választani az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekben részt vevő személyzetet és az Ügynökség személyzetének többi részét. A Biztonsági Akkreditációs Tanács haladéktalanul tájékoztatja az ügyvezető igazgatót, az Igazgatótanácsot és a Bizottságot bármely olyan körülményről, amely veszélyeztetheti autonómiáját vagy függetlenségét. Abban az esetben, ha az Ügynökségen belül nem orvosolható a helyzet, a Bizottság a megfelelő felekkel konzultálva vizsgálatot végez. Az említett vizsgálat eredménye alapján a Bizottság megteszi az Ügynökség által végrehajtandó, megfelelő enyhítő intézkedéseket, és ezekről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács különleges alárendelt, az utasításai alapján működő szerveket hoz létre, amelyek feladata egyes meghatározott ügyek kezelése. A Biztonsági Akkreditációs Tanács, miközben biztosítja a munka szükséges folyamatosságát, létrehoz egy testületet, amelynek feladata a biztonsági elemzések felülvizsgálata és tesztelése, valamint a vonatkozó kockázati jelentések elkészítése annak érdekében, hogy segítse a Biztonsági Akkreditációs Tanács határozatainak előkészítését. A Biztonsági Akkreditációs Tanács az említett testület munkájának elősegítése érdekében szakértői csoportokat hozhat létre és szüntethet meg.

83. cikk

A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének feladatai

(1)   A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke gondoskodik arról, hogy a Tanács függetlenül lássa el biztonsági akkreditációs tevékenységeit, valamint elvégzi az alábbi feladatokat:

| a) | a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett irányítja a biztonsági akkreditációs tevékenységeket; |
| --- | --- |

a)

a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett irányítja a biztonsági akkreditációs tevékenységeket;

| b) | a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett végrehajtja az Ügynökség többéves és éves munkaprogramjainak az V. cím II. fejezete szerinti részét; |
| --- | --- |

b)

a Biztonsági Akkreditációs Tanács felügyelete mellett végrehajtja az Ügynökség többéves és éves munkaprogramjainak az V. cím II. fejezete szerinti részét;

| c) | együttműködik az ügyvezető igazgatóval annak érdekében, hogy segítse a létszámterv 84. cikk (4) bekezdésében említett tervezetének és az Ügynökség szervezeti felépítésének a kialakításában; |
| --- | --- |

c)

együttműködik az ügyvezető igazgatóval annak érdekében, hogy segítse a létszámterv 84. cikk (4) bekezdésében említett tervezetének és az Ügynökség szervezeti felépítésének a kialakításában;

| d) | elkészíti az elért eredményekről szóló jelentésnek az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységeket ismertető szakaszát, és azt kellő időben benyújtja a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és az ügyvezető igazgatónak ahhoz, hogy az bekerülhessen az elért eredményekről szóló jelentésbe; |
| --- | --- |

d)

elkészíti az elért eredményekről szóló jelentésnek az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységeket ismertető szakaszát, és azt kellő időben benyújtja a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és az ügyvezető igazgatónak ahhoz, hogy az bekerülhessen az elért eredményekről szóló jelentésbe;

| e) | elkészíti az éves jelentésnek és a cselekvési tervnek az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységeket ismertető szakaszát, és azt kellő időben benyújtja az ügyvezető igazgatónak; |
| --- | --- |

e)

elkészíti az éves jelentésnek és a cselekvési tervnek az V. cím II. fejezete szerinti működési tevékenységeket ismertető szakaszát, és azt kellő időben benyújtja az ügyvezető igazgatónak;

| f) | képviseli az Ügynökséget az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekkel és határozatokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

f)

képviseli az Ügynökséget az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekkel és határozatokkal kapcsolatban;

| g) | az Ügynökségnek az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységeket végző személyzete tekintetében gyakorolja a 77. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, a 77. cikk (3) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban rá ruházott hatáskört. |
| --- | --- |

g)

az Ügynökségnek az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységeket végző személyzete tekintetében gyakorolja a 77. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, a 77. cikk (3) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban rá ruházott hatáskört.

(2)   Az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekkel kapcsolatosan az Európai Parlament és a Tanács felkérheti a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökét arra, hogy vegyen részt az említett intézményeknél az Ügynökség munkájáról és kilátásairól, ezen belül a többéves és az éves munkaprogramról szóló véleménycserében.

IV. FEJEZET

Az Ügynökséggel kapcsolatos pénzügyi rendelkezések

84. cikk

Az Ügynökség költségvetése

(1)   Az egyéb források és díjak sérelme nélkül, a bevételek és kiadások egyensúlyának biztosítása érdekében az Ügynökség bevételének magában kell foglalnia egy, az Unió költségvetésébe beállított uniós hozzájárulást. Az Ügynökség eseti támogatásokban részesülhet az uniós költségvetésből.

(2)   Az Ügynökség kiadásai fedezik a személyzeti, igazgatási és infrastrukturális kiadásokat, a működési költségeket, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács – köztük a 38. cikk (3) bekezdésében és a 82. cikk (3) bekezdésében említett szervek – működésével és az Ügynökség által feladatai ellátása céljából kötött szerződésekkel és megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat.

(3)   A bevételeknek és a kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(4)   Az ügyvezető igazgató – a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökével szoros együttműködésben – az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységekre vonatkozóan kimutatástervezetet készít az Ügynökség következő pénzügyi évre vonatkozó tervezett bevételeiről és kiadásairól, világosan elkülönítve a kimutatástervezetnek az Ügynökség biztonsági akkreditációs tevékenységeire és egyéb tevékenységeire vonatkozó elemeit. A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke az említett tervezetről írásbeli nyilatkozatot készíthet, az ügyvezető igazgató pedig a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatás tervezetét és a nyilatkozatot a létszámterv tervezetével együtt megküldi az Igazgatótanácsnak és a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak.

(5)   Az Igazgatótanács – a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatástervezet alapján és az V. cím II. fejezete szerinti tevékenységek tekintetében a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal szoros együttműködésben – minden évben összeállítja az Ügynökség következő évi, tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatását.

(6)   Az Igazgatótanács minden év január 31-ig továbbítja az egységes programozási dokumentum tervezetét – amely magában foglalja többek között a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatást, a tervezett létszámtervet és az ideiglenes éves munkaprogramot – a Bizottságnak és azon harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek, amelyekkel az Ügynökség a 98. cikkel összhangban megállapodásokat kötött.

(7)   A Bizottság továbbítja a tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatást az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak (a továbbiakban: a költségvetési hatóság) az Európai Unió általános költségvetés-tervezetével együtt.

(8)   A tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság a létszámtervhez általa szükségesnek tartott becsült összegeket, valamint az általános költségvetésre terhelendő támogatási összeget felveszi az Európai Unió általános költségvetés-tervezetébe. A Bizottság az EUMSZ 314. cikkével összhangban benyújtja a költségvetési hatóságnak az általános költségvetés-tervezetet.

(9)   A költségvetési hatóság engedélyezi az Ügynökségnek nyújtott hozzájárulásra vonatkozó előirányzatokat, és elfogadja az Ügynökség létszámtervét.

(10)   A költségvetést az Igazgatótanács fogadja el. Az Ügynökség költségvetése az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. A költségvetést szükség szerint a végleges költségvetésnek megfelelően ki kell igazítani.

(11)   Az Igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot, ha olyan projektet szándékozik megvalósítani, amely a költségvetési finanszírozást lényegesen érinti, különös tekintettel az ingatlanokkal kapcsolatos projektekre, mint amilyen például az épületek bérlése és vásárlása. Erről tájékoztatja a Bizottságot.

(12)   Amennyiben a költségvetési hatóság valamely ága jelzi véleménynyilvánítási szándékát, véleményét a projektről szóló értesítés időpontjától számított hat héten belül meg kell küldenie az Igazgatótanácsnak.

85. cikk

Az Ügynökség költségvetésének végrehajtása

(1)   Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.

(2)   Az ügyvezető igazgató minden évben megküldi a költségvetési hatóságnak az értékelési feladatai gyakorlásához szükséges összes információt.

86. cikk

Az Ügynökség beszámolójának benyújtása és mentesítés

Az Ügynökség előzetes és végleges beszámolójának benyújtására és a költségvetés végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítésre a költségvetési rendeletben, valamint a költségvetési rendelet 70. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatban szereplő szabályokat és időbeli ütemezést kell alkalmazni.

87. cikk

Az Ügynökséggel kapcsolatos pénzügyi rendelkezések

Az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Igazgatótanács fogadja el. Az említett szabályok nem térhetnek el a költségvetési rendelet 70. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzattól, kivéve, ha az eltérés kifejezetten szükséges az Ügynökség működéséhez, és ahhoz a Bizottság előzetes hozzájárulását adta.

V. FEJEZET

Az Ügynökség humánerőforrása

88. cikk

Az Ügynökség személyzete

(1)   Az Ügynökség által alkalmazott személyzetre a személyzeti szabályzat, az alkalmazási feltételek, valamint az említett személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazásában az Unió intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak.

(2)   Az Ügynökség személyzete olyan alkalmazottakból áll, akiknek a felvételét az Ügynökség a feladatai ellátása érdekében szükségesnek ítéli. A személyzet tagjainak az általuk kezelt adatok minősítésének megfelelő személyi biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük.

(3)   Az Ügynökség belső szabályainak, ezen belül az Igazgatótanács eljárási szabályzatának, a Biztonsági Akkreditációs Tanács eljárási szabályzatának, az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályoknak, a személyzeti szabályzatot végrehajtó szabályoknak és a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályoknak a 37. cikk i) pontjának megfelelően biztosítaniuk kell a biztonsági akkreditációs tevékenységeket végző személyzet autonómiáját és függetlenségét az Ügynökség többi tevékenységét végző személyzettel szemben.

89. cikk

Az ügyvezető igazgató kinevezése és hivatali ideje

(1)   Az ügyvezető igazgatót az alkalmazási feltételek 2. cikke a) pontjának megfelelően az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként kell felvenni.

Az ügyvezető igazgatót az Igazgatótanács nevezi ki érdemei, igazolt igazgatási és vezetői készségei, valamint az érintett területen szerzett szakértelme és tapasztalatai alapján egy, az Európai Unió Hivatalos Lapjában vagy másutt közzétett pályázati felhívást követően megrendezett nyílt és átlátható versenyvizsga után a Bizottság által javasolt jelöltek legalább három jelöltet tartalmazó listájáról.

Az Igazgatótanács által az ügyvezető igazgatói álláshely betöltésére kiválasztott jelölt a lehető legkorábban felkérhető arra, hogy nyilatkozatot tegyen az Európai Parlament előtt és megválaszolja a parlamenti képviselők kérdéseit.

Az ügyvezető igazgatóval történő szerződéskötés céljából az Ügynökséget az Igazgatótanács elnöke képviseli.

Az Igazgatótanács az ügyvezető igazgató kinevezésére vonatkozó határozatát tagjainak kétharmados többségével fogadja el.

(2)   Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. A hivatali idő végén a Bizottság értékelést készít az ügyvezető igazgató teljesítményéről, az Ügynökség jövőbeli feladatainak és az előtte álló kihívásoknak a figyelembevételével.

Az Igazgatótanács – a Bizottság javaslata alapján és az első albekezdésben említett értékelés figyelembevételével – az ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja.

Az ügyvezető igazgató hivatali idejének meghosszabbításáról szóló határozat elfogadásához az Igazgatótanács tagjainak kétharmados többsége szükséges.

Az az ügyvezető igazgató, akinek a hivatali idejét meghosszabbították, ezt követően nem vehet részt az ugyanazon álláshelyre vonatkozó kiválasztási eljárásban.

Az Igazgatótanácsnak tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet az ügyvezető igazgató hivatali idejének meghosszabbítására irányuló szándékáról. A meghosszabbítás előtt az ügyvezető igazgató felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottságai előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon képviselőik kérdéseire.

(3)   Az Igazgatótanács a Bizottságnak vagy tagjai egyharmadának a javaslata alapján, tagjainak kétharmados többségével hozott határozattal felmentheti az ügyvezető igazgatót.

(4)   Az Európai Parlament és a Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót arra, hogy vegyen részt az említett intézményeknél az Ügynökség munkájáról és kilátásairól folytatott véleménycserében, többek között a többéves és az éves munkaprogramokhoz kapcsolódóan. Ez a véleménycsere nem érinthet az V. cím II. fejezete szerinti biztonsági akkreditációs tevékenységekkel kapcsolatos kérdéseket.

90. cikk

Nemzeti szakértők kirendelése az Ügynökséghez

Az Ügynökség a tagállamokból, valamint a 98. cikk (2) bekezdése alapján az Ügynökség munkájában részt vevő harmadik országokból és a nemzetközi szervezetektől érkező nemzeti szakértőket is alkalmazhat. Az említett szakértőknek az általuk a 43. cikk (2) bekezdésének megfelelően kezelt adatok minősítésének megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkezniük. Az ilyen alkalmazottakra a személyzeti szabályzat és az alkalmazási feltételek nem vonatkoznak.

VI. FEJEZET

Egyéb rendelkezések

91. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Ügynökségre és személyzetére a EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv alkalmazandó.

92. cikk

Székhely-megállapodás és a helyi irodák befogadására vonatkozó megállapodások

(1)   A székhely-megállapodásban kell meghatározni az Ügynökségnek a székhelye szerinti tagállamban való elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, az említett tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre vonatkozóan szükséges rendelkezéseket, továbbá az ügyvezető igazgatóra, az Igazgatótanács tagjaira, valamint az Ügynökség személyzetére és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó különös szabályokat. Az Ügynökség és az Ügynökség székhelye szerinti érintett tagállam között – az Igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után –székhely-megállapodást kell kötni.

(2)   Amennyiben a 79. cikk (2) bekezdésének megfelelően létrehozott Ügynökség helyi irodája működéséhez szükséges, befogadási megállapodást kell kötni az Ügynökség és a helyi irodának otthont adó érintett tagállam között, az Igazgatótanács jóváhagyásának megszerzését követően.

(3)   Az Ügynökség fogadó tagállamai a lehető legjobb körülményeket biztosítják az Ügynökség zökkenőmentes és hatékony működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatást és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is.

93. cikk

Az Ügynökségre vonatkozó nyelvi rendelkezések

(1)   Az Ügynökségre az 1. tanácsi rendeletben (48) megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni.

(2)   Az Ügynökség működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

94. cikk

Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó elvek

(1)   Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK rendeletet kell alkalmazni.

(2)   Az Igazgatótanács szabályokat fogad el az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozóan.

(3)   Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján hozott határozatok ellen – az EUMSZ 228. és 263. cikke értelmében – panasszal lehet fordulni az ombudsmanhoz vagy keresettel az Európai Unió Bíróságához.

95. cikk

Csalásmegelőzés az Ügynökség által

(1)   A csalás, korrupció és más jogellenes tevékenységek elleni, a 883/2013/EU, Euratom rendelet értelmében folytatott küzdelem elősegítése érdekében az Ügynökség – legkésőbb hat hónappal működésének megkezdése után – köteles csatlakozni az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (49), és a megállapodás mellékletében megállapított határozatminta alapján el kell fogadnia az Ügynökség személyzetének valamennyi tagjára alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

(2)   Az Európai Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzéseket végezni az Ügynökség által nyújtott vissza nem térítendő támogatások összes kedvezményezettjénél, valamint az Ügynökségen keresztül uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

(3)   Az OLAF a 2185/96/Euratom, EK rendeletben és a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meghatározott rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat, többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása céljából, hogy az Ügynökség által nyújtott vissza nem térítendő támogatással vagy támogatott valamely szerződéssel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció vagy az Unió pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenység.

(4)   Az Ügynökség harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásaiban, valamint az Ügynökség szerződéseiben, támogatási megállapodásaiban és támogatási határozataiban az Európai Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek. Ez nem érinti az (1) a (2) és a (3) bekezdés alkalmazását.

96. cikk

Az EU-minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok Ügynökség általi védelme

Az Ügynökségnek az EU-minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok védelme érdekében, a Bizottsággal folytatott előzetes konzultációt követően – az (EU, Euratom) 2015/443 és az (EU, Euratom) 2015/444 határozattal összhangban – a Bizottság biztonsági szabályaival egyenértékű saját biztonsági szabályokat, egyebek mellett az ilyen adatok cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó szabályokat kell elfogadnia.

97. cikk

Az Ügynökség felelőssége

(1)   Az Ügynökség szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog határozza meg.

(2)   Az Ügynökség által megkötött szerződések választottbírósági rendelkezései alapján a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal az ítélethozatalra.

(3)   Szerződésen kívüli felelősség esetén az Ügynökség a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően köteles megtéríteni a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat.

(4)   A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogviták tekintetében az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.

(5)   Az Ügynökség alkalmazottainak az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségét a személyzeti szabályzat vagy az alkalmazási feltételek rájuk vonatkozó rendelkezései határozzák meg.

98. cikk

Együttműködés harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel

(1)   Az Ügynökség nyitott azon harmadik országok és nemzetközi szervezetek részvételére, amelyek ebből a célból nemzetközi megállapodást kötöttek az Unióval.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében és a 43. cikkben említett megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján olyan szabályokat kell kialakítani, amelyek meghatározzák különösen az érintett harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek az Ügynökség munkájában való részvétele jellegét, terjedelmét és módját, ideértve az Ügynökség által indított kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre vonatkozó rendelkezéseket is. A személyzeti kérdéseket illetően a szóban forgó szabályoknak minden esetben meg kell felelniük a személyzeti szabályzatnak. A szabályok keretében adott esetben a minősített adatok harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréjéről és védelméről is rendelkezni kell. Az említett rendelkezésekhez szükség van a Bizottság előzetes jóváhagyására.

(3)   Az Igazgatótanács – az (1) bekezdésben említett nemzetközi megállapodások keretében – stratégiát fogad el az Ügynökség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kialakítandó kapcsolatokról.

(4)   A Bizottság az ügyvezető igazgatóval kötött megfelelő munkamegállapodás révén biztosítja, hogy a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatai tekintetében az Ügynökség megbízatásának keretei között és a jelenlegi intézményi keret alapján járjon el.

99. cikk

Összeférhetetlenség

(1)   Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjai, az ügyvezető igazgató, a kirendelt nemzeti szakértők és a megfigyelők kötelesek kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tenni, amelyben nyilatkozniuk kell a függetlenségüket esetlegesen befolyásoló mindenfajta közvetlen vagy közvetett érdekeltségük hiányáról vagy meglétéről. Az említett nyilatkozatoknak a következő feltételeknek kell megfelelniük:

| a) | pontosaknak és teljeseknek kell lenniük; |
| --- | --- |

a)

pontosaknak és teljeseknek kell lenniük;

| b) | azokat az érintett személyek hivatalba lépésekor, írásban kell megtenni, |
| --- | --- |

b)

azokat az érintett személyek hivatalba lépésekor, írásban kell megtenni,

| c) | azokat évente meg kell újítani; és |
| --- | --- |

c)

azokat évente meg kell újítani; és

| d) | szükség esetén – különösen az érintett személyek személyes körülményeiben bekövetkezett releváns változás esetén – aktualizálni kell azokat. |
| --- | --- |

d)

szükség esetén – különösen az érintett személyek személyes körülményeiben bekövetkezett releváns változás esetén – aktualizálni kell azokat.

(2)   Az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjainak, az ügyvezető igazgatónak, a kirendelt nemzeti szakértőknek, a megfigyelőknek és az ad hoc munkacsoportokban részt vevő külső szakértőknek minden olyan ülés előtt, amelyen részt vesznek, pontos és teljes nyilatkozatot kell tenniük a napirendi pontokkal kapcsolatban a függetlenségüket esetlegesen befolyásoló bármilyen érdekeltségük hiányáról vagy meglétéről, és amennyiben ilyen érdekeltség áll fenn, kötelesek tartózkodni az ilyen napirendi pontokról folytatott megbeszéléseken vagy szavazásokon való részvételtől.

(3)   Az Igazgatótanácsnak és a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak az eljárási szabályzatában meg kell állapítania az (1) és (2) bekezdésben említett érdekeltségi nyilatkozatra és az összeférhetetlenség elkerülésére és kezelésére vonatkozó gyakorlati szabályokat.

X. CÍM

PROGRAMOZÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS KONTROLL

100. cikk

Munkaprogram

A programot a költségvetési rendelet 110. cikkében említett a munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani, amelyeknek az egyes programkomponensek tekintetében egyedi és teljes mértékben különálló munkaprogramoknak kell lenniük. A munkaprogramokban meg kell határozni a program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges intézkedéseket és a kapcsolódó költségvetést, valamint adott esetben a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget.

A Bizottság munkaprogramokat fogad el végrehajtási jogi aktusok útján. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 107. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

101. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   A melléklet tartalmazza azokat a mutatókat, amelyek segítségével jelentést lehet készíteni arról, hogy a program keretében milyen mértékű előrehaladást sikerült elérni a 4. cikkben meghatározott általános és egyedi célkitűzések megvalósítása terén.

(2)   Annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan lehessen értékelni a program által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményeket, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 105. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet módosítására vonatkozóan a mutatók tekintetében, ahol azt szükségesnek ítéli, valamint e rendeletnek egy nyomonkövetési és értékelési keret létrehozásáról szóló rendelkezésekkel történő kiegészítése céljából.

(3)   Amennyiben rendkívül sürgős okokból szükséges, a 106. cikkben előírt eljárás alkalmazandó az e cikk értelmében elfogadandó felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(4)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy a program végrehajtásának és eredményeinek nyomon követésére vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék.

Ennek érdekében az uniós források címzettjei és adott esetben a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

(5)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az uniós források címzettjei kötelesek megfelelő tájékoztatást biztosítani. A teljesítmény ellenőrzéséhez szükséges adatokat hatékonyan, eredményesen és időben kell összegyűjteni.

102. cikk

Értékelés

(1)   A Bizottság időben elvégzi a program értékelését, hogy annak eredményei felhasználhatók legyenek a döntéshozatali folyamatban.

(2)   A Bizottság 2024. június 30-ig, majd ezt követően négyévenként értékeli a program végrehajtását. Az értékelésnek a program valamennyi komponensére és tevékenységére ki kell terjednie. Az értékelés:

| a) | értékeli a program keretében nyújtott szolgáltatások teljesítményét, |
| --- | --- |

a)

értékeli a program keretében nyújtott szolgáltatások teljesítményét,

| b) | a program felhasználóinak igényei alakulását, valamint |
| --- | --- |

b)

a program felhasználóinak igényei alakulását, valamint

| c) | értékeli az SSA és a GOVSATCOM végrehajtásának értékelése során a megosztás és összevonás terén rendelkezésre álló kapacitások alakulását, valamint a Galileo, a Kopernikusz és az EGNOS végrehajtásának értékelésekor a versenytársak által kínált adatok és szolgáltatások teljesítményét. |
| --- | --- |

c)

értékeli az SSA és a GOVSATCOM végrehajtásának értékelése során a megosztás és összevonás terén rendelkezésre álló kapacitások alakulását, valamint a Galileo, a Kopernikusz és az EGNOS végrehajtásának értékelésekor a versenytársak által kínált adatok és szolgáltatások teljesítményét.

Az értékelésnek minden egyes programkomponens esetében költség-haszon elemzés alapján elemeznie kell az első albekezdés c) pontjában említett fejlemények hatását is, beleértve az árképzési politika módosításának vagy a további űr- vagy földi infrastruktúra kialakításának a szükségességét.

Ezt a jelentést szükség esetén megfelelő javaslatnak kell kísérnie.

(3)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

(4)   Az e rendelet végrehajtásában érintett szervezetek a Bizottság rendelkezésére bocsátják az (1) bekezdésben említett értékeléshez szükséges adatokat és információkat.

(5)   A Bizottság 2024. június 30-ig, majd azt követően négyévente – saját iránymutatásaival összhangban – értékeli az Ügynökség teljesítményét célkitűzései, megbízatása és feladatai tükrében. Az értékelésnek költség-haszon elemzésen kell alapulnia. Az értékelésben ki kell térni különösen arra, hogy szükség van-e az Ügynökség megbízatásának esetleges módosítására, és arra, hogy az milyen pénzügyi következményekkel járna. Az értékelésben ki kell térni továbbá az Ügynökség összeférhetetlenségi politikájára, valamint a Biztonsági Akkreditációs Tanács függetlenségére és autonómiájára is. A Bizottság az Ügynökség teljesítményét azon lehetőség vizsgálatának céljával is értékelheti, hogy azt – a 29. cikk (3) bekezdésével összhangban – további feladatokkal bízhassa meg. A jelentést szükség esetén megfelelő javaslatnak kell kísérnie.

Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy az Ügynökség tevékenységeinek folytatása a számára kijelölt célokat, a megbízatását és a feladatait figyelembe véve a továbbiakban már nem indokolt, javasolhatja a rendelet ennek megfelelően történő módosítását.

A Bizottság az Ügynökség értékeléséről szóló jelentést és annak megállapításait benyújtja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Ügynökség Igazgatótanácsának és Biztonsági Akkreditációs Tanácsának. Az értékelés eredményeit nyilvánosságra kell hozni.

103. cikk

Ellenőrzések

A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan személyek vagy szervezetek által végzett ellenőrzések – köztük olyan ellenőrzések, amelyek az uniós intézmények vagy szervek által felhatalmazottaktól eltérő ellenőrzések – képezik.

104. cikk

A személyes adatok és a magánélet védelme

(1)   Az e rendeletben szabályozott feladatok és tevékenységek ellátása során az összes személyes adat kezelése – az Ügynökség általi adatkezelést is beleértve – a személyes adatok védelme területén alkalmazandó jognak, különösen az (EU) 2016/679 (50) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (51) megfelelően történik.

(2)   Az Igazgatótanács megállapítja az (EU) 2018/1725 rendelet Ügynökség általi alkalmazásához szükséges intézkedéseket, köztük az Ügynökség adatvédelmi tisztviselőjének kinevezésére vonatkozókat. Az említett intézkedéseket az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően kell megállapítani.

XI. CÍM

FELHATALMAZÁS ÉS VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSEK

105. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az 53. és a 101. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2028. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 53. és a 101. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   Az 53. és a 101. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

106. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók mindaddig, amíg az Európai Parlament vagy a Tanács a (2) bekezdésnek megfelelően nem emel ellenük kifogást. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 105. cikk (6) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a szóban forgó, felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

107. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy programbizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

A programbizottság az alábbiak szerinti egyedi formációkban ülésezik:

| a) | Galileo és EGNOS; |
| --- | --- |

a)

Galileo és EGNOS;

| b) | Kopernikusz; |
| --- | --- |

b)

Kopernikusz;

| c) | Világűr-megfigyelés; |
| --- | --- |

c)

Világűr-megfigyelés;

| d) | GOVSATCOM; |
| --- | --- |

d)

GOVSATCOM;

| e) | Biztonsági formáció: a program összes biztonsági vonatkozása, a Biztonsági Akkreditációs Tanács szerepének sérelme nélkül; az ESA és az Ügynökség képviselői megfigyelőként meghívhatók az ülésekre; az EKSZ-t szintén fel kell kérni a bizottság munkájának segítésére; |
| --- | --- |

e)

Biztonsági formáció: a program összes biztonsági vonatkozása, a Biztonsági Akkreditációs Tanács szerepének sérelme nélkül; az ESA és az Ügynökség képviselői megfigyelőként meghívhatók az ülésekre; az EKSZ-t szintén fel kell kérni a bizottság munkájának segítésére;

| f) | Horizontális formáció: a program végrehajtásának stratégiai áttekintése, a program különböző komponensei közötti koherencia, több területet érintő intézkedések és a költségvetés átcsoportosítása a 11. cikkben említettek szerint. |
| --- | --- |

f)

Horizontális formáció: a program végrehajtásának stratégiai áttekintése, a program különböző komponensei közötti koherencia, több területet érintő intézkedések és a költségvetés átcsoportosítása a 11. cikkben említettek szerint.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(4)   Ha a programbizottság nem nyilvánít véleményt az e rendelet 34. cikkének (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus tervezetéről, a Bizottság nem fogadhatja el azt, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

(5)   Az Unió által kötött nemzetközi megállapodásokkal összhangban harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek képviselői megfigyelőként meghívhatók a programbizottság üléseire azeljárási szabályzatában foglalt feltételek mellett, és az Unió biztonságára is figyelemmel.

(6)   A programbizottság az eljárási szabályzatának megfelelően létrehozza a „felhasználói fórumot”, amely munkacsoportként tanácsokat ad a programbizottságnak a felhasználói igények, a szolgáltatások fejlesztése és a felhasználók általi alkalmazás tekintetében. A felhasználói fórum célja a felhasználók folyamatos és hatékony bevonásának biztosítása, és az a program egyes komponenseinek megfelelő egyedi formációkban ül össze.

XII. CÍM

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

108. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és közzététel

(1)   Az uniós támogatás címzettjeinek fel kell tüntetniük a támogatás uniós eredetét, és – különösen a tevékenységek és azok eredményeinek népszerűsítése során – biztosítaniuk kell az uniós támogatás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez a programhoz, valamint annak tevékenységeihez és eredményeihez kapcsolódóan.

A program számára elkülönített pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben e prioritások kapcsolódnak a 4. cikkben említett célkitűzésekhez.

(3)   Az Ügynökség – hatáskörén belül – saját kezdeményezésére kommunikációs tevékenységeket folytathat. Az erőforrások kommunikációs tevékenységekhez való hozzárendelése nem befolyásolhatja hátrányosan a 29. cikkben említett feladatok eredményes végrehajtását. Ezen kommunikációs tevékenységeket az Igazgatótanács által elfogadott kapcsolódó kommunikációs és terjesztési tervekkel összhangban kell végezni.

109. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet, valamint az 541/2014/EU határozat 2021. január 1-jével hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

110. cikk

Átmeneti rendelkezések és a szolgáltatások folytonossága 2027 után

(1)   E rendelet nem érinti az érintett intézkedések lezárásukig történő folytatását vagy módosítását a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet,, valamint az 541/2014/EU határozat szerint, amelyek továbbra is alkalmazandók az érintett intézkedésekre azok lezárásáig. Az 541/2014/EU határozat 7. cikkének (3) bekezdése alapján létrehozott konzorcium három hónapig biztosítja az SST-szolgáltatásokat azután, hogy a partnerségalkotó nemzeti szervezetek aláírták az e rendelet 58. cikke szerinti SST-partnerségi megállapodást.

(2)   A program pénzügyi keretösszege fedezheti továbbá a program és az azon intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadásokat is, amelyeket az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet, valamint az 541/2014/EU határozat alapján fogadtak el.

(3)   Szükség esetén előirányzatok vihetők be a 2027 utáni uniós költségvetésbe egyrészt a 4. cikkben meghatározott célkitűzések teljesítéséhez szükséges kiadások fedezésére a program végéig be nem fejezett tevékenységek igazgatásának lehetővé tétele érdekében, másrészt pedig a – többek között a pénzügyikeret-partnerségi megállapodás és a hozzájárulási megállapodások értelmében végzett – kritikus működési tevékenységekre és szolgáltatásnyújtásra vonatkozó kiadások fedezésére.

111. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 28-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Az Európai Parlament 2019. április 17-i álláspontja [(a Hivatalos Lapban még nem tették közzé)], a Tanács 2021. április 19-i, első olvasatban elfogadott álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2021. április 28-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/697 rendelete (2021. április 29.) az Európai Védelmi Alap létrehozásáról és az (EU) 2018/1092 rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 149. oldalát).

5

(6)  
  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

6

(7)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

7

(8)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

9

(10)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

10

(11)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

11

(12)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

13

(14)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 243/2012/EU határozata (2012. március 14.) egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21., 7. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 912/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 276., 2010.10.20., 11. o.).

16

(17)  
  HL L 261., 2004.8.6., 64. o.

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 541/2014/EU határozata (2014. április 16.) az űrmegfigyelést és a Föld körüli pályán haladó objektumok nyomon követését támogató keret létrehozásáról (HL L 158., 2014.5.27., 227. o.).

18

(19)  A Tanács (KKBP) 2021/698 határozata (2021. április 30.) az uniós űrprogram keretében kiépített, üzemeltetett és használt, az Unió biztonságát esetleg befolyásoló rendszerek és szolgáltatások biztonságáról és a 2014/496/KKBP tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 178. oldalát).

19

(20)  A Tanács határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének a megállapításáról (2010/427/EU) (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).

20

(21)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

21

(22)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/452 rendelete (2019. március 19.) az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések átvilágítási keretének létrehozásáról (HL L 79I., 2019.3.21., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 1285/2013/EU rendelete (2013. december 11.) az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 1. o.).

25

(26)  A Bizottság (EU) 2017/224 végrehajtási határozata (2017. február 8.) a Galileo program keretében létrehozott rendszer által nyújtott kereskedelmi szolgáltatás részére az 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerinti funkció ellátásához szükséges műszaki és üzemeltetési előírások megállapításáról (HL L 34., 2017.2.9., 36. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 377/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a Kopernikusz program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2014.4.24., 44. o.).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács 911/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013) (HL L 276., 2010.10.20., 1. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/2/EK irányelve (2007. március 14.) az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/98/EK irányelve (2003. november 17.) a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 345., 2003.12.31., 90. o.).

30

(31)  A Bizottság 1159/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. július 12.) az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) szóló 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a GMES-felhasználókra vonatkozó nyilvántartásbavételi és engedélyezési feltételek és a különös GMES-adatokhoz és a GMES-szolgáltatásokból származó információkhoz való hozzáférés korlátozására vonatkozó kritériumok meghatározása révén történő kiegészítéséről (HL L 309., 2013.11.19., 1. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

32

(33)  A tagállamok kormányainak képviselői által közös megegyezéssel elfogadott 2010/803/EU határozat (2010. december 10.) az Európai GNSS Ügynökség székhelyéről (HL L 342., 2010.12.28., 15. o.).

33

(34)  A Bizottság (EU) 2016/413 végrehajtási határozata (2016. március 18.) a Galileo program alapján létrehozott rendszer földi infrastruktúrája földrajzi helyének meghatározásáról, az infrastruktúra működéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, valamint a 2012/117/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 74., 2016.3.19., 45. o.).

34

(35)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

35

(36)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433 I, 22.12.2020, o. 11).

36

(37)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata (2015. március 13.) a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

37

(38)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/694 rendelete (2021. április 29.) a Digitális Európa program létrehozásáról és az (EU) 2015/2240 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 166, 2021.5.11., 1 o.).

38

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács 1104/2011/EU határozata (2011. október 25.) a Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés szabályairól (HL L 287., 2011.11.4., 1. o.).

39

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

40

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

41

(42)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

42

(43)  A Bizottság felhatalmazáson alapuló határozata (2015.9.15.) az 1104/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatnak a felelős PRS-hatóságok által betartandó közös minimumszabályok tekintetében történő kiegészítéséről C(2015) 6123.

43

(44)  A Tanács 2008/114/EK irányelve (2008. december 8.) az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről (HL L 345., 2008.12.23., 75. o.).

44

(45)  A Bizottság (EU) 2017/1406 végrehajtási határozata (2017. július 31.) az EGNOS rendszer földi infrastruktúrája helyszínének meghatározásáról (HL L 200., 2017.8.1., 4. o.).

45

(46)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

46

(47)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

47

(48)  A Tanács 1. sz. rendelete (1958. április 15.) az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL 17., 1958.10.6., 385. o.).

48

(49)  
  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

49

(50)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

50

(51)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

51

---

MELLÉKLET

FŐ MUTATÓK

A 4. cikkben említett programcélkitűzések megvalósításával kapcsolatos programteljesítmény nyomon követését fő mutatók segítségével kell strukturálni, hogy ezáltal minimalizálni lehessen az adminisztratív terheket és költségeket.

1.

Az említett célból az éves jelentésekhez az alábbi fő mutatók tekintetében kell adatokat gyűjteni, amelyekre vonatkozóan a végrehajtás részleteit, például a mérőszámokat, a számadatokat és a kapcsolódó névleges értékeket és küszöbértékeket, beleértve a mennyiségi adatokat és minőségi esettanulmányokat is, az adott feladatra alkalmazandó követelményeknek és a várt teljesítménynek megfelelően a megbízott szervezetekkel kötött megállapodásokban kell meghatározni:

1.1.

1. mutató: A Galileo és az EGNOS által nyújtott navigációs és időmeghatározási szolgáltatások pontossága

2. mutató: A Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások elérhetősége és folyamatossága

3. mutató: Az EGNOS-szolgáltatások földrajzi lefedettsége és a közzétett EGNOS-eljárások száma (APV-I és LPV-200 egyaránt)

4. mutató: Az uniós felhasználói elégedettség a Galileo és az EGNOS szolgáltatások tekintetében

5. mutató: A Galileo- és az EGNOS-kompatibilis vevőkészülékek aránya a vevőkészülékek világpiacán és az uniós globális navigációs műholdrendszerek / műholdas pontosító rendszerek (GNSS/SBAS) piacán.

1.2.

1. mutató: A Kopernikusz-szolgáltatások, a Kopernikusz-adatok, valamint az adat- és információhozzáférési szolgáltatások (DIAS) uniós felhasználóinak száma, amennyiben lehetséges, olyan információkat is megadva, mint a felhasználó típusa, a földrajzi megoszlás és a tevékenységi terület

2. mutató: Adott esetben a kérelmezett vagy nyújtott Kopernikusz-szolgáltatások aktiválásának száma

3. mutató: Az uniós felhasználói elégedettség a Kopernikusz-szolgáltatások és a DIAS tekintetében

4. mutató: A Kopernikusz-szolgáltatásoknak és a Kopernikusz-adatok áramlásának a megbízhatósága, rendelkezésre állása és folyamatossága

5. mutató: Az egyes Kopernikusz-szolgáltatások portfóliójában kínált új információs termékek száma

6. mutató: A Kopernikusz-Sentinelek által generált adatok mennyisége

1.3.

1. mutató: Az SSA-komponens felhasználóinak száma, amennyiben lehetséges, olyan információkat is megadva, mint a felhasználó típusa, a földrajzi megoszlás és a tevékenységi terület

2. mutató: A szolgáltatások elérhetősége

1.4.

1. mutató: A GOVSATCOM-felhasználók száma, amennyiben lehetséges, olyan információkat is megadva, mint a felhasználó típusa, a földrajzi megoszlás és a tevékenységi terület

2. mutató: A szolgáltatások elérhetősége

1.5.

1. mutató: A program számára végzett felbocsátások száma (a hordozórakéták típusa szerinti számadatokat is beleértve)

1.6.

1. mutató: Az űrtechnológiai központok száma és helye az Unióban

2. mutató: Az Unióban letelepedett kkv-k részaránya a programhoz kapcsolódó szerződések teljes értékének százalékában kifejezve

2.

A 102. cikkben említett értékeléshez olyan további elemeket kell figyelembe venni, mint például:

2.1.

a versenytársak teljesítménye a navigációs és földmegfigyelési területeken

2.2.

a Galileo és az EGNOS szolgáltatások felhasználók általi igénybevétele

2.3.

az EGNOS-szolgáltatások integritása

2.4.

a Kopernikusz-szolgáltatások Kopernikusz-alapfelhasználók általi igénybevétele

2.5.

a Kopernikuszt használó vagy abból profitáló uniós vagy tagállami szakpolitikák száma

2.6.

az SST-alkomponens autonómiájának és az Unió e területen fennálló autonómiája szintjének elemzése

2.7.

a NEO-alkomponens tevékenységeire vonatkozó hálózatépítés aktuális állása

2.8.

a GOVSATCOM-kapacitások értékelése a 69. és a 102. cikkben említett felhasználói igények tekintetében

2.9.

az SSA- és a GOVSATCOM-szolgáltatásokkal kapcsolatos felhasználói elégedettség

2.10.

az Ariane és a Vega felbocsátásainak aránya a teljes piacon, a nyilvánosan hozzáférhető adatok alapján

2.11.

a downstream ágazat alakulásának mérése a következő adatok révén, amennyiben rendelkezésre állnak: az uniós, világűrből származó adatokat, információkat és szolgáltatásokat használó új vállalkozások száma, a létrehozott munkahelyek száma és az árbevétel tagállamonként, a Bizottság (Eurostat) által végzett felmérések felhasználásával, amennyiben rendelkezésre állnak

2.12.

az uniós upstream űrágazat alakulásának mérése a következő adatok révén, amennyiben rendelkezésre állnak: a létrehozott munkahelyek száma és az árbevétel tagállamonként, valamint az európai űripar világpiaci részesedése, a Bizottság (Eurostat) által végzett felmérések felhasználásával, amennyiben rendelkezésre állnak.

---

| 2021.5.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 170/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 170/149

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2021/697 RENDELETE

(2021. április 29.)

az Európai Védelmi Alap létrehozásáról és az (EU) 2018/1092 rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikke (3) bekezdésére, 182. cikke (4) bekezdésére, 183. cikkére, valamint 188. cikkének második bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Unió geopolitikai környezete az utóbbi évtizedben drámaian megváltozott. Az Európával szomszédos régiókban instabil a helyzet, és az Unió olyan összetett és kihívásokkal teli környezettel néz szembe, amelyben egyrészt új fenyegetések, például hibrid támadások és kibertámadások jelennek meg, másrészt visszatérnek a hagyományosabb kihívások. E helyzettel szembesülve mind az európai polgárok, mind pedig politikai vezetőik egyetértenek abban, hogy kollektíven többet kell tenni a védelem területén. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió geopolitikai környezete az utóbbi évtizedben drámaian megváltozott. Az Európával szomszédos régiókban instabil a helyzet, és az Unió olyan összetett és kihívásokkal teli környezettel néz szembe, amelyben egyrészt új fenyegetések, például hibrid támadások és kibertámadások jelennek meg, másrészt visszatérnek a hagyományosabb kihívások. E helyzettel szembesülve mind az európai polgárok, mind pedig politikai vezetőik egyetértenek abban, hogy kollektíven többet kell tenni a védelem területén.

| (2) | A védelmi ágazatot a védelmi felszerelések árának növekedése, valamint magas kutatási és fejlesztési (K+F) költségek jellemzik, ami korlátozza az új védelmi programok indításának lehetőségét, és közvetlen hatással van az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) versenyképességére és innovációs kapacitására. Tekintettel e költségnövekedésre, a nagyszabású, új generációs védelmi rendszerek és az új védelmi technológiák kifejlesztését uniós szinten kell támogatni annak érdekében, hogy javuljon a tagállamok közötti együttműködés a védelmi felszerelésekre irányuló beruházások terén. |
| --- | --- |

(2)

A védelmi ágazatot a védelmi felszerelések árának növekedése, valamint magas kutatási és fejlesztési (K+F) költségek jellemzik, ami korlátozza az új védelmi programok indításának lehetőségét, és közvetlen hatással van az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) versenyképességére és innovációs kapacitására. Tekintettel e költségnövekedésre, a nagyszabású, új generációs védelmi rendszerek és az új védelmi technológiák kifejlesztését uniós szinten kell támogatni annak érdekében, hogy javuljon a tagállamok közötti együttműködés a védelmi felszerelésekre irányuló beruházások terén.

| (3) | Az „Európai védelmi cselekvési terv” című, 2016. november 30-i közleményében a Bizottság vállalta, hogy kiegészíti, megerősíti és konszolidálja a tagállamok együttműködési erőfeszítéseit a védelmi technológiai és ipari képességek fejlesztése terén annak érdekében, hogy Európa reagálni tudjon a biztonsági kihívásokra, erősödjön az európai védelmi ipar versenyképessége, innovációs ereje és hatékonysága Unió-szerte és az Unión túl. A Bizottság továbbá elkötelezte magát az Unióban egy nagyobb mértékben integrált védelmi piac létrejöttének támogatása, valamint a belső piacon az európai védelmi termékek és technológiák iránti kereslet támogatása mellett, így növelve a nem uniós forrásoktól való függetlenséget. A Bizottság így különösen javaslatot tett egy Európai Védelmi Alap felállítására egyrészt a védelmi termékekhez és technológiákhoz kapcsolódó közös kutatási és közös fejlesztési beruházások támogatása céljából, ezáltal elősegítve a szinergiákat és a költséghatékonyságot, másrészt a védelmi felszerelések tagállamok általi közös beszerzésének és karbantartásának előmozdítása érdekében. Az Európai Védelmi Alap kiegészítené a már jelenleg is e célra fordított nemzeti támogatást, és a védelem területén az együttműködés fokozására, valamint védelmi beruházásaik növelésére lenne hivatott ösztönözni a tagállamokat, továbbá támogatná az együttműködést a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa alatt. |
| --- | --- |

(3)

Az „Európai védelmi cselekvési terv” című, 2016. november 30-i közleményében a Bizottság vállalta, hogy kiegészíti, megerősíti és konszolidálja a tagállamok együttműködési erőfeszítéseit a védelmi technológiai és ipari képességek fejlesztése terén annak érdekében, hogy Európa reagálni tudjon a biztonsági kihívásokra, erősödjön az európai védelmi ipar versenyképessége, innovációs ereje és hatékonysága Unió-szerte és az Unión túl. A Bizottság továbbá elkötelezte magát az Unióban egy nagyobb mértékben integrált védelmi piac létrejöttének támogatása, valamint a belső piacon az európai védelmi termékek és technológiák iránti kereslet támogatása mellett, így növelve a nem uniós forrásoktól való függetlenséget. A Bizottság így különösen javaslatot tett egy Európai Védelmi Alap felállítására egyrészt a védelmi termékekhez és technológiákhoz kapcsolódó közös kutatási és közös fejlesztési beruházások támogatása céljából, ezáltal elősegítve a szinergiákat és a költséghatékonyságot, másrészt a védelmi felszerelések tagállamok általi közös beszerzésének és karbantartásának előmozdítása érdekében. Az Európai Védelmi Alap kiegészítené a már jelenleg is e célra fordított nemzeti támogatást, és a védelem területén az együttműködés fokozására, valamint védelmi beruházásaik növelésére lenne hivatott ösztönözni a tagállamokat, továbbá támogatná az együttműködést a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa alatt.

| (4) | Az Európai Védelmi Alapnak hozzá kell járulnia egy erős, versenyképes és innovatív EDTIB-hez, és ki kell egészítenie az integráltabb európai védelmi piacra irányuló uniós kezdeményezéseket és különösen a védelmi ágazatban az Unión belüli transzferekről és közbeszerzésről 2009-ben elfogadott 2009/43/EK (3) és 2009/81/EK (4) európai parlamenti és tanácsi irányelvet. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Védelmi Alapnak hozzá kell járulnia egy erős, versenyképes és innovatív EDTIB-hez, és ki kell egészítenie az integráltabb európai védelmi piacra irányuló uniós kezdeményezéseket és különösen a védelmi ágazatban az Unión belüli transzferekről és közbeszerzésről 2009-ben elfogadott 2009/43/EK (3) és 2009/81/EK (4) európai parlamenti és tanácsi irányelvet.

| (5) | Az uniós védelmi ipar versenyképességének és innovációs kapacitásának javításához való hozzájárulás érdekében, integrált megközelítést követve, egy Európai Védelmi Alapot (a továbbiakban: az alap) kell létrehozni, hétéves időtartamra, hogy ezáltal időtartama összhangban legyen az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (5) meghatározott, a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret időtartamával (a továbbiakban: a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret). Az alap célja, hogy erősítse az Unió védelmi iparának versenyképességét, innovációját, hatékonyságát és technológiai autonómiáját, hozzájárulva ezáltal az Unió stratégiai autonómiájához oly módon, hogy a védelmi termékek és technológiák kutatási és fejlesztési szakaszaiban Unió-szerte támogatja a tagállamok közötti, határokon átnyúló együttműködést, valamint a vállalkozások, a kutatóközpontok, a nemzeti közigazgatások, a nemzetközi szervezetek és az egyetemek közötti együttműködést. Az innovatívabb megoldások biztosítása, valamint a nyitott belső piac megvalósítása érdekében az alapnak támogatnia kell és elő kell segítenie a védelmi ágazatban a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló együttműködésének bővítését. Az Unión belül a közös védelmi képességekkel kapcsolatos hiányosságok a közös biztonság- és védelempolitika keretében kerülnek azonosításra, különösen a képességfejlesztési terv (CDP) segítségével, ugyanakkor az átfogó stratégiai kutatási menetrend (OSRA) is meghatároz közös védelmi kutatási célokat.
  A releváns prioritások megvalósítását más uniós folyamatok, például a koordinált éves védelmi szemle (CARD) és az állandó strukturált együttműködés (PESCO) is támogatják a szorosabb együttműködésre kínálkozó lehetőségek azonosítása és azok kihasználása révén, a biztonság és a védelem területén fennálló uniós szintű törekvések megvalósítása érdekében. Adott esetben regionális és nemzetközi prioritások – ideértve azokat is, amelyek az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretében kerülnek meghatározásra – szintén figyelembe vehetők, ha összhangban vannak az uniós prioritásokkal, és nem akadályozzák egyetlen tagállam vagy társult ország részvételét sem, törekedve ugyanakkor a felesleges párhuzamosságok elkerülésére is. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós védelmi ipar versenyképességének és innovációs kapacitásának javításához való hozzájárulás érdekében, integrált megközelítést követve, egy Európai Védelmi Alapot (a továbbiakban: az alap) kell létrehozni, hétéves időtartamra, hogy ezáltal időtartama összhangban legyen az (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletben (5) meghatározott, a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret időtartamával (a továbbiakban: a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret). Az alap célja, hogy erősítse az Unió védelmi iparának versenyképességét, innovációját, hatékonyságát és technológiai autonómiáját, hozzájárulva ezáltal az Unió stratégiai autonómiájához oly módon, hogy a védelmi termékek és technológiák kutatási és fejlesztési szakaszaiban Unió-szerte támogatja a tagállamok közötti, határokon átnyúló együttműködést, valamint a vállalkozások, a kutatóközpontok, a nemzeti közigazgatások, a nemzetközi szervezetek és az egyetemek közötti együttműködést. Az innovatívabb megoldások biztosítása, valamint a nyitott belső piac megvalósítása érdekében az alapnak támogatnia kell és elő kell segítenie a védelmi ágazatban a kis- és középvállalkozások (kkv-k), valamint a közepes piaci tőkeértékű vállalatok határokon átnyúló együttműködésének bővítését. Az Unión belül a közös védelmi képességekkel kapcsolatos hiányosságok a közös biztonság- és védelempolitika keretében kerülnek azonosításra, különösen a képességfejlesztési terv (CDP) segítségével, ugyanakkor az átfogó stratégiai kutatási menetrend (OSRA) is meghatároz közös védelmi kutatási célokat.

A releváns prioritások megvalósítását más uniós folyamatok, például a koordinált éves védelmi szemle (CARD) és az állandó strukturált együttműködés (PESCO) is támogatják a szorosabb együttműködésre kínálkozó lehetőségek azonosítása és azok kihasználása révén, a biztonság és a védelem területén fennálló uniós szintű törekvések megvalósítása érdekében. Adott esetben regionális és nemzetközi prioritások – ideértve azokat is, amelyek az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének keretében kerülnek meghatározásra – szintén figyelembe vehetők, ha összhangban vannak az uniós prioritásokkal, és nem akadályozzák egyetlen tagállam vagy társult ország részvételét sem, törekedve ugyanakkor a felesleges párhuzamosságok elkerülésére is.

| (6) | A védelmi képességek fejlesztéséhez kapcsolódó kutatási szakasz döntő fontosságú, mivel megteremti az európai ipar védelmitermék-fejlesztési kapacitásának és autonómiájának, valamint a tagállamok mint az említett termékek végfelhasználói függetlenségének alapjait. A kutatási szakasz jelentős kockázatokat foglalhat magában, különösen az alacsony érettségi szint és a technológiák forradalmi jellege kapcsán. A kutatási szakaszt rendszerint követő fejlesztési szakasz szintén komoly kockázatokkal és költségekkel jár, ami akadályozza a kutatási eredmények további hasznosítását, és hátrányosan befolyásolja az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációját. Az alapnak ennélfogva erősítenie kell a kutatási és a fejlesztési szakasz közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(6)

A védelmi képességek fejlesztéséhez kapcsolódó kutatási szakasz döntő fontosságú, mivel megteremti az európai ipar védelmitermék-fejlesztési kapacitásának és autonómiájának, valamint a tagállamok mint az említett termékek végfelhasználói függetlenségének alapjait. A kutatási szakasz jelentős kockázatokat foglalhat magában, különösen az alacsony érettségi szint és a technológiák forradalmi jellege kapcsán. A kutatási szakaszt rendszerint követő fejlesztési szakasz szintén komoly kockázatokkal és költségekkel jár, ami akadályozza a kutatási eredmények további hasznosítását, és hátrányosan befolyásolja az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációját. Az alapnak ennélfogva erősítenie kell a kutatási és a fejlesztési szakasz közötti kapcsolatot.

| (7) | Az alap nem támogat alapkutatásokat – azokat más támogatási programok keretében célszerű támogatni –, de az alap támogatása kiterjedhet olyan védelemorientált alapvető kutatásokra, amelyek vélhetően alapul szolgálhatnak felismert vagy várható problémák megoldásához vagy új lehetőségek megteremtéséhez. |
| --- | --- |

(7)

Az alap nem támogat alapkutatásokat – azokat más támogatási programok keretében célszerű támogatni –, de az alap támogatása kiterjedhet olyan védelemorientált alapvető kutatásokra, amelyek vélhetően alapul szolgálhatnak felismert vagy várható problémák megoldásához vagy új lehetőségek megteremtéséhez.

| (8) | Az alap új védelmi termékekkel és technológiákkal, valamint már létező védelmi termékek és technológiák korszerűsítésével – ideértve azok interoperabilitását is – kapcsolatos tevékenységeket is támogathat. A már létező védelmi termékek és technológiák korszerűsítését célzó tevékenységek kizárólag akkor támogathatók, ha a végrehajtásukhoz szükséges, előzetesen létező információk elérhetőségét valamely nem társult harmadik ország, illetve nem társult harmadik ország valamely szervezete nem korlátozza oly módon, amely lehetetlenné tenné a tevékenység végrehajtását. Elő kell írni, hogy az uniós támogatás kérelmezésekor a jogalanyok nyújtsák be a vonatkozó információkat a korlátozások hiányának megállapítása érdekében. Ilyen információk hiányában nem kerülhet sor uniós támogatásra. |
| --- | --- |

(8)

Az alap új védelmi termékekkel és technológiákkal, valamint már létező védelmi termékek és technológiák korszerűsítésével – ideértve azok interoperabilitását is – kapcsolatos tevékenységeket is támogathat. A már létező védelmi termékek és technológiák korszerűsítését célzó tevékenységek kizárólag akkor támogathatók, ha a végrehajtásukhoz szükséges, előzetesen létező információk elérhetőségét valamely nem társult harmadik ország, illetve nem társult harmadik ország valamely szervezete nem korlátozza oly módon, amely lehetetlenné tenné a tevékenység végrehajtását. Elő kell írni, hogy az uniós támogatás kérelmezésekor a jogalanyok nyújtsák be a vonatkozó információkat a korlátozások hiányának megállapítása érdekében. Ilyen információk hiányában nem kerülhet sor uniós támogatásra.

| (9) | Az alapnak támogatást kell nyújtania a forradalmi védelmi technológiák kifejlesztéséhez vezető tevékenységekhez. Mivel a forradalmi technológiák nem hagyományos védelmi szereplőktől származó koncepciókon és ötleteken is alapulhatnak, az alapnak megfelelő rugalmasságot kell biztosítania az érdekelt felekkel folytatott konzultáció és az ilyen tevékenységek végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

(9)

Az alapnak támogatást kell nyújtania a forradalmi védelmi technológiák kifejlesztéséhez vezető tevékenységekhez. Mivel a forradalmi technológiák nem hagyományos védelmi szereplőktől származó koncepciókon és ötleteken is alapulhatnak, az alapnak megfelelő rugalmasságot kell biztosítania az érdekelt felekkel folytatott konzultáció és az ilyen tevékenységek végrehajtása tekintetében.

| (10) | Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió és tagállamai nemzetközi kötelezettségeit tiszteletben tartsák e rendelet végrehajtása során, az olyan védelmi termékekre vagy technológiákra vonatkozó tevékenységek, amelyek felhasználását, fejlesztését vagy gyártását a nemzetközi jog tiltja, nem részesülhetnek támogatásban az alap keretében. E tekintetben az új védelmi termékekkel vagy technológiákkal kapcsolatos tevékenységek támogathatóságának többek között a nemzetközi jog fejlődésétől kell függenie. Továbbá a halált okozó olyan autonóm fegyverek fejlesztésére irányuló tevékenységek, amelyek az emberek ellen irányuló támadások során nem teszik lehetővé az érdemi emberi ellenőrzést a cél kiválasztására és a csapás végrehajtására vonatkozó döntésekkel kapcsolatban, szintén nem támogathatók az alapból, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy az alapból támogatást nyújtsanak védelmi célokat szolgáló korai figyelmeztető rendszerek és ellenintézkedések kidolgozására irányuló tevékenységekhez. |
| --- | --- |

(10)

Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió és tagállamai nemzetközi kötelezettségeit tiszteletben tartsák e rendelet végrehajtása során, az olyan védelmi termékekre vagy technológiákra vonatkozó tevékenységek, amelyek felhasználását, fejlesztését vagy gyártását a nemzetközi jog tiltja, nem részesülhetnek támogatásban az alap keretében. E tekintetben az új védelmi termékekkel vagy technológiákkal kapcsolatos tevékenységek támogathatóságának többek között a nemzetközi jog fejlődésétől kell függenie. Továbbá a halált okozó olyan autonóm fegyverek fejlesztésére irányuló tevékenységek, amelyek az emberek ellen irányuló támadások során nem teszik lehetővé az érdemi emberi ellenőrzést a cél kiválasztására és a csapás végrehajtására vonatkozó döntésekkel kapcsolatban, szintén nem támogathatók az alapból, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy az alapból támogatást nyújtsanak védelmi célokat szolgáló korai figyelmeztető rendszerek és ellenintézkedések kidolgozására irányuló tevékenységekhez.

| (11) | A harmonizált védelmi képességekre vonatkozó harmonizált követelményekkel, valamint a közös műszaki előírásokkal és szabványokkal kapcsolatos megegyezés nehézsége akadályozza a határokon átnyúló együttműködést a tagállamok, illetve a különböző tagállamokban letelepedett jogalanyok között. Az ilyen követelmények, előírások és szabványok hiánya a védelmi ágazat megnövekedett mértékű széttagoltságát, műszaki összetettséget, késedelmeket, megugró költségeket, felesleges átfedéseket, valamint alacsonyabb szintű interoperabilitást eredményezett. A magasabb szintű technológiai felkészültséget igénylő tevékenységek esetében előfeltételként kell szabni a közös műszaki előírásokról való megállapodást. Az alapból támogathatók a harmonizált védelmi képességekre vonatkozó közös követelmények kialakítását eredményező tevékenységek, valamint azok a tevékenységek is, amelyek a műszaki előírások vagy szabványok közös meghatározásának elkészítését segítik elő, különösen abban az esetben, ha támogatják az interoperabilitást. |
| --- | --- |

(11)

A harmonizált védelmi képességekre vonatkozó harmonizált követelményekkel, valamint a közös műszaki előírásokkal és szabványokkal kapcsolatos megegyezés nehézsége akadályozza a határokon átnyúló együttműködést a tagállamok, illetve a különböző tagállamokban letelepedett jogalanyok között. Az ilyen követelmények, előírások és szabványok hiánya a védelmi ágazat megnövekedett mértékű széttagoltságát, műszaki összetettséget, késedelmeket, megugró költségeket, felesleges átfedéseket, valamint alacsonyabb szintű interoperabilitást eredményezett. A magasabb szintű technológiai felkészültséget igénylő tevékenységek esetében előfeltételként kell szabni a közös műszaki előírásokról való megállapodást. Az alapból támogathatók a harmonizált védelmi képességekre vonatkozó közös követelmények kialakítását eredményező tevékenységek, valamint azok a tevékenységek is, amelyek a műszaki előírások vagy szabványok közös meghatározásának elkészítését segítik elő, különösen abban az esetben, ha támogatják az interoperabilitást.

| (12) | mivel az alap célja az uniós védelmi ipar versenyképességének, hatékonyságának és innovációjának támogatása az együttműködésen alapuló védelmi kutatási és technológiai tevékenységek erősítésével és kiegészítésével, valamint az együttműködési projektek fejlesztési szakaszának kockázatmentesítésével, az alapból támogathatók a védelmi termékekkel és technológiákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést célzó tevékenységek. |
| --- | --- |

(12)

mivel az alap célja az uniós védelmi ipar versenyképességének, hatékonyságának és innovációjának támogatása az együttműködésen alapuló védelmi kutatási és technológiai tevékenységek erősítésével és kiegészítésével, valamint az együttműködési projektek fejlesztési szakaszának kockázatmentesítésével, az alapból támogathatók a védelmi termékekkel és technológiákkal kapcsolatos kutatást és fejlesztést célzó tevékenységek.

| (13) | mivel az alap célja különösen a jogalanyok és a tagállamok közötti együttműködés fokozása Unió-szerte, a tevékenységek akkor támogathatók az alapból, ha azok jogalanyoknak legalább három különböző tagállamban vagy társult országban letelepedett legalább három támogatható jogalanyból álló konzorciumon belüli együttműködésével valósulnak meg. Ezen támogatható jogalanyok közül legalább három olyan jogalanyt, amelyek legalább két különböző tagállamban vagy társult országban rendelkeznek letelepedési hellyel, a tevékenység végrehajtásának teljes időszaka során sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellenőrizheti egyazon jogalany, és e jogalanyok nem ellenőrizhetik egymást. Ebben az összefüggésben „ellenőrzés” alatt az arra vonatkozó képesség értendő, hogy valamely jogalany felett akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve meghatározó befolyást gyakoroljanak. Figyelembe véve a forradalmi védelmi technológiáknak, valamint a tanulmányoknak a sajátosságait, ezeket a tevékenységeket egyetlen jogalany is végezheti. A tagállamok közötti együttműködés fokozása érdekében az alapból a kereskedelmi hasznosítást megelőző közös beszerzések is támogathatók. |
| --- | --- |

(13)

mivel az alap célja különösen a jogalanyok és a tagállamok közötti együttműködés fokozása Unió-szerte, a tevékenységek akkor támogathatók az alapból, ha azok jogalanyoknak legalább három különböző tagállamban vagy társult országban letelepedett legalább három támogatható jogalanyból álló konzorciumon belüli együttműködésével valósulnak meg. Ezen támogatható jogalanyok közül legalább három olyan jogalanyt, amelyek legalább két különböző tagállamban vagy társult országban rendelkeznek letelepedési hellyel, a tevékenység végrehajtásának teljes időszaka során sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellenőrizheti egyazon jogalany, és e jogalanyok nem ellenőrizhetik egymást. Ebben az összefüggésben „ellenőrzés” alatt az arra vonatkozó képesség értendő, hogy valamely jogalany felett akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve meghatározó befolyást gyakoroljanak. Figyelembe véve a forradalmi védelmi technológiáknak, valamint a tanulmányoknak a sajátosságait, ezeket a tevékenységeket egyetlen jogalany is végezheti. A tagállamok közötti együttműködés fokozása érdekében az alapból a kereskedelmi hasznosítást megelőző közös beszerzések is támogathatók.

| (14) | A 2013/755/EU tanácsi határozat (6) alapján a tengerentúli országokban vagy területeken letelepedett szervezetek támogathatók, figyelemmel az alap szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra is, amelyhez az adott tengerentúli ország vagy terület tartozik. |
| --- | --- |

(14)

A 2013/755/EU tanácsi határozat (6) alapján a tengerentúli országokban vagy területeken letelepedett szervezetek támogathatók, figyelemmel az alap szabályaira és célkitűzéseire, valamint az azon tagállamra alkalmazandó esetleges megállapodásokra is, amelyhez az adott tengerentúli ország vagy terület tartozik.

| (15) | mivel az alap az uniós védelmi ipar versenyképességének és hatékonyságának erősítésére irányul, elvben csak olyan, az Unióban vagy a társult országokban letelepedett jogalanyok támogathatók, amelyek nem állnak nem társult harmadik ország, illetve nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt. Ebben az összefüggésben „ellenőrzés” alatt az arra vonatkozó képesség értendő, hogy valamely jogalany felett akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve meghatározó befolyást gyakoroljanak. Ezenkívül az Unió és a tagállamok alapvető biztonsági és védelmi érdekeinek védelmét biztosítandó, a címzettek és az alapból támogatásban részesülő valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók infrastruktúráinak, létesítményeinek, eszközeinek és erőforrásainak a tevékenység teljes időtartama alatt valamely tagállam vagy társult harmadik ország területén kell elhelyezkedniük, a címzettek és valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók ügyvezetési struktúrái letelepedési helyének pedig az Unióban vagy egy társult országban kell lennie. Ennek megfelelően a valamely nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok, valamint az olyan jogalanyok, amelyek az Unióban vagy egy társult országban telepedtek le, de ügyvezetési struktúráik letelepedési helye valamely nem társult harmadik országban található, nem jogosultak arra, hogy címzettként vagy alvállalkozóként részt vegyenek valamely tevékenységben. Az Unió és tagállamai alapvető biztonsági és védelmi érdekeinek védelme érdekében ezeket a jogosultsági feltételeket az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 176. cikkétől eltérve a közbeszerzés révén nyújtott támogatásra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(15)

mivel az alap az uniós védelmi ipar versenyképességének és hatékonyságának erősítésére irányul, elvben csak olyan, az Unióban vagy a társult országokban letelepedett jogalanyok támogathatók, amelyek nem állnak nem társult harmadik ország, illetve nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt. Ebben az összefüggésben „ellenőrzés” alatt az arra vonatkozó képesség értendő, hogy valamely jogalany felett akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve meghatározó befolyást gyakoroljanak. Ezenkívül az Unió és a tagállamok alapvető biztonsági és védelmi érdekeinek védelmét biztosítandó, a címzettek és az alapból támogatásban részesülő valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók infrastruktúráinak, létesítményeinek, eszközeinek és erőforrásainak a tevékenység teljes időtartama alatt valamely tagállam vagy társult harmadik ország területén kell elhelyezkedniük, a címzettek és valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók ügyvezetési struktúrái letelepedési helyének pedig az Unióban vagy egy társult országban kell lennie. Ennek megfelelően a valamely nem társult harmadik országban letelepedett jogalanyok, valamint az olyan jogalanyok, amelyek az Unióban vagy egy társult országban telepedtek le, de ügyvezetési struktúráik letelepedési helye valamely nem társult harmadik országban található, nem jogosultak arra, hogy címzettként vagy alvállalkozóként részt vegyenek valamely tevékenységben. Az Unió és tagállamai alapvető biztonsági és védelmi érdekeinek védelme érdekében ezeket a jogosultsági feltételeket az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) 176. cikkétől eltérve a közbeszerzés révén nyújtott támogatásra is alkalmazni kell.

| (16) | Bizonyos körülmények fennállása esetén lehetővé kell tenni az eltérést attól az elvtől, amely szerint a címzettek és az alap keretében támogatott valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók nem állhatnak nem társult harmadik országok, illetve nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése alatt. Ezzel összefüggésben azok az Unióban vagy valamely társult országban letelepedett jogalanyok, amelyek nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt állnak, akkor lehetnek címzettként vagy valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozóként támogatásra jogosultak, ha teljesülnek az Unió és tagállamai biztonsági és védelmi érdekeihez kapcsolódó szigorú feltételek. Az ilyen jogalanyok részvétele nem lehet ellentétes az alap célkitűzéseivel. A pályázóknak a tevékenységhez használt infrastruktúrákkal, létesítményekkel, eszközökkel és erőforrásokkal kapcsolatos valamennyi releváns információt rendelkezésre kell bocsátaniuk. E tekintetben az ellátás biztonságával kapcsolatos tagállami nehézségeket szintén figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(16)

Bizonyos körülmények fennállása esetén lehetővé kell tenni az eltérést attól az elvtől, amely szerint a címzettek és az alap keretében támogatott valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók nem állhatnak nem társult harmadik országok, illetve nem társult harmadik országbeli szervezetek ellenőrzése alatt. Ezzel összefüggésben azok az Unióban vagy valamely társult országban letelepedett jogalanyok, amelyek nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt állnak, akkor lehetnek címzettként vagy valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozóként támogatásra jogosultak, ha teljesülnek az Unió és tagállamai biztonsági és védelmi érdekeihez kapcsolódó szigorú feltételek. Az ilyen jogalanyok részvétele nem lehet ellentétes az alap célkitűzéseivel. A pályázóknak a tevékenységhez használt infrastruktúrákkal, létesítményekkel, eszközökkel és erőforrásokkal kapcsolatos valamennyi releváns információt rendelkezésre kell bocsátaniuk. E tekintetben az ellátás biztonságával kapcsolatos tagállami nehézségeket szintén figyelembe kell venni.

| (17) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 29. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 215. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések keretében nem bocsátható rendelkezésre – sem közvetlenül, sem közvetve – pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás a jegyzékbe vett jogi személyek, szervezetek és szervek számára, illetve javára. Ennélfogva ezek a jegyzékbe vett szervezetek, valamint a tulajdonukban vagy ellenőrzésük alatt álló szervezetek nem kaphatnak támogatást az alapból. |
| --- | --- |

(17)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 29. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 215. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések keretében nem bocsátható rendelkezésre – sem közvetlenül, sem közvetve – pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás a jegyzékbe vett jogi személyek, szervezetek és szervek számára, illetve javára. Ennélfogva ezek a jegyzékbe vett szervezetek, valamint a tulajdonukban vagy ellenőrzésük alatt álló szervezetek nem kaphatnak támogatást az alapból.

| (18) | Az uniós támogatás a költségvetési rendelettel összhangban kiírt versenypályázati felhívásokat követően ítélhető oda. Bizonyos kellően indokolt és rendkívüli körülmények fennállása esetén azonban a költségvetési rendelet 195. cikke első bekezdésének e) pontjával összhangban pályázati felhívás kiírása nélkül is odaítélhető uniós támogatás. Mivel a támogatásnak a költségvetési rendelet 195. cikke első bekezdésének e) pontjával összhangban történő odaítélése eltérést jelent a támogatások versenypályázati felhívásokat követő odaítélésére vonatkozó főszabálytól, ezeket a rendkívüli körülményeket szigorúan kell értelmezni. Ezzel összefüggésben ahhoz, hogy pályázati felhívás kiírása nélkül lehessen vissza nem térítendő támogatást nyújtani, a Bizottságnak – amelyet e tekintetben a tagállamok bizottsága (a továbbiakban: a bizottság) segít – értékelnie kell, hogy a javasolt tevékenység milyen mértékben felel meg az alap célkitűzéseinek az ellátási lánc egészében megvalósuló, határokon átnyúló ipari együttműködés és verseny tekintetében. |
| --- | --- |

(18)

Az uniós támogatás a költségvetési rendelettel összhangban kiírt versenypályázati felhívásokat követően ítélhető oda. Bizonyos kellően indokolt és rendkívüli körülmények fennállása esetén azonban a költségvetési rendelet 195. cikke első bekezdésének e) pontjával összhangban pályázati felhívás kiírása nélkül is odaítélhető uniós támogatás. Mivel a támogatásnak a költségvetési rendelet 195. cikke első bekezdésének e) pontjával összhangban történő odaítélése eltérést jelent a támogatások versenypályázati felhívásokat követő odaítélésére vonatkozó főszabálytól, ezeket a rendkívüli körülményeket szigorúan kell értelmezni. Ezzel összefüggésben ahhoz, hogy pályázati felhívás kiírása nélkül lehessen vissza nem térítendő támogatást nyújtani, a Bizottságnak – amelyet e tekintetben a tagállamok bizottsága (a továbbiakban: a bizottság) segít – értékelnie kell, hogy a javasolt tevékenység milyen mértékben felel meg az alap célkitűzéseinek az ellátási lánc egészében megvalósuló, határokon átnyúló ipari együttműködés és verseny tekintetében.

| (19) | Ha egy konzorcium támogatható tevékenységben szeretne részt venni, és az uniós támogatás vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg, a konzorciumnak ki kell neveznie az egyik tagját koordinátornak. A koordinátor a konzorcium Bizottsággal való kapcsolattartása tekintetében a fő kapcsolattartó. |
| --- | --- |

(19)

Ha egy konzorcium támogatható tevékenységben szeretne részt venni, és az uniós támogatás vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg, a konzorciumnak ki kell neveznie az egyik tagját koordinátornak. A koordinátor a konzorcium Bizottsággal való kapcsolattartása tekintetében a fő kapcsolattartó.

| (20) | Amennyiben az alapból támogatásban részesülő tevékenységet a tagállamok vagy társult országok által kinevezett projektmenedzser irányítja, a kifizetésnek a címzettek számára történő teljesítése előtt a Bizottságnak a tevékenység tekintetében elért haladására vonatkozóan konzultálnia kell a projektmenedzserrel annak érdekében, hogy a projektmenedzser biztosítani tudja a határidőknek a címzettek általi betartását. A projektmenedzsernek közölnie kell a Bizottsággal a tevékenység tekintetében elért haladására vonatkozó észrevételeit annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy teljesültek-e a kifizetés feltételei. |
| --- | --- |

(20)

Amennyiben az alapból támogatásban részesülő tevékenységet a tagállamok vagy társult országok által kinevezett projektmenedzser irányítja, a kifizetésnek a címzettek számára történő teljesítése előtt a Bizottságnak a tevékenység tekintetében elért haladására vonatkozóan konzultálnia kell a projektmenedzserrel annak érdekében, hogy a projektmenedzser biztosítani tudja a határidőknek a címzettek általi betartását. A projektmenedzsernek közölnie kell a Bizottsággal a tevékenység tekintetében elért haladására vonatkozó észrevételeit annak érdekében, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy teljesültek-e a kifizetés feltételei.

| (21) | Az alapot közvetlen irányítás keretében kell végrehajtani a végrehajtás hatékonyságának és eredményességének maximalizálása és az egyéb uniós kezdeményezésekkel való teljes összhang biztosítása érdekében. Ezért a továbbiakban is a Bizottságnak kell felelnie a kiválasztási és odaítélési eljárásokért, beleértve az etikai ellenőrzéseket és értékeléseket is. Indokolt esetben azonban a Bizottság a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjában említettek szerint szerveket költségvetés-végrehajtási feladatokkal bízhat meg az alapból támogatásban részesülő egyedi tevékenységek tekintetében, például, ha az adott tevékenységet társfinanszírozó tagállamok projektmenedzsert jelöltek ki, feltéve, hogy teljesülnek a költségvetési rendelet követelményei. Az ilyen, költségvetés-végrehajtási feladatokkal való megbízás elősegítené a társfinanszírozott tevékenységek irányításának egyszerűsítését, és biztosítaná a finanszírozási megállapodás, valamint a konzorcium és a tevékenységet társfinanszírozó tagállamok által kijelölt projektmenedzser által megkötött szerződés közötti zökkenőmentes koordinációt. |
| --- | --- |

(21)

Az alapot közvetlen irányítás keretében kell végrehajtani a végrehajtás hatékonyságának és eredményességének maximalizálása és az egyéb uniós kezdeményezésekkel való teljes összhang biztosítása érdekében. Ezért a továbbiakban is a Bizottságnak kell felelnie a kiválasztási és odaítélési eljárásokért, beleértve az etikai ellenőrzéseket és értékeléseket is. Indokolt esetben azonban a Bizottság a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjában említettek szerint szerveket költségvetés-végrehajtási feladatokkal bízhat meg az alapból támogatásban részesülő egyedi tevékenységek tekintetében, például, ha az adott tevékenységet társfinanszírozó tagállamok projektmenedzsert jelöltek ki, feltéve, hogy teljesülnek a költségvetési rendelet követelményei. Az ilyen, költségvetés-végrehajtási feladatokkal való megbízás elősegítené a társfinanszírozott tevékenységek irányításának egyszerűsítését, és biztosítaná a finanszírozási megállapodás, valamint a konzorcium és a tevékenységet társfinanszírozó tagállamok által kijelölt projektmenedzser által megkötött szerződés közötti zökkenőmentes koordinációt.

| (22) | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatott fejlesztési tevékenységek pénzügyi szempontból életképesek legyenek, a pályázóknak bizonyítaniuk kell, hogy a tevékenység azon költségeit, amelyekre az uniós támogatás nem terjed ki, más finanszírozási forrásból fedezik. |
| --- | --- |

(22)

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatott fejlesztési tevékenységek pénzügyi szempontból életképesek legyenek, a pályázóknak bizonyítaniuk kell, hogy a tevékenység azon költségeit, amelyekre az uniós támogatás nem terjed ki, más finanszírozási forrásból fedezik.

| (23) | A tagállamok számára különböző pénzügyi konstrukcióknak kell rendelkezésre állniuk a védelmi képességek közös fejlesztésére és beszerzésére. A Bizottság megadhatna többféle olyan konstrukciót, amelyet a tagállamok önkéntes alapon alkalmazhatnának az együttműködésen alapuló fejlesztésekkel és közbeszerzésekkel kapcsolatos nehézségek pénzügyi szempontból történő kezelése érdekében. Az ilyen pénzügyi konstrukciók alkalmazása – az alap keretében támogatott projektek esetében is – elősegítheti az együttműködésen alapuló, határokon átnyúló védelmi projektek elindítását, valamint a védelmi kiadások hatékonyságának növelését. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamok számára különböző pénzügyi konstrukcióknak kell rendelkezésre állniuk a védelmi képességek közös fejlesztésére és beszerzésére. A Bizottság megadhatna többféle olyan konstrukciót, amelyet a tagállamok önkéntes alapon alkalmazhatnának az együttműködésen alapuló fejlesztésekkel és közbeszerzésekkel kapcsolatos nehézségek pénzügyi szempontból történő kezelése érdekében. Az ilyen pénzügyi konstrukciók alkalmazása – az alap keretében támogatott projektek esetében is – elősegítheti az együttműködésen alapuló, határokon átnyúló védelmi projektek elindítását, valamint a védelmi kiadások hatékonyságának növelését.

| (24) | Tekintettel a védelmi iparnak, vagyis egy olyan területnek a sajátosságaira, ahol a kereslet szinte kizárólag a tagállamokból és a társult országokból származik, amelyek a védelmi vonatkozású termékek és technológiák összes beszerzését is ellenőrzik, a kivitelt is ideértve, a védelmi ágazat működése nem követi a tradicionálisabb piacokon érvényesülő hagyományos szabályokat és üzleti modelleket. Az ipar ezért nem tud jelentős önfinanszírozású védelmi K+F projekteket végrehajtani, és gyakran teljes mértékben a tagállamok és a társult országok finanszírozzák az összes K+F költséget. Az alap célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, különösen a különböző tagállamok és társult országok jogalanyai közötti együttműködés elősegítése céljából és a védelmi ágazat sajátosságainak figyelembevétele mellett, az elszámolható költségek akár egészét fedezni kell a prototípus-fejlesztési szakaszt megelőzően végzett tevékenységek esetében. |
| --- | --- |

(24)

Tekintettel a védelmi iparnak, vagyis egy olyan területnek a sajátosságaira, ahol a kereslet szinte kizárólag a tagállamokból és a társult országokból származik, amelyek a védelmi vonatkozású termékek és technológiák összes beszerzését is ellenőrzik, a kivitelt is ideértve, a védelmi ágazat működése nem követi a tradicionálisabb piacokon érvényesülő hagyományos szabályokat és üzleti modelleket. Az ipar ezért nem tud jelentős önfinanszírozású védelmi K+F projekteket végrehajtani, és gyakran teljes mértékben a tagállamok és a társult országok finanszírozzák az összes K+F költséget. Az alap célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, különösen a különböző tagállamok és társult országok jogalanyai közötti együttműködés elősegítése céljából és a védelmi ágazat sajátosságainak figyelembevétele mellett, az elszámolható költségek akár egészét fedezni kell a prototípus-fejlesztési szakaszt megelőzően végzett tevékenységek esetében.

| (25) | A prototípus-fejlesztési szakasz kulcsfontosságú szakasz: a tagállamok vagy a társult országok általában ebben a szakaszban döntenek konszolidált beruházásukról, és indítják el jövőbeli védelmi termékeik vagy technológiáik beszerzésének folyamatát. Ez az oka annak, hogy e konkrét szakaszban a tagállamok és a társult országok megállapodnak a szükséges kötelezettségvállalásokról, ideértve a költségmegosztást és a projektben való szerepvállalást is. Kötelezettségvállalásuk hitelességének biztosítása érdekében az alapból nyújtott támogatás szokásos esetben nem haladhatja meg az elszámolható költségek 20 %-át. |
| --- | --- |

(25)

A prototípus-fejlesztési szakasz kulcsfontosságú szakasz: a tagállamok vagy a társult országok általában ebben a szakaszban döntenek konszolidált beruházásukról, és indítják el jövőbeli védelmi termékeik vagy technológiáik beszerzésének folyamatát. Ez az oka annak, hogy e konkrét szakaszban a tagállamok és a társult országok megállapodnak a szükséges kötelezettségvállalásokról, ideértve a költségmegosztást és a projektben való szerepvállalást is. Kötelezettségvállalásuk hitelességének biztosítása érdekében az alapból nyújtott támogatás szokásos esetben nem haladhatja meg az elszámolható költségek 20 %-át.

| (26) | A prototípus-fejlesztési szakaszt követő tevékenységek esetében legfeljebb 80 %-os támogatást helyénvaló előirányozni. Ilyen tevékenységek, amelyek közelebb állnak a termékek és a technológiák véglegesítéséhez, még mindig jelentős költségekkel járhatnak. |
| --- | --- |

(26)

A prototípus-fejlesztési szakaszt követő tevékenységek esetében legfeljebb 80 %-os támogatást helyénvaló előirányozni. Ilyen tevékenységek, amelyek közelebb állnak a termékek és a technológiák véglegesítéséhez, még mindig jelentős költségekkel járhatnak.

| (27) | A védelmi ágazatban érdekelt felek sajátos közvetett – például a biztonsággal kapcsolatos – költségekkel szembesülnek. Továbbá az érdekelt felek egy olyan egyedi piacon dolgoznak, ahol – a keresleti oldalról jelentkező igény hiányában – nem tudják olyan módon megtéríttetni a K+F költségeket, mint a polgári ágazatban. Ezért helyénvaló a tevékenység összes elszámolható közvetlen költségére alkalmazott 25 %-os átalányfinanszírozást lehetővé tenni, valamint engedélyezni a címzettek szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően meghatározott elszámolható közvetett költségek elszámolását, amennyiben ezt a gyakorlatot az adott nemzeti hatóságok összehasonlítható, a védelem területén megvalósuló tevékenységek esetében elfogadják, és ha az adott gyakorlatról a címzett tájékoztatta a Bizottságot. |
| --- | --- |

(27)

A védelmi ágazatban érdekelt felek sajátos közvetett – például a biztonsággal kapcsolatos – költségekkel szembesülnek. Továbbá az érdekelt felek egy olyan egyedi piacon dolgoznak, ahol – a keresleti oldalról jelentkező igény hiányában – nem tudják olyan módon megtéríttetni a K+F költségeket, mint a polgári ágazatban. Ezért helyénvaló a tevékenység összes elszámolható közvetlen költségére alkalmazott 25 %-os átalányfinanszírozást lehetővé tenni, valamint engedélyezni a címzettek szokásos költségelszámolási gyakorlatának megfelelően meghatározott elszámolható közvetett költségek elszámolását, amennyiben ezt a gyakorlatot az adott nemzeti hatóságok összehasonlítható, a védelem területén megvalósuló tevékenységek esetében elfogadják, és ha az adott gyakorlatról a címzett tájékoztatta a Bizottságot.

| (28) | A határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok részvételével folytatott tevékenységek elősegítik az ellátási láncok megnyitását és hozzájárulnak az alap célkitűzéseihez. Az ilyen tevékenységek esetében ezért helyénvaló lehetővé tenni a magasabb támogatási arány alkalmazását, amely az összes részt vevő jogalany javát szolgálja. |
| --- | --- |

(28)

A határon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok részvételével folytatott tevékenységek elősegítik az ellátási láncok megnyitását és hozzájárulnak az alap célkitűzéseihez. Az ilyen tevékenységek esetében ezért helyénvaló lehetővé tenni a magasabb támogatási arány alkalmazását, amely az összes részt vevő jogalany javát szolgálja.

| (29) | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatott tevékenységek hozzájáruljanak az európai védelmi ipar versenyképességéhez és hatékonyságához, fontos, hogy a tagállamok közösen szándékozzák beszerezni a végterméket vagy felhasználni a technológiát, különösen határokon átnyúló közös beszerzés keretében, amelynek esetében a tagállamok közösen szervezik meg beszerzési eljárásaikat, különösen egy központi beszerző szerven keresztül. |
| --- | --- |

(29)

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatott tevékenységek hozzájáruljanak az európai védelmi ipar versenyképességéhez és hatékonyságához, fontos, hogy a tagállamok közösen szándékozzák beszerezni a végterméket vagy felhasználni a technológiát, különösen határokon átnyúló közös beszerzés keretében, amelynek esetében a tagállamok közösen szervezik meg beszerzési eljárásaikat, különösen egy központi beszerző szerven keresztül.

| (30) | Az alapból támogatásban részesülő tevékenységeknek piacközpontúaknak és keresletalapúaknak, valamint közép- és hosszú távon kereskedelmileg életképeseknek kell lenniük annak biztosítása érdekében, hogy hozzájáruljanak az európai védelmi ipar versenyképességéhez és hatékonyságához. A fejlesztési tevékenységek jogosultsági feltételei között ezért figyelembe kell venni azt, hogy a tagállamoknak szándékukban áll koordinált módon – például egyetértési megállapodás vagy szándéknyilatkozat révén – beszerezni a végterméket, illetve felhasználni a technológiát. A fejlesztési tevékenységekre vonatkozó odaítélési feltételek között figyelembe kell venni továbbá azt, hogy a tagállamok politikailag vagy jogilag vállalták-e, hogy koordinált módon közösen használják, tulajdonolják, illetve tartják karban a végterméket vagy technológiát. |
| --- | --- |

(30)

Az alapból támogatásban részesülő tevékenységeknek piacközpontúaknak és keresletalapúaknak, valamint közép- és hosszú távon kereskedelmileg életképeseknek kell lenniük annak biztosítása érdekében, hogy hozzájáruljanak az európai védelmi ipar versenyképességéhez és hatékonyságához. A fejlesztési tevékenységek jogosultsági feltételei között ezért figyelembe kell venni azt, hogy a tagállamoknak szándékukban áll koordinált módon – például egyetértési megállapodás vagy szándéknyilatkozat révén – beszerezni a végterméket, illetve felhasználni a technológiát. A fejlesztési tevékenységekre vonatkozó odaítélési feltételek között figyelembe kell venni továbbá azt, hogy a tagállamok politikailag vagy jogilag vállalták-e, hogy koordinált módon közösen használják, tulajdonolják, illetve tartják karban a végterméket vagy technológiát.

| (31) | Az Unió védelmi iparában az innováció és a technológiai fejlesztés előmozdításának az Unió biztonsági és védelmi érdekeivel összhangban kell történnie. Ennek megfelelően az egyik odaítélési feltételnek annak kell lennie, hogy az adott tevékenység mennyiben szolgálja ezeket az érdekeket, illetve a védelmi kutatásra és a védelmi képességekre vonatkozóan a tagállamok által közösen elfogadott prioritásokat. |
| --- | --- |

(31)

Az Unió védelmi iparában az innováció és a technológiai fejlesztés előmozdításának az Unió biztonsági és védelmi érdekeivel összhangban kell történnie. Ennek megfelelően az egyik odaítélési feltételnek annak kell lennie, hogy az adott tevékenység mennyiben szolgálja ezeket az érdekeket, illetve a védelmi kutatásra és a védelmi képességekre vonatkozóan a tagállamok által közösen elfogadott prioritásokat.

| (32) | A PESCO projektekkel összefüggésben az Unió intézményi keretében kidolgozott támogatható tevékenységeknek folyamatosan biztosítaniuk kell a szorosabb együttműködést a különböző tagállamok jogalanyai között, és ezzel közvetlenül hozzá kell járulniuk az alap célkitűzéseinek eléréséhez. Kiválasztásuk esetén e tevékenységek tekintetében ezért indokolt magasabb támogatási arányt alkalmazni. |
| --- | --- |

(32)

A PESCO projektekkel összefüggésben az Unió intézményi keretében kidolgozott támogatható tevékenységeknek folyamatosan biztosítaniuk kell a szorosabb együttműködést a különböző tagállamok jogalanyai között, és ezzel közvetlenül hozzá kell járulniuk az alap célkitűzéseinek eléréséhez. Kiválasztásuk esetén e tevékenységek tekintetében ezért indokolt magasabb támogatási arányt alkalmazni.

| (33) | A Bizottság figyelembe veszi az (EU) 2021/695európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram keretében finanszírozott egyéb tevékenységeket a felesleges párhuzamosságok elkerülése, valamint a polgári és védelmi kutatások közötti kölcsönös inspiráció és szinergiák biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság figyelembe veszi az (EU) 2021/695európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram keretében finanszírozott egyéb tevékenységeket a felesleges párhuzamosságok elkerülése, valamint a polgári és védelmi kutatások közötti kölcsönös inspiráció és szinergiák biztosítása érdekében.

| (34) | A kiberbiztonság és a kibervédelem egyre jelentősebb kihívást jelent, és a Bizottság, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felismerte annak szükségességét, hogy szinergiákat kell kialakítani az e rendelet hatálya alá tartozó kibervédelmi tevékenységek és a kiberbiztonsággal kapcsolatos – például az „Ellenálló képesség, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése” című, 2017. szeptember 13-i közös bizottsági közleményben bejelentett – uniós kezdeményezések között. Így különösen az érdekelt feleknek a kiberreziliencia javítása érdekében szinergiák kialakítására kell törekedniük a kiberbiztonság polgári és védelmi dimenziói között. |
| --- | --- |

(34)

A kiberbiztonság és a kibervédelem egyre jelentősebb kihívást jelent, és a Bizottság, valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felismerte annak szükségességét, hogy szinergiákat kell kialakítani az e rendelet hatálya alá tartozó kibervédelmi tevékenységek és a kiberbiztonsággal kapcsolatos – például az „Ellenálló képesség, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése” című, 2017. szeptember 13-i közös bizottsági közleményben bejelentett – uniós kezdeményezések között. Így különösen az érdekelt feleknek a kiberreziliencia javítása érdekében szinergiák kialakítására kell törekedniük a kiberbiztonság polgári és védelmi dimenziói között.

| (35) | Integrált megközelítést kell biztosítani a Bizottság által a költségvetési rendelet 58. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban elindított, a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés (PADR) és az (EU) 2018/1092 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott európai védelmi ipari fejlesztési program (EDIDP) hatálya alá tartozó tevékenységek összehangolásával és a részvételi feltételek összehangolásával. Az említett integrált megközelítésnek egy koherensebb eszköztárat kell létrehoznia, valamint növelnie kell az alap innovációs, együttműködési és gazdasági hatását, elkerülve ugyanakkor a felesleges párhuzamosságokat és a szétaprózódást. Biztosítania kell továbbá az alap hozzájárulását a védelmi célú kutatások eredményeinek jobb hasznosításához is, a védelmi ágazat sajátosságainak figyelembevétele mellett megszüntetve a kutatás és a fejlesztés szakaszai közötti szakadékot, valamint előmozdítva az innováció minden formáját, a forradalmi védelmi technológiákat is beleértve. Továbbá adott esetben a polgári területen is várhatóak pozitív tovagyűrűző hatások. |
| --- | --- |

(35)

Integrált megközelítést kell biztosítani a Bizottság által a költségvetési rendelet 58. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban elindított, a védelmi célú kutatásra irányuló előkészítő intézkedés (PADR) és az (EU) 2018/1092 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott európai védelmi ipari fejlesztési program (EDIDP) hatálya alá tartozó tevékenységek összehangolásával és a részvételi feltételek összehangolásával. Az említett integrált megközelítésnek egy koherensebb eszköztárat kell létrehoznia, valamint növelnie kell az alap innovációs, együttműködési és gazdasági hatását, elkerülve ugyanakkor a felesleges párhuzamosságokat és a szétaprózódást. Biztosítania kell továbbá az alap hozzájárulását a védelmi célú kutatások eredményeinek jobb hasznosításához is, a védelmi ágazat sajátosságainak figyelembevétele mellett megszüntetve a kutatás és a fejlesztés szakaszai közötti szakadékot, valamint előmozdítva az innováció minden formáját, a forradalmi védelmi technológiákat is beleértve. Továbbá adott esetben a polgári területen is várhatóak pozitív tovagyűrűző hatások.

| (36) | Amennyiben ez az adott tevékenység sajátosságaira tekintettel helyénvaló, az alap célkitűzéseit az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott InvestEU Alap keretében nyújtott pénzügyi eszközök és költségvetési biztosítékok útján is támogatni kell. |
| --- | --- |

(36)

Amennyiben ez az adott tevékenység sajátosságaira tekintettel helyénvaló, az alap célkitűzéseit az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott InvestEU Alap keretében nyújtott pénzügyi eszközök és költségvetési biztosítékok útján is támogatni kell.

| (37) | Az alapból nyújtott támogatást arányos mértékben kell felhasználni a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére, és a tevékenységek nem eredményezhetnek átfedéseket a magánfinanszírozással, illetve nem szoríthatják ki a magánfinanszírozást, és nem torzíthatják a versenyt a belső piacon. A tevékenységeknek egyértelmű értéktöbbletet kell biztosítaniuk az Unió számára. |
| --- | --- |

(37)

Az alapból nyújtott támogatást arányos mértékben kell felhasználni a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére, és a tevékenységek nem eredményezhetnek átfedéseket a magánfinanszírozással, illetve nem szoríthatják ki a magánfinanszírozást, és nem torzíthatják a versenyt a belső piacon. A tevékenységeknek egyértelmű értéktöbbletet kell biztosítaniuk az Unió számára.

| (38) | Az uniós támogatás formáit és végrehajtási módszereit annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek biztosítani a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek a teljesítését és az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Az említett választás keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, az átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

(38)

Az uniós támogatás formáit és végrehajtási módszereit annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek biztosítani a tevékenységek egyedi célkitűzéseinek a teljesítését és az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a szabályok be nem tartásának várható kockázatát. Az említett választás keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, az átalányfinanszírozás és az egységköltségek, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint.

| (39) | A Bizottságnak végrehajtási jogi aktusok útján el kell fogadnia az alap célkitűzéseinek megfelelő éves munkaprogramokat, figyelembe véve az EDIDP és a PADR terén levonható kezdeti tanulságokat. A Bizottságot a munkaprogram összeállításában a bizottságnak kell segítenie. A Bizottságnak törekednie kell arra, hogy megtalálja a bizottságon belül a lehető legnagyobb támogatottságot élvező megoldásokat. Ezzel összefüggésben a bizottság nemzeti védelmi és biztonsági szakértői összetételben is ülésezhet a Bizottságnak való szakmai segítségnyújtás céljából, amibe a minősített adatoknak a tevékenységek keretei között történő védelmét illetően biztosított tanácsadás is beletartozik. A tagállamok maguk jelölik ki képviselőiket az említett bizottságba. A bizottság tagjai számára még a korai szakaszban érdemi lehetőségeket kell biztosítani arra, hogy megvizsgálják a végrehajtási jogi aktusok tervezetét és véleményt nyilvánítsanak róluk. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottságnak végrehajtási jogi aktusok útján el kell fogadnia az alap célkitűzéseinek megfelelő éves munkaprogramokat, figyelembe véve az EDIDP és a PADR terén levonható kezdeti tanulságokat. A Bizottságot a munkaprogram összeállításában a bizottságnak kell segítenie. A Bizottságnak törekednie kell arra, hogy megtalálja a bizottságon belül a lehető legnagyobb támogatottságot élvező megoldásokat. Ezzel összefüggésben a bizottság nemzeti védelmi és biztonsági szakértői összetételben is ülésezhet a Bizottságnak való szakmai segítségnyújtás céljából, amibe a minősített adatoknak a tevékenységek keretei között történő védelmét illetően biztosított tanácsadás is beletartozik. A tagállamok maguk jelölik ki képviselőiket az említett bizottságba. A bizottság tagjai számára még a korai szakaszban érdemi lehetőségeket kell biztosítani arra, hogy megvizsgálják a végrehajtási jogi aktusok tervezetét és véleményt nyilvánítsanak róluk.

| (40) | A munkaprogramokban foglalt kategóriáknak adott esetben funkcionális követelményeket kell tartalmazniuk, hogy ezáltal az ágazat számára egyértelmű legyen, hogy a kidolgozásra kerülő képességeknek milyen funkciókat és feladatokat kell majd ellátniuk. E követelményeknek egyértelműen jelezniük kell az elvárt teljesítményt, de nem irányulhatnak konkrét megoldásokra vagy konkrét jogalanyokra, és nem akadályozhatják a versenyt a pályázati felhívások szintjén. |
| --- | --- |

(40)

A munkaprogramokban foglalt kategóriáknak adott esetben funkcionális követelményeket kell tartalmazniuk, hogy ezáltal az ágazat számára egyértelmű legyen, hogy a kidolgozásra kerülő képességeknek milyen funkciókat és feladatokat kell majd ellátniuk. E követelményeknek egyértelműen jelezniük kell az elvárt teljesítményt, de nem irányulhatnak konkrét megoldásokra vagy konkrét jogalanyokra, és nem akadályozhatják a versenyt a pályázati felhívások szintjén.

| (41) | A munkaprogramok fejlesztése során a Bizottságnak – a bizottsággal folytatott megfelelő konzultációk útján – a felesleges átfedéseknek a javasolt kutatási tevékenységek vagy fejlesztési tevékenységek keretében való elkerülését is biztosítania kell. Ezzel kapcsolatban a Bizottság előzetes értékelést végezhet az Unióban már létező képességekkel vagy már támogatott kutatási vagy fejlesztési projektekkel való esetleges párhuzamosságokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(41)

A munkaprogramok fejlesztése során a Bizottságnak – a bizottsággal folytatott megfelelő konzultációk útján – a felesleges átfedéseknek a javasolt kutatási tevékenységek vagy fejlesztési tevékenységek keretében való elkerülését is biztosítania kell. Ezzel kapcsolatban a Bizottság előzetes értékelést végezhet az Unióban már létező képességekkel vagy már támogatott kutatási vagy fejlesztési projektekkel való esetleges párhuzamosságokra vonatkozóan.

| (42) | A Bizottságnak a védelmi termékek és technológiák teljes ipari életciklusa során gondoskodnia kell a munkaprogramok koherenciájáról. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottságnak a védelmi termékek és technológiák teljes ipari életciklusa során gondoskodnia kell a munkaprogramok koherenciájáról.

| (43) | A munkaprogramoknak biztosítaniuk kell azt is, hogy a teljes költségvetés egy jelentősebb részéből olyan tevékenységeket támogassanak, amelyek lehetővé teszik a kkv-k határokon átnyúló részvételét. |
| --- | --- |

(43)

A munkaprogramoknak biztosítaniuk kell azt is, hogy a teljes költségvetés egy jelentősebb részéből olyan tevékenységeket támogassanak, amelyek lehetővé teszik a kkv-k határokon átnyúló részvételét.

| (44) | A védelmi ágazattal kapcsolatos szakértelmének kihasználása érdekében az Európai Védelmi Ügynökségnek megfigyelői státusszal kell rendelkeznie a bizottságban. A védelmi terület sajátosságai miatt az Európai Külügyi Szolgálatnak ugyancsak segítenie kell a bizottság munkáját. |
| --- | --- |

(44)

A védelmi ágazattal kapcsolatos szakértelmének kihasználása érdekében az Európai Védelmi Ügynökségnek megfigyelői státusszal kell rendelkeznie a bizottságban. A védelmi terület sajátosságai miatt az Európai Külügyi Szolgálatnak ugyancsak segítenie kell a bizottság munkáját.

| (45) | E rendelet hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékletének a mutatók tekintetében történő szükség szerinti módosítása és e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (11) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(45)

E rendelet hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékletének a mutatók tekintetében történő szükség szerinti módosítása és e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (11) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (46) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a munkaprogramok elfogadására, valamint a támogatásnak a kiválasztott kutatási és fejlesztési tevékenységekre való odaítélésére vonatkozóan. A kutatási és fejlesztési tevékenységek végrehajtása során figyelembe kell venni különösen a védelmi ágazat sajátosságait, így különösen a tagállamoknak, a társult országoknak, vagy mindkettőnek a tervezési és beszerzési folyamat tekintetében fennálló felelősségét. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(46)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a munkaprogramok elfogadására, valamint a támogatásnak a kiválasztott kutatási és fejlesztési tevékenységekre való odaítélésére vonatkozóan. A kutatási és fejlesztési tevékenységek végrehajtása során figyelembe kell venni különösen a védelmi ágazat sajátosságait, így különösen a tagállamoknak, a társult országoknak, vagy mindkettőnek a tervezési és beszerzési folyamat tekintetében fennálló felelősségét. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) megfelelően kell gyakorolni.

| (47) | A Bizottságnak össze kell állítania a független szakértők jegyzékét. Az említett független szakértők biztonsági referenciáit a megfelelő tagállam hitelesíti. Az említett jegyzék nem tehető közzé. A független szakértőket készségeik, tapasztalataik és tudásuk alapján kell kiválasztani, a számukra kijelölendő feladatok szem előtt tartásával. Amennyiben lehetséges, a Bizottságnak a független szakértők kijelölésekor megfelelő intézkedéseket kell hoznia annak érdekében, hogy a készségek, a tapasztalat, a tudás, a földrajzi sokféleség és a nemek tekintetében kiegyensúlyozott összetételt érjen el a független szakértői csoportokban és az értékelést végző bizottságokban, az adott tevékenységi területen fennálló helyzetet is figyelembe véve. Emellett a független szakértők megfelelő rotációjának biztosítására, valamint a magánszektor és a közszektor közötti megfelelő egyensúlyra is törekedni kell. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottságnak össze kell állítania a független szakértők jegyzékét. Az említett független szakértők biztonsági referenciáit a megfelelő tagállam hitelesíti. Az említett jegyzék nem tehető közzé. A független szakértőket készségeik, tapasztalataik és tudásuk alapján kell kiválasztani, a számukra kijelölendő feladatok szem előtt tartásával. Amennyiben lehetséges, a Bizottságnak a független szakértők kijelölésekor megfelelő intézkedéseket kell hoznia annak érdekében, hogy a készségek, a tapasztalat, a tudás, a földrajzi sokféleség és a nemek tekintetében kiegyensúlyozott összetételt érjen el a független szakértői csoportokban és az értékelést végző bizottságokban, az adott tevékenységi területen fennálló helyzetet is figyelembe véve. Emellett a független szakértők megfelelő rotációjának biztosítására, valamint a magánszektor és a közszektor közötti megfelelő egyensúlyra is törekedni kell.

| (48) | Helyénvaló előírni, hogy független szakértők ne végezzenek értékelést, tanácsadást vagy segítségnyújtást olyan ügyekben, amelyekkel kapcsolatban az esetükben – mindenekelőtt az értékelés időpontjában betöltött pozíciójukra tekintettel – összeférhetetlenség áll fenn. Különösen nem szabad olyan helyzetben lenniük, hogy a kapott információkat az általuk értékelt konzorcium kárára használhassák fel. |
| --- | --- |

(48)

Helyénvaló előírni, hogy független szakértők ne végezzenek értékelést, tanácsadást vagy segítségnyújtást olyan ügyekben, amelyekkel kapcsolatban az esetükben – mindenekelőtt az értékelés időpontjában betöltött pozíciójukra tekintettel – összeférhetetlenség áll fenn. Különösen nem szabad olyan helyzetben lenniük, hogy a kapott információkat az általuk értékelt konzorcium kárára használhassák fel.

| (49) | A Bizottságnak – miután a független szakértők segítségével elvégezte az ajánlatok értékelését – ki kell választania az alapból támogatásban részesülő tevékenységeket. A tagállamokat tájékoztatni kell az értékelés eredményéről a kiválasztott tevékenységek ranglistájával együtt, valamint a támogatott tevékenységek terén elért haladásról. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottságnak – miután a független szakértők segítségével elvégezte az ajánlatok értékelését – ki kell választania az alapból támogatásban részesülő tevékenységeket. A tagállamokat tájékoztatni kell az értékelés eredményéről a kiválasztott tevékenységek ranglistájával együtt, valamint a támogatott tevékenységek terén elért haladásról.

| (50) | Az új védelmi termékekre vagy technológiákra, illetve a meglévő védelmi termékek és technológiák korszerűsítésére vonatkozó javaslattételkor a pályázóknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy betartják az etikai alapelveket, így például az emberek jóllétével és az emberi génállomány védelmével kapcsolatos elveket, amelyeket a vonatkozó uniós, nemzeti és nemzetközi jog – többek között az Európai Unió Alapjogi Chartája, valamint az az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény és adott esetben annak jegyzőkönyvei – is rögzítenek. A Bizottságnak szisztematikusan át kell világítania az ajánlatokat a súlyos etikai kérdéseket felvető ajánlatok azonosítása érdekében. Adott esetben az ilyen ajánlatokat etikai értékelésnek kell alávetni. |
| --- | --- |

(50)

Az új védelmi termékekre vagy technológiákra, illetve a meglévő védelmi termékek és technológiák korszerűsítésére vonatkozó javaslattételkor a pályázóknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy betartják az etikai alapelveket, így például az emberek jóllétével és az emberi génállomány védelmével kapcsolatos elveket, amelyeket a vonatkozó uniós, nemzeti és nemzetközi jog – többek között az Európai Unió Alapjogi Chartája, valamint az az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény és adott esetben annak jegyzőkönyvei – is rögzítenek. A Bizottságnak szisztematikusan át kell világítania az ajánlatokat a súlyos etikai kérdéseket felvető ajánlatok azonosítása érdekében. Adott esetben az ilyen ajánlatokat etikai értékelésnek kell alávetni.

| (51) | A nyitott belső piac támogatása érdekében ösztönözni kell a határokon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok konzorciumi tagként, alvállalkozóként vagy az ellátási láncban részt vevő más jogalanyként történő részvételét. |
| --- | --- |

(51)

A nyitott belső piac támogatása érdekében ösztönözni kell a határokon átnyúló tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok konzorciumi tagként, alvállalkozóként vagy az ellátási láncban részt vevő más jogalanyként történő részvételét.

| (52) | A Bizottságnak az alap eredményessége érdekében párbeszéd fenntartására kell törekednie a tagállamokkal és az ágazattal. Társjogalkotóként és az egyik fő érdekelt félként az Európai Parlamentnek is szerepet kell vállalnia e tekintetben. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottságnak az alap eredményessége érdekében párbeszéd fenntartására kell törekednie a tagállamokkal és az ágazattal. Társjogalkotóként és az egyik fő érdekelt félként az Európai Parlamentnek is szerepet kell vállalnia e tekintetben.

| (53) | Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget határoz meg az alap számára, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (13) (a továbbiakban: a 2020. december 16-i intézményközi megállapodás) 18. pontja értelmében. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az adminisztratív eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek, és minimális többletköltséggel járjanak. |
| --- | --- |

(53)

Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget határoz meg az alap számára, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás (13) (a továbbiakban: a 2020. december 16-i intézményközi megállapodás) 18. pontja értelmében. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy az adminisztratív eljárások a lehető legegyszerűbbek legyenek, és minimális többletköltséggel járjanak.

| (54) | Az alapra – eltérő rendelkezés hiányában – a költségvetési rendelet alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra és a pénzügyi támogatásra – vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(54)

Az alapra – eltérő rendelkezés hiányában – a költségvetési rendelet alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett irányításra, a pénzügyi eszközökre, a költségvetési biztosítékokra és a pénzügyi támogatásra – vonatkozó szabályokat.

| (55) | Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, pénzdíjak és közbeszerzés útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok általános feltételrendszert is tartalmaznak az Unió költségvetésének védelmére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(55)

Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. E szabályokat a költségvetési rendelet állapítja meg, meghatározva különösen a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatás, pénzdíjak és közbeszerzés útján, valamint közvetett végrehajtás keretében történő – végrehajtására vonatkozó eljárást, továbbá rendelkezve a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok általános feltételrendszert is tartalmaznak az Unió költségvetésének védelmére vonatkozóan.

| (56) | A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14), valamint a 2988/95/EK, Euratom (15), a 2185/96/Euratom, EK (16) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (17) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.
  Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki vagy amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. |
| --- | --- |

(56)

A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14), valamint a 2988/95/EK, Euratom (15), a 2185/96/Euratom, EK (16) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (17) összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.

Az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) értelmében az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki vagy amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint – az (EU) 2017/1939 rendelet alapján megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében – az Európai Ügyészség számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak.

| (57) | Azok a harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek az uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (19) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja az említett harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. |
| --- | --- |

(57)

Azok a harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek az uniós programokban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (19) alapján létrehozott együttműködés keretében, amely megállapodás értelmében a programok végrehajtásának az e megállapodás alapján elfogadott határozaton kell alapulnia. E rendeletnek konkrét rendelkezést kell tartalmaznia, amely előírja az említett harmadik országok számára, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést.

| (58) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján az alapot egyedi nyomonkövetési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az alap gyakorlatban kifejtett hatásai. A Bizottságnak – többek között e rendelet megfelelő módosításaira vonatkozó javaslatok előterjesztése céljából – legkésőbb négy évvel az alap végrehajtási időszakának kezdetét követően el kell végeznie az időközi értékelést. A Bizottságnak az alap végrehajtási időszakának végén pedig végső értékelést kell készítenie, amelyben a pénzügyi tevékenységeket a pénzügyi megvalósítás eredményeinek, valamint – az adott időpontban lehetséges mértékben – a végrehajtás eredményeinek és az alap hatásainak szempontjából kell vizsgálnia. Azzal összefüggésben a végső értékelő jelentésnek azt is segítenie kell meghatározni, hogy az Unió a védelmi termékek és technológiák fejlesztése terén mely területeken függ harmadik országoktól. A végső jelentésben a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak az alapból támogatásban részesülő projektekben való, határokon átnyúló részvételét, valamint a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak a globális értékláncban való részvételét is elemezni kell, továbbá azt is, hogy az alap miként járul hozzá a CDP-ben azonosított hiányosságok kezeléséhez; emellett pedig a jelentésnek a címzettek származási országára, az egyes tevékenységekben részt vevő tagállamok és társult országok számára, és a keletkezett szellemitulajdon-jogok felosztására vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia. A Bizottság javaslatot tehet e rendelet módosítására is az alap végrehajtása során bekövetkező esetleges fejleményekre adott válaszként. |
| --- | --- |

(58)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése alapján az alapot egyedi nyomonkövetési követelményeknek megfelelően gyűjtött információk alapján értékelni kell, ugyanakkor el kell kerülni a különösen a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhet és a túlszabályozást. E követelményeknek adott esetben mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők az alap gyakorlatban kifejtett hatásai. A Bizottságnak – többek között e rendelet megfelelő módosításaira vonatkozó javaslatok előterjesztése céljából – legkésőbb négy évvel az alap végrehajtási időszakának kezdetét követően el kell végeznie az időközi értékelést. A Bizottságnak az alap végrehajtási időszakának végén pedig végső értékelést kell készítenie, amelyben a pénzügyi tevékenységeket a pénzügyi megvalósítás eredményeinek, valamint – az adott időpontban lehetséges mértékben – a végrehajtás eredményeinek és az alap hatásainak szempontjából kell vizsgálnia. Azzal összefüggésben a végső értékelő jelentésnek azt is segítenie kell meghatározni, hogy az Unió a védelmi termékek és technológiák fejlesztése terén mely területeken függ harmadik országoktól. A végső jelentésben a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak az alapból támogatásban részesülő projektekben való, határokon átnyúló részvételét, valamint a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak a globális értékláncban való részvételét is elemezni kell, továbbá azt is, hogy az alap miként járul hozzá a CDP-ben azonosított hiányosságok kezeléséhez; emellett pedig a jelentésnek a címzettek származási országára, az egyes tevékenységekben részt vevő tagállamok és társult országok számára, és a keletkezett szellemitulajdon-jogok felosztására vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia. A Bizottság javaslatot tehet e rendelet módosítására is az alap végrehajtása során bekövetkező esetleges fejleményekre adott válaszként.

| (59) | A Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie az alap végrehajtását, és éves jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács számára az elért haladásról, többek között arról, hogy az EDIDP és a PADR során azonosított és levont tanulságokat hogyan veszik tekintetbe az alap végrehajtása során. Ennek érdekében a Bizottságnak meg kell hoznia a nyomon követéshez szükséges intézkedéseket. A jelentés nem tartalmazhat érzékeny információkat. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottságnak rendszeresen nyomon kell követnie az alap végrehajtását, és éves jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács számára az elért haladásról, többek között arról, hogy az EDIDP és a PADR során azonosított és levont tanulságokat hogyan veszik tekintetbe az alap végrehajtása során. Ennek érdekében a Bizottságnak meg kell hoznia a nyomon követéshez szükséges intézkedéseket. A jelentés nem tartalmazhat érzékeny információkat.

| (60) | Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez kapcsolódóan elfogadott Párizsi Megállapodás (20) végrehajtására és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak teljesítésére tett uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, az alap hozzájárul az éghajlati szempontoknak az uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint azon általános célkitűzés megvalósításához, hogy az uniós költségvetési kiadások 30 %-a éghajlatpolitikai célok elérését támogassa. A releváns intézkedések meghatározására az alap előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig annak félidős értékelése keretében kerül majd sor. |
| --- | --- |

(60)

Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményéhez kapcsolódóan elfogadott Párizsi Megállapodás (20) végrehajtására és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak teljesítésére tett uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban szem előtt tartva az éghajlatváltozás kezelésének fontosságát, az alap hozzájárul az éghajlati szempontoknak az uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint azon általános célkitűzés megvalósításához, hogy az uniós költségvetési kiadások 30 %-a éghajlatpolitikai célok elérését támogassa. A releváns intézkedések meghatározására az alap előkészítése és végrehajtása során, újbóli értékelésükre pedig annak félidős értékelése keretében kerül majd sor.

| (61) | Tekintettel a biológiai sokféleség drámai csökkenése ellen folytatott küzdelem fontosságára, e rendelet hozzájárul a biológiai sokféleséggel kapcsolatos szempontoknak az uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint azon általános célkitűzés megvalósításához, hogy a 2024-ben a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadások kitegyék a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret keretében eszközölt éves kiadások 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig annak 10 %-át, figyelembe véve ugyanakkor az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket a 2020. december 16-i intézményközi megállapodással összhangban. |
| --- | --- |

(61)

Tekintettel a biológiai sokféleség drámai csökkenése ellen folytatott küzdelem fontosságára, e rendelet hozzájárul a biológiai sokféleséggel kapcsolatos szempontoknak az uniós szakpolitikákban történő érvényesítéséhez, valamint azon általános célkitűzés megvalósításához, hogy a 2024-ben a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzésekre fordított kiadások kitegyék a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret keretében eszközölt éves kiadások 7,5 %-át, 2026-ban és 2027-ben pedig annak 10 %-át, figyelembe véve ugyanakkor az éghajlat-politikai és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos célkitűzések közötti meglévő átfedéseket a 2020. december 16-i intézményközi megállapodással összhangban.

| (62) | mivel az alap csak a védelmi termékek és technológiák kutatási és fejlesztési szakaszait támogatja, a támogatott tevékenységek eredményeként létrejövő védelmi termékek vagy technológiák vonatkozásában az Uniót elvben nem illethetik meg tulajdon- vagy szellemitulajdon-jogok, kivéve, ha az uniós támogatásra közbeszerzés révén kerül sor. Ugyanakkor kutatási tevékenységek esetében lehetőséget kell biztosítani az érdekelt tagállamok és társult országok számára, hogy a támogatott tevékenységek eredményeit felhasználják az együttműködésen alapuló további fejlesztésben való részvételre. |
| --- | --- |

(62)

mivel az alap csak a védelmi termékek és technológiák kutatási és fejlesztési szakaszait támogatja, a támogatott tevékenységek eredményeként létrejövő védelmi termékek vagy technológiák vonatkozásában az Uniót elvben nem illethetik meg tulajdon- vagy szellemitulajdon-jogok, kivéve, ha az uniós támogatásra közbeszerzés révén kerül sor. Ugyanakkor kutatási tevékenységek esetében lehetőséget kell biztosítani az érdekelt tagállamok és társult országok számára, hogy a támogatott tevékenységek eredményeit felhasználják az együttműködésen alapuló további fejlesztésben való részvételre.

| (63) | Az uniós támogatás nem befolyásolhatja a védelmi vonatkozású termékeknek a 2009/43/EK irányelvvel összhangban történő, Unión belüli transzferét, sem pedig a termékek, felszerelések, illetve technológiák kivitelét. A katonai felszerelések és technológiák tagállamok általi kivitelét a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont (21) szabályozza. |
| --- | --- |

(63)

Az uniós támogatás nem befolyásolhatja a védelmi vonatkozású termékeknek a 2009/43/EK irányelvvel összhangban történő, Unión belüli transzferét, sem pedig a termékek, felszerelések, illetve technológiák kivitelét. A katonai felszerelések és technológiák tagállamok általi kivitelét a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont (21) szabályozza.

| (64) | Az Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeire nézve kedvezőtlen hatást gyakorolhat az alap működésének megkezdése előtt vagy annak keretein kívül keletkezett érzékeny háttér-információk – többek között adatok, know-how vagy információk – felhasználása, vagy illetéktelen személyek hozzáférése az alapból támogatásban részesülő tevékenységekkel összefüggésben született eredményekhez. Ezért az érzékeny információk kezelésére a vonatkozó uniós és nemzeti jog alkalmazandó. |
| --- | --- |

(64)

Az Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeire nézve kedvezőtlen hatást gyakorolhat az alap működésének megkezdése előtt vagy annak keretein kívül keletkezett érzékeny háttér-információk – többek között adatok, know-how vagy információk – felhasználása, vagy illetéktelen személyek hozzáférése az alapból támogatásban részesülő tevékenységekkel összefüggésben született eredményekhez. Ezért az érzékeny információk kezelésére a vonatkozó uniós és nemzeti jog alkalmazandó.

| (65) | A minősített adatok megfelelő szintű biztonságának biztosítása érdekében a minősített támogatási és finanszírozási megállapodások aláírásakor be kell tartani az iparbiztonságra vonatkozó minimumszabályokat. Ezért és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatnak (22) megfelelően a Bizottságnak tanácsadás kérése céljából továbbítania kell a programbiztonsági utasításokat – a minősítési útmutatót is beleértve – a tagállamok által kijelölt független szakértőkhöz. |
| --- | --- |

(65)

A minősített adatok megfelelő szintű biztonságának biztosítása érdekében a minősített támogatási és finanszírozási megállapodások aláírásakor be kell tartani az iparbiztonságra vonatkozó minimumszabályokat. Ezért és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatnak (22) megfelelően a Bizottságnak tanácsadás kérése céljából továbbítania kell a programbiztonsági utasításokat – a minősítési útmutatót is beleértve – a tagállamok által kijelölt független szakértőkhöz.

| (66) | mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(66)

mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (67) | A Bizottságnak a titoktartási és a biztonsági követelményekre – különösen az érzékeny információkra, többek között a minősített adatokra vonatkozó követelményekre – kellő figyelemmel kell kezelnie az alapot. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottságnak a titoktartási és a biztonsági követelményekre – különösen az érzékeny információkra, többek között a minősített adatokra vonatkozó követelményekre – kellő figyelemmel kell kezelnie az alapot.

| (68) | Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-től kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(68)

Annak biztosítása céljából, hogy a releváns szakpolitikai területen folyamatos maradjon a támogatások nyújtása, valamint hogy a végrehajtás a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kezdő időpontjától megkezdődhessen, e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, és azt visszaható hatállyal, 2021. január 1-től kell alkalmazni.

| (69) | Az (EU) 2018/1092 rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(69)

Az (EU) 2018/1092 rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

KUTATÁSRA ÉS FEJLESZTÉSRE ALKALMAZANDÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az (EU) 2021/695 rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában foglaltak szerint létrehozza az Európai Védelmi Alapot (a továbbiakban: az alap) a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra. Az alap működésének időtartama a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret időtartamához igazodik.

Ez a rendelet megállapítja az alap célkitűzéseit, az alap 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra szóló költségvetését, az uniós támogatás formáit, valamint az e támogatás nyújtására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „jogalany”: uniós, nemzeti vagy nemzetközi jog alapján létrehozott és elismert olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és amely saját nevében eljárhat, jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve olyan szervezet, amely a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említettek szerint nem rendelkezik jogi személyiséggel; |
| --- | --- |

1.

„jogalany”: uniós, nemzeti vagy nemzetközi jog alapján létrehozott és elismert olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és amely saját nevében eljárhat, jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve olyan szervezet, amely a költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említettek szerint nem rendelkezik jogi személyiséggel;

| 2. | „pályázó”: az a jogalany, aki vagy amely pályázati felhívást követően vagy a költségvetési rendelet 195. cikke első bekezdésének e) pontjával összhangban az alapból való támogatás iránti kérelmet nyújt be; |
| --- | --- |

2.

„pályázó”: az a jogalany, aki vagy amely pályázati felhívást követően vagy a költségvetési rendelet 195. cikke első bekezdésének e) pontjával összhangban az alapból való támogatás iránti kérelmet nyújt be;

| 3. | „címzett”: az a jogalany, akivel vagy amellyel támogatási vagy finanszírozási megállapodást írtak alá, vagy akit vagy amelyet támogatási vagy finanszírozási határozatról értesítettek; |
| --- | --- |

3.

„címzett”: az a jogalany, akivel vagy amellyel támogatási vagy finanszírozási megállapodást írtak alá, vagy akit vagy amelyet támogatási vagy finanszírozási határozatról értesítettek;

| 4. | „konzorcium”: pályázók vagy címzettek olyan együttműködési csoportosulása, amelyet egy megállapodás szabályoz, és amely az alap szerinti valamely tevékenység végrehajtásának céljára jött létre; |
| --- | --- |

4.

„konzorcium”: pályázók vagy címzettek olyan együttműködési csoportosulása, amelyet egy megállapodás szabályoz, és amely az alap szerinti valamely tevékenység végrehajtásának céljára jött létre;

| 5. | „koordinátor”: olyan jogalany, aki vagy amely egy konzorcium tagja, és akit vagy amelyet a konzorcium összes tagja a Bizottsággal való kapcsolattartás tekintetében fő kapcsolattartónak jelölt ki; |
| --- | --- |

5.

„koordinátor”: olyan jogalany, aki vagy amely egy konzorcium tagja, és akit vagy amelyet a konzorcium összes tagja a Bizottsággal való kapcsolattartás tekintetében fő kapcsolattartónak jelölt ki;

| 6. | „ellenőrzés”: a valamely jogalany felett akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve meghatározó befolyás gyakorlására való képesség; |
| --- | --- |

6.

„ellenőrzés”: a valamely jogalany felett akár közvetlenül, akár pedig egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve meghatározó befolyás gyakorlására való képesség;

| 7. | „ügyvezetési struktúra”: a jogalany olyan, a nemzeti jognak megfelelően kijelölt és adott esetben a vezérigazgatónak beszámolni köteles testülete, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy meghatározza a jogalany stratégiáját, céljait és általános irányítását, és amely felügyeli és nyomon követi a vezetői döntéshozatalt; |
| --- | --- |

7.

„ügyvezetési struktúra”: a jogalany olyan, a nemzeti jognak megfelelően kijelölt és adott esetben a vezérigazgatónak beszámolni köteles testülete, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy meghatározza a jogalany stratégiáját, céljait és általános irányítását, és amely felügyeli és nyomon követi a vezetői döntéshozatalt;

| 8. | „rendszerprototípus”: egy termék vagy technológia mintadarabja, amellyel üzemi környezetben demonstrálható az adott termék vagy technológia működése; |
| --- | --- |

8.

„rendszerprototípus”: egy termék vagy technológia mintadarabja, amellyel üzemi környezetben demonstrálható az adott termék vagy technológia működése;

| 9. | „hitelesítés”: az a teljes folyamat, amelynek során a kialakítással szemben támasztott különös követelmények teljesítését igazoló objektív bizonyítékok alapján demonstrálják, hogy a védelmi termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia kialakítása megfelel az előírt követelményeknek; |
| --- | --- |

9.

„hitelesítés”: az a teljes folyamat, amelynek során a kialakítással szemben támasztott különös követelmények teljesítését igazoló objektív bizonyítékok alapján demonstrálják, hogy a védelmi termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia kialakítása megfelel az előírt követelményeknek;

| 10. | „tanúsítás”: azon eljárás, melynek során egy nemzeti hatóság tanúsítja, hogy a védelmi termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia megfelel az alkalmazandó szabályozásnak; |
| --- | --- |

10.

„tanúsítás”: azon eljárás, melynek során egy nemzeti hatóság tanúsítja, hogy a védelmi termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia megfelel az alkalmazandó szabályozásnak;

| 11. | „kutatási tevékenység”: olyan tevékenység, amely kizárólag a védelmi alkalmazásokra összpontosít, és elsősorban kutatási tevékenységekből, különösen alkalmazott kutatásból és szükség esetén alapkutatásból áll, és új ismeretek megszerzésére irányul; |
| --- | --- |

11.

„kutatási tevékenység”: olyan tevékenység, amely kizárólag a védelmi alkalmazásokra összpontosít, és elsősorban kutatási tevékenységekből, különösen alkalmazott kutatásból és szükség esetén alapkutatásból áll, és új ismeretek megszerzésére irányul;

| 12. | „fejlesztési tevékenység”: elsősorban a fejlesztési szakaszban kifejtett védelemorientált tevékenységet magában foglaló olyan tevékenység, amely új védelmi termékekre vagy technológiákra, illetve már létező védelmi termékek vagy technológiák korszerűsítésére vonatkozik, kivéve fegyverek előállítását és használatát; |
| --- | --- |

12.

„fejlesztési tevékenység”: elsősorban a fejlesztési szakaszban kifejtett védelemorientált tevékenységet magában foglaló olyan tevékenység, amely új védelmi termékekre vagy technológiákra, illetve már létező védelmi termékek vagy technológiák korszerűsítésére vonatkozik, kivéve fegyverek előállítását és használatát;

| 13. | „forradalmi védelmi technológia”: olyan továbbfejlesztett vagy teljesen új technológia, amely gyökeres változásokat eredményez, ideértve a védelmi kérdések tekintetében az elméleti és gyakorlati síkon történő paradigmaváltást is, többek között azzal, hogy felváltja vagy elavulttá teszi a meglévő védelmi technológiákat; |
| --- | --- |

13.

„forradalmi védelmi technológia”: olyan továbbfejlesztett vagy teljesen új technológia, amely gyökeres változásokat eredményez, ideértve a védelmi kérdések tekintetében az elméleti és gyakorlati síkon történő paradigmaváltást is, többek között azzal, hogy felváltja vagy elavulttá teszi a meglévő védelmi technológiákat;

| 14. | „kis- és középvállalkozások” vagy „kkv-k”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (23) mellékletének 2. cikkében meghatározott kis- és középvállalkozások; |
| --- | --- |

14.

„kis- és középvállalkozások” vagy „kkv-k”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (23) mellékletének 2. cikkében meghatározott kis- és középvállalkozások;

23

| 15. | „közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalat, amely nem kkv, és amely alkalmazottainak létszáma – a személyzet létszámát a 2003/361/EK ajánlás mellékletének 3–6. cikke szerint számítva – legfeljebb 3 000 fő; |
| --- | --- |

15.

„közepes piaci tőkeértékű vállalat”: olyan vállalat, amely nem kkv, és amely alkalmazottainak létszáma – a személyzet létszámát a 2003/361/EK ajánlás mellékletének 3–6. cikke szerint számítva – legfeljebb 3 000 fő;

| 16. | „vegyesfinanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjában meghatározott vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform keretében – támogatott olyan tevékenység, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat vagy pénzügyi eszközöket ötvözi fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; |
| --- | --- |

16.

„vegyesfinanszírozási művelet”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének 6. pontjában meghatározott vegyesfinanszírozási eszköz vagy platform keretében – támogatott olyan tevékenység, amely az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat vagy pénzügyi eszközöket ötvözi fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal;

| 17. | „kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán, és többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatási-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermékek kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól; |
| --- | --- |

17.

„kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan beszerzése, amely a kockázatok és a hasznok piaci feltételek szerinti megosztásán, és többszakaszos, versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatási-fejlesztési szolgáltatások beszerzése és a végtermékek kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése egyértelműen különválik egymástól;

| 18. | „projektmenedzser”: valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett ajánlatkérő szerv, amelyet valamely tagállam vagy társult ország, illetve tagállamok vagy társult országok egy csoportja jelölt ki állandó vagy eseti jelleggel multinacionális fegyverkezési projektek irányítására; |
| --- | --- |

18.

„projektmenedzser”: valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett ajánlatkérő szerv, amelyet valamely tagállam vagy társult ország, illetve tagállamok vagy társult országok egy csoportja jelölt ki állandó vagy eseti jelleggel multinacionális fegyverkezési projektek irányítására;

| 19. | „eredmények”: egy adott tevékenység bármilyen fizikai vagy immateriális hatása, például adatok, know-how vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a szellemitulajdon-jogokat is; |
| --- | --- |

19.

„eredmények”: egy adott tevékenység bármilyen fizikai vagy immateriális hatása, például adatok, know-how vagy információk, függetlenül azok formájától és jellegétől, valamint attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok, beleértve a szellemitulajdon-jogokat is;

| 20. | „új információk”: az alap működése során generált adatok, know-how vagy információk, formájuktól vagy jellegüktől függetlenül; |
| --- | --- |

20.

„új információk”: az alap működése során generált adatok, know-how vagy információk, formájuktól vagy jellegüktől függetlenül;

| 21. | „minősített adat”: bármilyen formájú információ vagy anyag, amelynek engedély nélküli közzététele különböző mértékekben sértheti akár az Unió, akár egy vagy több tagállam érdekeit, és amelyet az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamok közötti, az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről szóló megállapodással (24) létrehozott uniós vagy annak megfelelő minősítési jelöléssel láttak el; |
| --- | --- |

21.

„minősített adat”: bármilyen formájú információ vagy anyag, amelynek engedély nélküli közzététele különböző mértékekben sértheti akár az Unió, akár egy vagy több tagállam érdekeit, és amelyet az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamok közötti, az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről szóló megállapodással (24) létrehozott uniós vagy annak megfelelő minősítési jelöléssel láttak el;

24

| 22. | „érzékeny információ”: olyan információ vagy adat, ideértve a minősített adatokat is, amelyet az uniós vagy nemzeti jogban meghatározott kötelezettségek értelmében valamely természetes vagy jogi személy biztonságának vagy adatai sértetlenségének megóvása érdekében védeni kell a jogosulatlan hozzáféréssel vagy közzététellel szemben; |
| --- | --- |

22.

„érzékeny információ”: olyan információ vagy adat, ideértve a minősített adatokat is, amelyet az uniós vagy nemzeti jogban meghatározott kötelezettségek értelmében valamely természetes vagy jogi személy biztonságának vagy adatai sértetlenségének megóvása érdekében védeni kell a jogosulatlan hozzáféréssel vagy közzététellel szemben;

| 23. | „különjelentés”: a kutatási tevékenység keretében készítendő dokumentum, amely összegzi annak eredményeit, és kiterjedt információkat tartalmaz az alapelvekre, a célokra, az eredményekre, az alapvető tulajdonságokra, a végrehajtott tesztekre, a lehetséges előnyökre, a potenciális védelmi alkalmazásokra, valamint a kutatás várt fejlesztési célú hasznosítási útjára vonatkozóan, ideértve a szellemitulajdon-jogok birtoklására vonatkozó információkat is, ugyanakkor magukat a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó információkat a különjelentésnek nem kell tartalmaznia; |
| --- | --- |

23.

„különjelentés”: a kutatási tevékenység keretében készítendő dokumentum, amely összegzi annak eredményeit, és kiterjedt információkat tartalmaz az alapelvekre, a célokra, az eredményekre, az alapvető tulajdonságokra, a végrehajtott tesztekre, a lehetséges előnyökre, a potenciális védelmi alkalmazásokra, valamint a kutatás várt fejlesztési célú hasznosítási útjára vonatkozóan, ideértve a szellemitulajdon-jogok birtoklására vonatkozó információkat is, ugyanakkor magukat a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó információkat a különjelentésnek nem kell tartalmaznia;

| 24. | „nem társult harmadik országbeli szervezet”: nem társult harmadik országban letelepedett jogalany, vagy olyan, az Unióban vagy valamely társult országban letelepedett jogalany, amelynek ügyvezetői struktúrája nem társult harmadik országban található. |
| --- | --- |

24.

„nem társult harmadik országbeli szervezet”: nem társult harmadik országban letelepedett jogalany, vagy olyan, az Unióban vagy valamely társult országban letelepedett jogalany, amelynek ügyvezetői struktúrája nem társult harmadik országban található.

3. cikk

Célkitűzések

(1)   Az alap általános célkitűzése az európai védelmi technológiai és ipari bázis (EDTIB) versenyképességének, hatékonyságának és innovációs kapacitásának előmozdítása az Unió egészében, ami hozzájárul az Unió stratégiai autonómiájához és cselekvési szabadságához azáltal, hogy az egész Unióban támogatja a jogalanyok – különösen a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok – közötti együttműködésen alapuló intézkedéseket és határokon átnyúló együttműködést, továbbá megerősíti és fokozza a védelmi ellátási és értékláncok agilitását, kiszélesíti a jogalanyok közötti, határokon átnyúló együttműködést, valamint előmozdítja az innovációban, a kutatásban és a technológiai fejlesztésben rejlő ipari potenciál jobb kihasználását a védelmi termékek és technológiák ipari életciklusának minden egyes szakaszában.

(2)   Az alap egyedi célkitűzései a következők:

| a) | a jövőbeli képességek teljesítményének az Unió egészében való jelentős mértékű fokozására alkalmas, együttműködésen alapuló kutatás támogatása, amelynek célja az innováció maximalizálása és új védelmi termékek és technológiák – többek között forradalmi védelmi technológiák – bevezetése, valamint a védelmi kutatásra fordított források leghatékonyabb felhasználása az Unióban; |
| --- | --- |

a)

a jövőbeli képességek teljesítményének az Unió egészében való jelentős mértékű fokozására alkalmas, együttműködésen alapuló kutatás támogatása, amelynek célja az innováció maximalizálása és új védelmi termékek és technológiák – többek között forradalmi védelmi technológiák – bevezetése, valamint a védelmi kutatásra fordított források leghatékonyabb felhasználása az Unióban;

| b) | védelmi termékek és technológiák együttműködésen alapuló fejlesztésének támogatása, hozzájárulva ezzel az Unión belüli védelmi kiadások hatékonyságának növeléséhez, a nagyobb méretgazdaságosság eléréséhez, csökkentve a felesleges párhuzamosságok kockázatát és ezáltal ösztönözve az európai védelmi termékek és technológiák piaci elterjedését, valamint Unió-szerte csökkentve a védelmi termékek és technológiák fragmentálódását, ami végül a védelmi rendszerek szabványosításának fokozódását és az interoperabilitás javulását eredményezi a tagállamok képességei között. |
| --- | --- |

b)

védelmi termékek és technológiák együttműködésen alapuló fejlesztésének támogatása, hozzájárulva ezzel az Unión belüli védelmi kiadások hatékonyságának növeléséhez, a nagyobb méretgazdaságosság eléréséhez, csökkentve a felesleges párhuzamosságok kockázatát és ezáltal ösztönözve az európai védelmi termékek és technológiák piaci elterjedését, valamint Unió-szerte csökkentve a védelmi termékek és technológiák fragmentálódását, ami végül a védelmi rendszerek szabványosításának fokozódását és az interoperabilitás javulását eredményezi a tagállamok képességei között.

Ennek az együttműködésnek összhangban kell állnia a védelmi képességekre vonatkozó azon prioritásokkal, amelyeket a tagállamok a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), valamint különösen a CDP keretében közösen fogadtak el.

Ebben a tekintetben a szükségtelen átfedések elkerülésének szem előtt tartása mellett adott esetben figyelembe vehetők regionális és nemzetközi prioritások is, amennyiben azok az Uniónak a KKBP keretében meghatározott biztonsági és védelmi érdekeit szolgálják, és amennyiben nem zárják ki bármely tagállam vagy társult ország részvételének lehetőségét.

4. cikk

Költségvetés

(1)   Az (EU) 2021/695  rendelet 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban az alap 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakban történő végrehajtását szolgáló pénzügyi keretösszeg folyó áron 7 953 000 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg felosztása a következő:

| a) | 2 651 000 000 EUR kutatási tevékenységekre; |
| --- | --- |

a)

2 651 000 000 EUR kutatási tevékenységekre;

| b) | 5 302 000 000 EUR fejlesztési tevékenységekre. |
| --- | --- |

b)

5 302 000 000 EUR fejlesztési tevékenységekre.

Az előre nem látható helyzetekre vagy az új fejleményekre és igényekre történő reagálás céljából a Bizottság újraoszthatja a kutatási vagy fejlesztési tevékenységekre elkülönített összegeket, legfeljebb 20 %-os mértékben.

(3)   Az (1) bekezdésben említett összeg felhasználható az alap végrehajtásához kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtásra is, így például előkészítő, nyomonkövetési, kontroll-, ellenőrzési és értékelési intézkedésekre, ideértve a szervezeti információtechnológiai rendszerek megtervezését, felállítását, működését és karbantartását is.

(4)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi keretösszeg legalább 4 %-át és legfeljebb 8 %-át forradalmi védelmi technológiákat támogató pályázati felhívásokra vagy eljárásokra kell elkülöníteni.

5. cikk

Társult országok

Az alap nyitva áll az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon tagjainak részvétele előtt, amelyek az EGT-nek is tagjai, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban (társult országok).

6. cikk

A forradalmi védelmi technológiák támogatása

(1)   A Bizottság a 24. cikkben említett munkaprogramokban meghatározott beavatkozási területeken forradalmi védelmi technológiákról folytatott nyílt és nyilvános konzultációkat követően, végrehajtási aktusok révén ítéli oda a támogatást. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   A munkaprogramokban meg kell határozni a forradalmi védelmi technológiákhoz leginkább megfelelő támogatási formát.

7. cikk

Etika

(1)   Az alap keretében végrehajtott tevékenységeknek meg kell felelniük a vonatkozó uniós nemzeti és nemzetközi jognak, ideértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját. E tevékenységeknek meg kell felelniük továbbá a vonatkozó uniós, nemzeti és nemzetközi jogban is tükröződő etikai elveknek.

(2)   A támogatási megállapodás aláírása előtt a Bizottság átvizsgálja az ajánlatokat a konzorcium által készített etikai önértékelés alapján annak érdekében, hogy azonosítsa – többek között a tevékenységek végrehajtásának feltételeire vonatkozóan – a súlyos etikai kérdéseket felvető tevékenységeket. Az ilyen javaslatokat adott esetben etikai értékelésnek vetik alá.

Az etikai vizsgálatot és értékelést a Bizottság folytatja le a 26. cikknek megfelelően kinevezett független szakértők segítségével. Az említett független szakértőknek különféle háttérrel – különösen a védelmi etika terén elismert szakértelemmel – kell rendelkezniük, és mint állampolgároknak a tagállamok lehető legszélesebb köréből kell származniuk.

A támogatási megállapodásban meg kell határozni az etikai szempontból érzékeny kérdéseket felvető tevékenységek végrehajtásának feltételeit.

A Bizottság a lehető legnagyobb mértékben biztosítja az etikai eljárások átláthatóságát, és azokat a 29. cikkel összhangban belefoglalja az időközi értékelő jelentésébe.

(3)   Valamely tevékenységben részt vevő jogalanyoknak az érintett tevékenységek megkezdése előtt be kell szerezniük minden, a nemzeti vagy helyi etikai bizottságok és egyéb szervek, így például az adatvédelmi hatóságok által előírt vonatkozó jóváhagyásokat vagy egyéb dokumentumokat. Ezeket jóváhagyásokat és egyéb dokumentumokat meg kell őrizni, és azokat kérésre be kell nyújtani a Bizottsághoz.

(4)   Az etikailag nem elfogadható ajánlatokat el kell utasítani.

8. cikk

Az uniós támogatás végrehajtása és formái

(1)   Az alapot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással kell végrehajtani.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésétől eltérve, indokolt esetekben egyedi tevékenységeket a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említettek szerinti szervek közvetett irányítás keretében is végrehajthatnak. Ez nem foglalja magában az e rendelet 11. cikkében említett kiválasztási és odaítélési eljárást.

(3)   Az alap a költségvetési rendeletnek megfelelően vissza nem térítendő támogatás, pénzdíj és közbeszerzés formájában nyújthat támogatást, és amennyiben ez az adott tevékenység sajátos jellegére tekintettel helyénvaló, vegyesfinanszírozási műveletek keretében pénzügyi eszköz formájában is nyújtható támogatás.

(4)   A vegyesfinanszírozási műveleteket a költségvetési rendelet X. címének és az (EU) 2021/523 rendeletnek megfelelően kell végrehajtani.

(5)   Pénzügyi eszközöket kizárólag a címzettek részére lehet biztosítani.

9. cikk

Támogatható jogalanyok

(1)   A címzetteknek és valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozóknak az Unióban vagy egy társult országban letelepedetteknek kell lenniük.

(2)   Az alapból támogatásban részesülő tevékenységek céljára a címzettek és valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók infrastruktúráinak, létesítményeinek, eszközeinek és erőforrásainak a tevékenység teljes időtartama alatt valamely tagállam vagy társult ország területén kell elhelyezkedniük, ügyvezetési struktúráik letelepedési helyének pedig az Unióban vagy egy társult országban kell lennie.

(3)   Az alapból támogatásban részesülő tevékenységek végzése során a címzettek és valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók nem állhatnak valamely nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt.

(4)   A (3) bekezdéstől eltérve, a valamely nem társult ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt álló, az Unióban vagy egy társult országban letelepedett jogalany csak abban az esetben támogatható címzettként vagy valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozóként, ha a letelepedés szerinti tagállam vagy társult ország nemzeti eljárásaival összhangban jóváhagyott biztosítékokat bocsátanak a Bizottság rendelkezésére. Az említett biztosítékok vonatkozhatnak a jogalanynak az Unióban vagy egy társult országban letelepedett ügyvezetési struktúrájára. Amennyiben az a tagállam vagy társult ország, amelyben a jogalany letelepedett, ezt célszerűnek tartja, az említett biztosítékok vonatkozhatnak a jogalany feletti ellenőrzéssel kapcsolatos konkrét kormányzati jogokra is.

A garanciákkal biztosítékot kell nyújtani arra vonatkozóan, hogy az ilyen jogalanynak valamely tevékenységben való részvétele nem ellentétes sem az Uniónak és tagállamainak a KKBP keretében az EUSZ V. címe szerint meghatározott biztonsági és védelmi érdekeivel, sem pedig az e rendelet 3. cikkében foglalt célkitűzésekkel. A biztosítékoknak továbbá összhangban kell állniuk e rendelet 20. és 23. cikkével. A biztosítékokkal különösen azt kell alátámasztani, hogy a tevékenység céljára intézkedésekre került sor annak biztosítására, hogy:

| a) | a jogalany feletti ellenőrzést ne úgy gyakorolják, hogy azzal szűkítik vagy korlátozzák azon képességét, hogy a tevékenységet végrehajtsa és eredményeket érjen el, vagy hogy azzal korlátozásokat vezessenek be a jogalanynak a tevékenység céljából szükséges infrastruktúrájára, létesítményeire, eszközeire, erőforrásaira, szellemi tulajdonára vagy know-howjára vonatkozóan, illetve hogy azzal meggyengítsék a jogalanynak a tevékenység végrehajtásához szükséges képességeit és normáit; |
| --- | --- |

a)

a jogalany feletti ellenőrzést ne úgy gyakorolják, hogy azzal szűkítik vagy korlátozzák azon képességét, hogy a tevékenységet végrehajtsa és eredményeket érjen el, vagy hogy azzal korlátozásokat vezessenek be a jogalanynak a tevékenység céljából szükséges infrastruktúrájára, létesítményeire, eszközeire, erőforrásaira, szellemi tulajdonára vagy know-howjára vonatkozóan, illetve hogy azzal meggyengítsék a jogalanynak a tevékenység végrehajtásához szükséges képességeit és normáit;

| b) | nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek ne férjenek hozzá a tevékenységhez kapcsolódó érzékeny információkhoz, és valamely tevékenységben részt vevő alkalmazottak vagy egyéb személyek adott esetben egy tagállam vagy társult ország által kibocsátott nemzeti biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezzenek; |
| --- | --- |

b)

nem társult harmadik országok vagy nem társult harmadik országbeli szervezetek ne férjenek hozzá a tevékenységhez kapcsolódó érzékeny információkhoz, és valamely tevékenységben részt vevő alkalmazottak vagy egyéb személyek adott esetben egy tagállam vagy társult ország által kibocsátott nemzeti biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezzenek;

| c) | a tevékenységből eredő szellemitulajdon-jogok és a tevékenységből származó eredmények tulajdonjoga – a tevékenység végrehajtása során és annak lezárultát követően is – a címzettet illessék meg, valamely nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ne gyakorolhasson ellenőrzést azok felett, illetve ne korlátozhassa azokat, és hogy a jogalany letelepedésének helye szerinti tagállam vagy társult ország jóváhagyása nélkül és a 3. cikkben foglalt célkitűzésekkel összhangban ne vihessék ki azokat az Unión vagy társult országokon kívülre, illetve e tagállam vagy társult ország jóváhagyása nélkül az említett szellemi tulajdonhoz és az említett eredményekhez az Unión vagy a társult országokon kívülről ne biztosíthassanak hozzáférést. |
| --- | --- |

c)

a tevékenységből eredő szellemitulajdon-jogok és a tevékenységből származó eredmények tulajdonjoga – a tevékenység végrehajtása során és annak lezárultát követően is – a címzettet illessék meg, valamely nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ne gyakorolhasson ellenőrzést azok felett, illetve ne korlátozhassa azokat, és hogy a jogalany letelepedésének helye szerinti tagállam vagy társult ország jóváhagyása nélkül és a 3. cikkben foglalt célkitűzésekkel összhangban ne vihessék ki azokat az Unión vagy társult országokon kívülre, illetve e tagállam vagy társult ország jóváhagyása nélkül az említett szellemi tulajdonhoz és az említett eredményekhez az Unión vagy a társult országokon kívülről ne biztosíthassanak hozzáférést.

Ha az a tagállam vagy társult ország, amelyben a jogalany letelepedett, célszerűnek tartja, további biztosítékok is nyújthatók.

A Bizottság tájékoztatja a 34. cikkben említett bizottságot az e bekezdésnek megfelelően támogathatónak minősülő jogalanyokról.

(5)   A címzettek és valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók használhatják a tagállamok vagy társult országok területén kívül található vagy tárolt eszközeiket, infrastruktúrájukat, létesítményeiket és erőforrásaikat, amennyiben azoknak az Unióban vagy valamely társult országban nem létezik könnyen igénybe vehető, versenyképes alternatívája, és amennyiben az említett használat nem ellentétes az Unió és tagállamai biztonsági és védelmi érdekeivel, összhangban van a 3. cikkben foglalt célkitűzésekkel, és megfelel a 20. és a 23. cikknek.

Az említett tevékenységekhez kapcsolódó költségek nem támogathatók az alapból.

(6)   A támogatható tevékenységek végrehajtása során a címzettek és valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók együttműködhetnek a tagállamok vagy társult országok területén kívül letelepedett, illetve valamely nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése alatt álló jogalanyokkal is, többek között az ilyen jogalanyok eszközeinek, infrastruktúrájának, létesítményeinek és erőforrásainak igénybevételével, amennyiben ez nem ellentétes az Unió és tagállamai biztonsági és védelmi érdekeivel. Az ilyen együttműködésnek összhangban kell lennie a 3. cikkben foglalt célkitűzésekkel, és meg kell felelnie a 20. és a 23. cikknek.

Valamely nem társult harmadik ország vagy más, nem társult harmadik országbeli szervezet engedély nélkül nem férhet hozzá a tevékenység végrehajtásával kapcsolatos minősített adatokhoz, és el kell kerülni az olyan hatásokat, amelyek a tevékenység tekintetében alapvető fontosságú inputok biztosításának biztonságát kedvezőtlenül érinthetik.

Az említett tevékenységekhez kapcsolódó költségek nem támogathatók az alapból.

(7)   A pályázóknak be kell nyújtaniuk a jogosultsági feltételek értékeléséhez szükséges minden vonatkozó információt. Amennyiben a tevékenység végrehajtása során olyan változás áll be, amely megkérdőjelezheti a jogosultsági feltételek teljesülését, az érintett jogalanynak erről tájékoztatnia kell a Bizottságot, a Bizottság pedig értékeli, hogy e jogosultsági feltételek továbbra is teljesülnek-e, és megvizsgálja a tevékenység támogatására a változás által potenciálisan kifejtett hatást.

(8)   E cikk alkalmazásában „valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók” olyan alvállalkozókat jelentenek, amelyek közvetlen szerződéses viszonyban állnak a címzettel, illetve olyan egyéb alvállalkozókat, amelyek számára a tevékenység teljes elszámolható költségének legalább a 10 %-át különítették el, valamint olyan alvállalkozókat, amelyeknek a tevékenység elvégzése érdekében szükségük lehet minősített adatokhoz való hozzáférésre. Valamely tevékenységben részt vevő alvállalkozók nem tagjai a konzorciumnak.

10. cikk

Támogatható tevékenységek

(1)   Kizárólag a 3. cikkben foglalt célkitűzéseket végrehajtó tevékenységek támogathatók.

(2)   Az alap támogatást nyújt az új védelmi termékekkel és technológiákkal, valamint a már meglévő védelmi termékek és technológiák korszerűsítésével kapcsolatos tevékenységekhez, amennyiben a korszerűsítést célzó tevékenység végrehajtásához szükséges, már meglévő információk felhasználását nem korlátozza közvetlenül vagy – egy vagy több köztes jogalanyon keresztül – közvetve valamely nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet oly módon, hogy a tevékenység nem hajtható végre.

(3)   A támogatható tevékenységeknek az alább felsoroltak közül egy vagy több tevékenységhez kell kapcsolódniuk:

| a) | olyan ismeretek, termékek és technológiák, többek között forradalmi védelmi technológiák létrehozására, alátámasztására és továbbfejlesztésére irányuló tevékenységek, amelyek jelentős hatásokat fejthetnek ki a védelem területén; |
| --- | --- |

a)

olyan ismeretek, termékek és technológiák, többek között forradalmi védelmi technológiák létrehozására, alátámasztására és továbbfejlesztésére irányuló tevékenységek, amelyek jelentős hatásokat fejthetnek ki a védelem területén;

| b) | olyan tevékenységek, amelyek célja az interoperabilitás és a reziliencia növelése – ideértve a biztonságos termelést és az adatok cseréjét is –, a kritikus védelmi technológiák ismeretének elsajátítása, az ellátás biztonságának megerősítése vagy az eredmények védelmi termékekhez és technológiákhoz történő hatékony hasznosításának lehetővé tétele; |
| --- | --- |

b)

olyan tevékenységek, amelyek célja az interoperabilitás és a reziliencia növelése – ideértve a biztonságos termelést és az adatok cseréjét is –, a kritikus védelmi technológiák ismeretének elsajátítása, az ellátás biztonságának megerősítése vagy az eredmények védelmi termékekhez és technológiákhoz történő hatékony hasznosításának lehetővé tétele;

| c) | tanulmányok, például új vagy továbbfejlesztett termékek, technológiák, folyamatok, szolgáltatások és megoldások megvalósíthatóságának feltárására irányuló megvalósíthatósági tanulmányok; |
| --- | --- |

c)

tanulmányok, például új vagy továbbfejlesztett termékek, technológiák, folyamatok, szolgáltatások és megoldások megvalósíthatóságának feltárására irányuló megvalósíthatósági tanulmányok;

| d) | védelmi termékek, védelmi fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy védelmi technológiák tervezése, illetve azon műszaki előírások meghatározása, amelyek alapján az adott konstrukciót kifejlesztették, beleértve az ipari vagy reprezentatív környezetben, a kockázat csökkentése érdekében végzett részleges tesztelést is; |
| --- | --- |

d)

védelmi termékek, védelmi fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy védelmi technológiák tervezése, illetve azon műszaki előírások meghatározása, amelyek alapján az adott konstrukciót kifejlesztették, beleértve az ipari vagy reprezentatív környezetben, a kockázat csökkentése érdekében végzett részleges tesztelést is;

| e) | egy védelmi termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia rendszerprototípusának kifejlesztése; |
| --- | --- |

e)

egy védelmi termék, fizikai vagy immateriális alkotóelem vagy technológia rendszerprototípusának kifejlesztése;

| f) | védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tesztelése; |
| --- | --- |

f)

védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tesztelése;

| g) | védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák hitelesítése; |
| --- | --- |

g)

védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák hitelesítése;

| h) | védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tanúsítása; |
| --- | --- |

h)

védelmi termékek, fizikai vagy immateriális alkotóelemek vagy technológiák tanúsítása;

| i) | a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa alatt azok hatékonyságát növelő technológiák vagy eszközök kifejlesztése. |
| --- | --- |

i)

a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa alatt azok hatékonyságát növelő technológiák vagy eszközök kifejlesztése.

(4)   A tevékenységet legalább három különböző tagállamban vagy társult országban letelepedett legalább három támogatható jogalany konzorciumában együttműködő jogalanynak kell végrehajtania. E támogatható, legalább két különböző tagállamban vagy társult országban letelepedett jogalany közül legalább hármat a tevékenység végrehajtásának teljes időszaka során sem közvetlen, sem közvetett módon nem ellenőrizheti egyazon jogalany, és a jogalanyok nem ellenőrizhetik egymást.

(5)   A (4) bekezdés nem alkalmazandó a forradalmi védelmi technológiákhoz kapcsolódó vagy a (3) bekezdés c) pontjában említett tevékenységek esetében.

(6)   Nem támogathatók az alapból az olyan termékek és technológiák kifejlesztésére irányuló tevékenységek, amelyek felhasználását, fejlesztését vagy gyártását az alkalmazandó nemzetközi jog tiltja.

A halált okozó olyan autonóm fegyverek fejlesztésére irányuló tevékenységek, amelyek az emberek ellen irányuló támadások során nem teszik lehetővé az érdemi emberi ellenőrzést a cél kiválasztására és a csapás végrehajtására vonatkozó döntésekkel kapcsolatban, szintén nem támogathatók az alapból, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy az alapból támogatást nyújtsanak védelmi célokat szolgáló korai figyelmeztető rendszerek és ellenintézkedések kidolgozására irányuló tevékenységekhez.

11. cikk

Kiválasztási és odaítélési eljárás

(1)   Uniós támogatás a költségvetési rendelettel összhangban kiírt versenypályázati felhívásokat követően ítélhető oda.

Bizonyos kellően indokolt és rendkívüli körülmények fennállása esetén uniós támogatás a költségvetési rendelet 195. cikke első bekezdésének e) pontjával összhangban versenypályázati felhívás nélkül is odaítélhető.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján ítéli oda az e cikk (1) bekezdésében említett támogatást. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

12. cikk

Odaítélési feltételek

Minden ajánlat értékelése az alábbi feltételek alapján történik:

| a) | az ajánlatnak a védelem területén a kiválósághoz vagy potenciális forradalmisághoz való hozzájárulása, különösen annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység várható eredményei jelentős előnnyel rendelkeznek a már meglévő védelmi termékekhez vagy technológiákhoz képest; |
| --- | --- |

a)

az ajánlatnak a védelem területén a kiválósághoz vagy potenciális forradalmisághoz való hozzájárulása, különösen annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység várható eredményei jelentős előnnyel rendelkeznek a már meglévő védelmi termékekhez vagy technológiákhoz képest;

| b) | az ajánlatnak a szükségtelen átfedések elkerülése mellett az innovációhoz és az európai védelmi ipar technológiai fejlődéséhez való hozzájárulása, különösen annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység áttörő vagy új koncepciót és megközelítést, új ígéretes jövőbeli technológiai fejlesztéseket, illetve olyan technológiák vagy koncepciók alkalmazását foglalja magában, amelyeket korábban nem alkalmaztak a védelmi ágazatban; |
| --- | --- |

b)

az ajánlatnak a szükségtelen átfedések elkerülése mellett az innovációhoz és az európai védelmi ipar technológiai fejlődéséhez való hozzájárulása, különösen annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység áttörő vagy új koncepciót és megközelítést, új ígéretes jövőbeli technológiai fejlesztéseket, illetve olyan technológiák vagy koncepciók alkalmazását foglalja magában, amelyeket korábban nem alkalmaztak a védelmi ágazatban;

| c) | az ajánlat hozzájárulása az európai védelmi ipar versenyképességéhez annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység igazolhatóan pozitív egyensúlyt biztosít a költséghatékonyság és az eredményesség között, így Unió-szerte és az Unión túl új piaci lehetőségeket teremt, valamint felgyorsítja a vállalatok növekedését az Unió egészében; |
| --- | --- |

c)

az ajánlat hozzájárulása az európai védelmi ipar versenyképességéhez annak bemutatásával, hogy a javasolt tevékenység igazolhatóan pozitív egyensúlyt biztosít a költséghatékonyság és az eredményesség között, így Unió-szerte és az Unión túl új piaci lehetőségeket teremt, valamint felgyorsítja a vállalatok növekedését az Unió egészében;

| d) | az ajánlat hozzájárulása az EDTIB önállóságához, többek között az Unión kívüli forrásoktól való függetlenség fokozásával és az ellátásbiztonság javításával, valamint az Unió biztonsági és védelmi érdekeinek érvényesüléséhez, a 3. cikkben említett prioritásokkal összhangban; |
| --- | --- |

d)

az ajánlat hozzájárulása az EDTIB önállóságához, többek között az Unión kívüli forrásoktól való függetlenség fokozásával és az ellátásbiztonság javításával, valamint az Unió biztonsági és védelmi érdekeinek érvényesüléséhez, a 3. cikkben említett prioritásokkal összhangban;

| e) | az ajánlatnak a tagállamokban vagy a társult országokban letelepedett jogalanyok közötti új, határokon átnyúló együttműködés megteremtéséhez való hozzájárulása, különösen az olyan kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok esetében, amelyek címzettekként, alvállalkozókként vagy az ellátási láncban részt vevő egyéb jogalanyokként jelentős szerepet betöltve vesznek részt a tevékenységben, és amelyek egy attól a tagállamtól vagy társult országtól eltérő tagállamban vagy országban telepedtek le, ahol a konzorcium keretében együttműködő, nem kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalanyok letelepedtek; |
| --- | --- |

e)

az ajánlatnak a tagállamokban vagy a társult országokban letelepedett jogalanyok közötti új, határokon átnyúló együttműködés megteremtéséhez való hozzájárulása, különösen az olyan kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok esetében, amelyek címzettekként, alvállalkozókként vagy az ellátási láncban részt vevő egyéb jogalanyokként jelentős szerepet betöltve vesznek részt a tevékenységben, és amelyek egy attól a tagállamtól vagy társult országtól eltérő tagállamban vagy országban telepedtek le, ahol a konzorcium keretében együttműködő, nem kkv-nak vagy közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalanyok letelepedtek;

| f) | a tevékenység végrehajtásának minősége és hatékonysága. |
| --- | --- |

f)

a tevékenység végrehajtásának minősége és hatékonysága.

13. cikk

Társfinanszírozási arány

(1)   Az alap – a költségvetési rendelet 190. cikkének sérelme nélkül – az e rendelet 10. cikke (3) bekezdésében említett tevékenység elszámolható költségeinek legfeljebb 100 %-át finanszírozza.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében foglaltaktól eltérve:

| a) | a 10. cikk (3) bekezdésének e) pontjában említett tevékenységek esetében az alapból nyújtott támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 20 %-át; |
| --- | --- |

a)

a 10. cikk (3) bekezdésének e) pontjában említett tevékenységek esetében az alapból nyújtott támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 20 %-át;

| b) | a 10. cikk (3) bekezdésének f), g) és h) pontjában említett tevékenységek esetében az alapból nyújtott támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 80 %-át. |
| --- | --- |

b)

a 10. cikk (3) bekezdésének f), g) és h) pontjában említett tevékenységek esetében az alapból nyújtott támogatás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 80 %-át.

(3)   A fejlesztési tevékenységek esetében a támogatási arányokat az alábbi esetekben kell növelni:

| a) | a (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozattal (25) létrehozott PESCO projekt keretében kialakított tevékenység 10 százalékponttal magasabb támogatási arányban részesülhet; |
| --- | --- |

a)

a (KKBP) 2017/2315 tanácsi határozattal (25) létrehozott PESCO projekt keretében kialakított tevékenység 10 százalékponttal magasabb támogatási arányban részesülhet;

| b) | az e pontban említetteknek megfelelően egy tevékenység esetében akkor alkalmazható magasabb támogatási arány, ha a tevékenység elszámolható összköltségének legalább 10 %-át tagállamokban vagy társult országokban letelepedett kkv-k számára különítik el, és ezek a kkv-k címzettekként, alvállalkozókként vagy az ellátási láncban részt vevő más jogalanyokként vesznek részt a tevékenységben.
  A támogatási arány valamely tevékenység azon elszámolható összköltsége százalékos arányának megfelelő – legfeljebb további 5 – százalékponttal növelhető, amelyet olyan tagállamokban vagy társult országokban letelepedett kkv-k részére különítettek el, ahol a nem kkv címzettek letelepedtek, és amely kkv-k címzettekként, alvállalkozókként vagy az ellátási láncban részt vevő más jogalanyokként vesznek részt a tevékenységben.
  A támogatási arány valamely tevékenység azon elszámolható összköltsége százalékos aránya kétszeresének megfelelő százalékponttal növelhető, amelyet a nem kkv címzettek letelepedése szerinti tagállamoktól, illetve társult országoktól eltérő tagállamokban vagy társult országokban letelepedett kkv-k részére különítettek el, és amely kkv-k címzettekként, alvállalkozókként vagy az ellátási láncban részt vevő más jogalanyokként vesznek részt a tevékenységben; |
| --- | --- |

b)

az e pontban említetteknek megfelelően egy tevékenység esetében akkor alkalmazható magasabb támogatási arány, ha a tevékenység elszámolható összköltségének legalább 10 %-át tagállamokban vagy társult országokban letelepedett kkv-k számára különítik el, és ezek a kkv-k címzettekként, alvállalkozókként vagy az ellátási láncban részt vevő más jogalanyokként vesznek részt a tevékenységben.

A támogatási arány valamely tevékenység azon elszámolható összköltsége százalékos arányának megfelelő – legfeljebb további 5 – százalékponttal növelhető, amelyet olyan tagállamokban vagy társult országokban letelepedett kkv-k részére különítettek el, ahol a nem kkv címzettek letelepedtek, és amely kkv-k címzettekként, alvállalkozókként vagy az ellátási láncban részt vevő más jogalanyokként vesznek részt a tevékenységben.

A támogatási arány valamely tevékenység azon elszámolható összköltsége százalékos aránya kétszeresének megfelelő százalékponttal növelhető, amelyet a nem kkv címzettek letelepedése szerinti tagállamoktól, illetve társult országoktól eltérő tagállamokban vagy társult országokban letelepedett kkv-k részére különítettek el, és amely kkv-k címzettekként, alvállalkozókként vagy az ellátási láncban részt vevő más jogalanyokként vesznek részt a tevékenységben;

| c) | további 10 százalékponttal megemelt támogatási arány alkalmazható olyan tevékenység esetében, ahol a tevékenység elszámolható összköltségének legalább 15 %-át a tagállamokban vagy társult országokban letelepedett, közepes piaci tőkeértékű vállatok számára különítették el. |
| --- | --- |

c)

további 10 százalékponttal megemelt támogatási arány alkalmazható olyan tevékenység esetében, ahol a tevékenység elszámolható összköltségének legalább 15 %-át a tagállamokban vagy társult országokban letelepedett, közepes piaci tőkeértékű vállatok számára különítették el.

Valamely tevékenység támogatási arányának az a), b) és c) pont alkalmazásából következő teljes növekedése nem haladhatja meg a 35 százalékpontot.

Az alapból nyújtott támogatás, beleértve a magasabb támogatási arányokat is, nem fedezheti a tevékenység elszámolható költségeinek több mint 100 %-át.

14. cikk

Pénzügyi kapacitás

(1)   A költségvetési rendelet 198. cikke (5) bekezdése ellenére csak a koordinátor pénzügyi kapacitását kell ellenőrizni, és csak akkor, ha az Uniótól igényelt támogatás legalább 500 000 EUR.

Amennyiben azonban kétségek merülnek fel egy pályázó vagy a koordinátor pénzügyi kapacitása tekintetében, a Bizottság akkor is ellenőrzi az összes pályázó és a koordinátor pénzügyi kapacitását, ha az Uniótól igényelt támogatás kevesebb mint 500 000 EUR.

(2)   A pénzügyi kapacitást nem kell ellenőrizni olyan jogalanyok tekintetében, amelyek életképességét valamely tagállam illetékes hatóságai garantálják.

(3)   Ha a pénzügyi kapacitásra vonatkozóan egy másik jogalany nyújt strukturális garanciát, ellenőrizni kell az említett másik jogalany pénzügyi kapacitását.

15. cikk

Közvetett költségek

(1)   A költségvetési rendelet 181. cikkének (6) bekezdésétől eltérve az elszámolható közvetett költségek összegét a tevékenységnek az alvállalkozói szerződésekre fordított elszámolható közvetlen költségek, a harmadik feleknek nyújtott támogatás, valamint a közvetett költségeket tartalmazó egységköltségek vagy egyösszegű átalányok összege nélkül számított összes elszámolható közvetlen költségére alkalmazott 25 %-os átalány alkalmazásával kell kiszámítani.

(2)   Alternatív lehetőségként az elszámolható közvetett költségek meghatározhatók a címzett szokásos költségelszámolási gyakorlatainak megfelelően is, a tényleges közvetett költségek alapján, amennyiben ezeket a költségelszámolási gyakorlatokat a nemzeti hatóságok a védelem területén megvalósuló hasonló tevékenységek esetében a költségvetési rendelet 185. cikkével összhangban elfogadják, és a címzett azokról tájékoztatta a Bizottságot.

16. cikk

Költségekhez nem kapcsolódó hozzájárulás vagy egyösszegű átalány alkalmazása

Amennyiben az Unió a tevékenység összköltségének 50 %-át el nem érő társfinanszírozást biztosít, a Bizottság alkalmazhat:

| a) | olyan, a költségvetési rendelet 180. cikkének (3) bekezdésében említett hozzájárulást, amely nem kapcsolódik költségekhez, és amely a korábban megállapított mérföldkövekre való hivatkozás, illetve teljesítménymutatók révén mért eredmények megvalósításán alapul; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan, a költségvetési rendelet 180. cikkének (3) bekezdésében említett hozzájárulást, amely nem kapcsolódik költségekhez, és amely a korábban megállapított mérföldkövekre való hivatkozás, illetve teljesítménymutatók révén mért eredmények megvalósításán alapul; vagy

| b) | a költségvetési rendelet 182. cikkében említett és a tevékenységnek a társfinanszírozásban részt vevő tagállamok és társult országok nemzeti hatóságai által már jóváhagyott ideiglenes költségvetésén alapuló egyösszegű átalányt. |
| --- | --- |

b)

a költségvetési rendelet 182. cikkében említett és a tevékenységnek a társfinanszírozásban részt vevő tagállamok és társult országok nemzeti hatóságai által már jóváhagyott ideiglenes költségvetésén alapuló egyösszegű átalányt.

A közvetett költségeket bele kell foglalni az első bekezdés b) pontjában említett egyösszegű átalányba.

17. cikk

A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés

(1)   Az Unió a 2014/24/EU (26) és a 2014/25/EU (27) európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott olyan ajánlatkérő szerveknek vagy ajánlatkérőknek odaítélt támogatással támogathatja a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést, amelyek közösen szereznek be védelmi kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat, vagy amelyek összehangolják beszerzési eljárásaikat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett beszerzési eljárások(nak):

| a) | összhangban kell állniuk e rendelettel; |
| --- | --- |

a)

összhangban kell állniuk e rendelettel;

| b) | lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több szerződés odaítélését is (több forrásból történő beszerzés); |
| --- | --- |

b)

lehetővé tehetik egyazon eljáráson belül több szerződés odaítélését is (több forrásból történő beszerzés);

| c) | biztosítaniuk kell, hogy a szerződéseket azoknak az ajánlattevőknek ítéljék oda, amelyek ár-érték aránya a legkedvezőbb, biztosítva egyúttal az összeférhetetlenség kizárását. |
| --- | --- |

c)

biztosítaniuk kell, hogy a szerződéseket azoknak az ajánlattevőknek ítéljék oda, amelyek ár-érték aránya a legkedvezőbb, biztosítva egyúttal az összeférhetetlenség kizárását.

18. cikk

Garanciaalap

A kölcsönös biztosítási mechanizmushoz való hozzájárulások fedezhetik a címzettek által visszafizetendő összegek behajtásával kapcsolatos kockázatot, és elegendő garanciát jelentenek a költségvetési rendelet értelmében. Az (EU) 2021/695 rendelet 37. cikke alkalmazandó.

19. cikk

A beszerzések és pénzdíjak támogathatósági feltételei

(1)   A 9. és a 10. cikk megfelelően alkalmazandó a pénzdíjakra.

(2)   A költségvetési rendelet 176. cikkétől eltérve e rendelet 9. és 10. cikke megfelelően alkalmazandó az e rendelet 10. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett tanulmányok beszerzésére.

II. CÍM

A KUTATÁSI TEVÉKENYSÉGEKRE ALKALMAZANDÓ KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

20. cikk

A kutatási tevékenységek eredményeinek tulajdonjoga

(1)   Az alapból támogatásban részesülő kutatási tevékenységek eredményeinek azon címzettek tulajdonát kell képezniük, amelyek létrehozták ezeket az eredményeket. Ha az eredményeket a jogalanyok közösen hozzák létre, és amennyiben nem lehet meghatározni az egyes jogalanyok pontos hozzájárulását, vagy ha a közös eredmények nem oszthatók fel, az eredményeknek a jogalanyok közös tulajdonát kell képezniük. A tulajdonostársak a részesedéseik megosztásáról és a közös tulajdonjog gyakorlásának feltételeiről kötelesek – a támogatási megállapodásból fakadó kötelezettségeikkel összhangban – megállapodást kötni egymással.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ha az uniós támogatás közbeszerzés formájában valósul meg, az alapból támogatásban részesülő kutatási tevékenységek eredményeinek az Unió tulajdonát kell képezniük. A tagállamok és a társult országok részére írásbeli kérésre ingyenes hozzáférést kell biztosítani az eredményekhez.

(3)   Az alapból támogatásban részesülő kutatási tevékenységek eredményei nem állhatnak közvetlenül vagy – egy vagy több köztes jogalanyon keresztül – közvetve valamely nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése vagy korlátozása alatt, többek között a technológiatranszfer tekintetében sem.

(4)   Az alapból támogatásban részesülő kutatási tevékenységek révén a címzettek által létrehozott eredmények tekintetében – e cikk (9) bekezdésének sérelme nélkül – előzetesen értesíteni kell a Bizottságot a tulajdonjognak nem társult országra vagy nem társult harmadik országbeli szervezetre történő átruházásáról vagy a kizárólagos használati engedély ilyen ország vagy szervezet részére történő megadásáról. Amennyiben az ilyen tulajdonjog-átruházás vagy egy kizárólagos használati engedély megadása ellentétes az Unió és tagállamai biztonsági és védelmi érdekeivel, illetve a 3. cikkben foglalt célkitűzésekkel, az alap keretében nyújtott támogatást vissza kell téríteni.

(5)   A tagállamok és a társult országok nemzeti hatóságainak hozzáférési joggal kell rendelkezniük a különjelentések tekintetében. E hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani, és azt a Bizottság a megfelelő titoktartási kötelezettségek meglétének Bizottság általi biztosítását követően adja meg a tagállamoknak és a társult országoknak.

(6)   A különjelentést a tagállamok és a társult országok nemzeti hatóságai kizárólag a fegyveres erőik, illetve a biztonsági vagy hírszerzési erőik általi vagy ezek javára történő felhasználással kapcsolatos célokra használhatják fel, ideértve az együttműködési programjaik keretében történő felhasználást is. Ennek a felhasználásnak a következőkre kell kiterjednie: tanulmányozás, értékelés, vizsgálat, kutatás, tervezés, termékmegfelelőség és -tanúsítás, üzemeltetés, képzés és hatástalanítás, valamint a beszerzésekre vonatkozó műszaki követelmények értékelése és kidolgozása.

(7)   A címzettek kötelesek az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek számára jogdíjmentes hozzáférési jogot biztosítani az alapból támogatásban részesülő kutatási tevékenységek eredményeihez a hatáskörükbe tartozó meglévő uniós szakpolitikák vagy programok kidolgozásának, végrehajtásának és nyomon követésének megfelelően indokolt célja érdekében. E hozzáférési jognak a nem üzleti célú és nem a piaci versenyben való részvételt szolgáló felhasználásra kell korlátozódnia.

(8)   A támogatási megállapodásokban és a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésekre vonatkozó szerződésekben – az eredmények lehető legszélesebb körű hasznosulása és a tisztességtelen előnyszerzés megakadályozása érdekében – különleges rendelkezéseket kell megállapítani a tulajdonjog, a hozzáférési jogok és a használati engedélyek területén. Az ajánlatkérő szerveknek rendelkezniük kell legalább azzal a joggal, hogy saját célú felhasználás érdekében jogdíjmentesen hozzáférjenek az eredményekhez, továbbá hogy – méltányos és észszerű feltételekkel, a használati jog továbbadásának kizárásával, az eredmények hasznosítása céljából – harmadik feleknek nem kizárólagos használati engedélyt adjanak vagy a címzetteket ilyen engedély adására kötelezzék. Valamennyi tagállam és társult ország jogdíjmentesen hozzáférhet a különjelentéshez. Amennyiben a vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést követően a szerződésben megállapított határidőn belül nem hasznosítja kereskedelmileg az eredményeket, köteles az eredmények tulajdonjogát teljeskörűen átruházni az ajánlatkérő szervre.

(9)   E rendelet nem érintheti az olyan termékek, berendezések és technológiák kivitelét, amelyek egyesítik az alapból támogatásban részesülő kutatási tevékenységek eredményeit, és nem érinthetik a tagállamoknak a védelmi vonatkozású termékek kivitelére vonatkozó politikájuk tekintetében fennálló mérlegelési jogkörét.

(10)   Amennyiben két vagy több olyan tagállam, illetve társult ország multilaterálisan vagy az Unió keretein belül együttesen egy vagy több szerződést kötött egy vagy több címzettel annak érdekében, hogy együtt továbbfejlesszék az alapból támogatásban részesülő kutatási tevékenységek eredményeit, hozzáférési joggal rendelkezik az ilyen címzettek tulajdonában lévő, valamint a szerződés vagy a szerződések végrehajtásához szükséges ilyen eredményekhez. Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen és olyan egyedi feltételek mellett kell nyújtani, amelyek célja annak biztosítása, hogy az említett hozzáférési jogot kizárólag a szerződés vagy a szerződések céljára használják, és hogy megfelelő titoktartási kötelezettségek legyenek alkalmazandók.

III. CÍM

A FEJLESZTÉSI TEVÉKENYSÉGEKRE ALKALMAZANDÓKÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

21. cikk

A fejlesztési tevékenységekre vonatkozó további jogosultsági feltételek

(1)   A konzorciumnak igazolnia kell, hogy egy tevékenység azon költségeit, amelyekre nem terjed ki az uniós támogatás, más finanszírozási forrásból, így például a tagállamok vagy a társult országok hozzájárulásaiból vagy jogalanyoktól származó társfinanszírozásból kell fedezni.

(2)   A 10. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett tevékenységeket legalább két tagállam vagy társult ország által a képességekre vonatkozóan közösen elfogadott harmonizált védelmi képességekre vonatkozó követelmények alapján kell folytatni.

(3)   A 10. cikk (3) bekezdésének e)–h) pontjában említett tevékenységek tekintetében a konzorciumnak a nemzeti hatóságok által kiállított dokumentumokkal kell igazolnia, hogy:

| a) | legalább két tagállam vagy társult ország kívánja koordinált módon beszerezni a végterméket vagy használni a technológiát, többek között adott esetben közös beszerzés révén; |
| --- | --- |

a)

legalább két tagállam vagy társult ország kívánja koordinált módon beszerezni a végterméket vagy használni a technológiát, többek között adott esetben közös beszerzés révén;

| b) | a tevékenységekre az azon tagállamok vagy társult országok által közösen elfogadott közös műszaki előírások alapján kerül sor, amelyek társfinanszírozzák a tevékenységet, vagy amelyek közösen szándékozzák beszerezni a végterméket vagy közösen szándékozzák felhasználni a technológiát. |
| --- | --- |

b)

a tevékenységekre az azon tagállamok vagy társult országok által közösen elfogadott közös műszaki előírások alapján kerül sor, amelyek társfinanszírozzák a tevékenységet, vagy amelyek közösen szándékozzák beszerezni a végterméket vagy közösen szándékozzák felhasználni a technológiát.

22. cikk

A fejlesztési tevékenységekre vonatkozó további odaítélési feltételek

A 12. cikkben említett odaítélési feltételek mellett a munkaprogramban az alábbiakat is figyelembe kell venni:

| a) | a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa során a hatékonyság növeléséhez való hozzájárulás, beleértve a költséghatékonyságot, valamint a beszerzési, a karbantartási és a hatástalanítási folyamatokban a szinergiák lehetőségét; |
| --- | --- |

a)

a védelmi termékek és technológiák teljes életciklusa során a hatékonyság növeléséhez való hozzájárulás, beleértve a költséghatékonyságot, valamint a beszerzési, a karbantartási és a hatástalanítási folyamatokban a szinergiák lehetőségét;

| b) | hozzájárulás az európai védelmi ipar további integrációjához az Unió egészében, amelyet a címzettek a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségvállalásával igazolnak, hogy a végterméket vagy a technológiát koordinált módon, közösen használják, tulajdonolják vagy tartják karban. |
| --- | --- |

b)

hozzájárulás az európai védelmi ipar további integrációjához az Unió egészében, amelyet a címzettek a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségvállalásával igazolnak, hogy a végterméket vagy a technológiát koordinált módon, közösen használják, tulajdonolják vagy tartják karban.

23. cikk

A fejlesztési tevékenységek eredményeinek tulajdonjoga

(1)   Az alapból támogatásban részesülő fejlesztési tevékenységekből származó védelmi termékek vagy technológiák nem képezhetik az Unió tulajdonát, és az Unió az említett tevékenységekhez tartozó szellemitulajdon-jogokra sem tarthat igényt.

(2)   Az alapból támogatásban részesülő fejlesztési tevékenységek eredményei nem állhatnak közvetlenül, illetve egy vagy több köztes jogalanyon keresztül közvetve valamely nem társult harmadik ország vagy nem társult harmadik országbeli szervezet ellenőrzése vagy korlátozása alatt, többek között a technológiatranszfer tekintetében sem.

(3)   Ez a rendelet nem érinti a tagállamoknak a védelmi vonatkozású termékek kivitelére vonatkozó politikájuk tekintetében fennálló mérlegelési jogkörét.

(4)   Az alapból támogatásban részesülő fejlesztési tevékenységek révén a címzettek által létrehozott eredmények tekintetében – e cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül – előzetesen értesíteni kell a Bizottságot a tulajdonjognak nem társult harmadik országra vagy nem társult harmadik országbeli szervezetre történő átruházásáról. Ha az ilyen tulajdonjog-átruházás ellentétes az Unió és tagállamai biztonsági és védelmi érdekeivel, illetve a 3. cikkben foglalt célkitűzésekkel, az alapból nyújtott támogatást vissza kell téríteni.

(5)   Amennyiben az uniós támogatást tanulmányra irányuló közbeszerzés formájában nyújtják, minden tagállam vagy társult ország számára írásbeli kérés alapján biztosítani kell annak ingyenes, nem kizárólagos használati jogát.

IV. CÍM

IRÁNYÍTÁS, NYOMON KÖVETÉS, ÉRTÉKELÉS ÉS ELLENŐRZÉS

24. cikk

Munkaprogramok

(1)   Az alapot a költségvetési rendelet 110. cikke (2) bekezdésében említettek szerint éves munkaprogramokon keresztül kell végrehajtani. A munkaprogramokban adott esetben meg kell határozni a vegyesfinanszírozási műveletekre fenntartott teljes összeget. A munkaprogramokban meg kell határozni a kkv-k határokon átnyúló részvételét elősegítő teljes költségvetést.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el az e cikk (1) bekezdésében említett munkaprogramokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A munkaprogramokban részletesen meg kell határozni az alapból támogatásban részesítendő kutatási témákat, valamint tevékenységi kategóriákat. E kategóriáknak összhangban kell lenniük a 3. cikkben említett védelmi prioritásokkal.

A munkaprogram azon részének kivételével, amely a forradalmi védelmi technológiákról szól, az első albekezdésben említett kutatási témák és tevékenységi kategóriák a következő területeken alkalmazott védelmi termékeket és technológiákat ölelik fel:

| a) | előkészítés, védelem, telepítés és fenntarthatóság; |
| --- | --- |

a)

előkészítés, védelem, telepítés és fenntarthatóság;

| b) | információkezelés és információs fölény, továbbá vezetés, irányítás, kommunikáció, informatika, hírszerzés, megfigyelés és felderítés (C4ISR), kibervédelem és kiberbiztonság; valamint |
| --- | --- |

b)

információkezelés és információs fölény, továbbá vezetés, irányítás, kommunikáció, informatika, hírszerzés, megfigyelés és felderítés (C4ISR), kibervédelem és kiberbiztonság; valamint

| c) | csapásvégrehajtás és effektorok.

  (4)   A munkaprogramoknak adott esetben funkcionális követelményeket kell tartalmazniuk, és meg kell határozni bennük az 8. cikk szerinti uniós támogatási formákat úgy, hogy eközben a pályázati felhívások szintjén nem akadályozzák a versenyt.
  A munkaprogramokban figyelembe vehető továbbá az alap által már támogatásban részesített, hozzáadott értékkel rendelkező kutatási tevékenységek eredményeinek a fejlesztési szakaszba történő átvitele. |
| --- | --- |

c)

csapásvégrehajtás és effektorok.

(4)   A munkaprogramoknak adott esetben funkcionális követelményeket kell tartalmazniuk, és meg kell határozni bennük az 8. cikk szerinti uniós támogatási formákat úgy, hogy eközben a pályázati felhívások szintjén nem akadályozzák a versenyt.

A munkaprogramokban figyelembe vehető továbbá az alap által már támogatásban részesített, hozzáadott értékkel rendelkező kutatási tevékenységek eredményeinek a fejlesztési szakaszba történő átvitele.

25. cikk

Konzultáció a projektmenedzserrel

Amennyiben kinevezésre kerül egy projektmenedzser, a Bizottság a kifizetés teljesítését megelőzően a tevékenység tekintetében elért haladásról konzultál a projektmenedzserrel.

26. cikk

Független szakértők

(1)   A Bizottság független szakértőket jelöl ki, akik segítséget nyújtanak az e rendelet 7. cikkében említettek szerinti etikai ellenőrzésben és értékelésben, valamint a költségvetési rendelet 237. cikke szerinti pályázatértékelésben.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett független szakértőknek a tagállamok lehető legszélesebb köréből származó állampolgároknak kell lenniük, és ezeket a szakértőket a védelmi minisztériumoknak és az alárendelt ügynökségeknek, az egyéb megfelelő kormányzati szerveknek, a kutatóintézeteknek, az egyetemeknek, a vállalkozói szövetségeknek, illetve a védelmi ágazat vállalkozásainak címzett, a részvételi szándék kifejezésére való felhívások alapján kell kiválasztani a független szakértői jegyzék összeállítása céljából. A költségvetési rendelet 237. cikkétől eltérve a független szakértői jegyzék nem hozható nyilvánosságra.

(3)   A kijelölt független szakértők biztonsági referenciáit a megfelelő tagállam hitelesíti.

(4)   A független szakértők biztonsági referenciáinak átláthatósága érdekében a 34. cikkben említett bizottságot évente tájékoztatni kell a független szakértői jegyzékről. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a független szakértők ne végezzenek értékelést, tanácsadást, illetve ne nyújtsanak segítséget olyan ügyekben, amelyekkel kapcsolatban az esetükben összeférhetetlenség áll fenn.

(5)   A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik, tapasztalataik és ismereteik alapján kell kiválasztani.

27. cikk

A minősített adatokra vonatkozó szabályok alkalmazása

(1)   E rendelet hatályának megfelelően:

| a) | az egyes tagállamok az EU-minősített adatok tekintetében olyan mértékű védelmet biztosítanak, amely egyenértékű a 2013/488/EU tanácsi határozatban (28) foglalt tanácsi biztonsági szabályok által biztosított védelemmel; |
| --- | --- |

a)

az egyes tagállamok az EU-minősített adatok tekintetében olyan mértékű védelmet biztosítanak, amely egyenértékű a 2013/488/EU tanácsi határozatban (28) foglalt tanácsi biztonsági szabályok által biztosított védelemmel;

| b) | a Bizottság az (EU, Euratom) 2015/444 határozatban foglalt biztonsági szabályoknak megfelelően védi a minősített adatokat; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság az (EU, Euratom) 2015/444 határozatban foglalt biztonsági szabályoknak megfelelően védi a minősített adatokat;

| c) | a valamely harmadik országban lakóhellyel rendelkező természetes személyek és az ott letelepedett jogi személyek az alapra vonatkozó EU-minősített adatokat csak abban az esetben kezelhetnek, ha az adott országban olyan biztonsági szabályozás vonatkozik rájuk, amely olyan mértékű védelmet biztosít, amely legalább egyenértékű az (EU, Euratom) 2015/444 határozatban és a 2013/488/EU határozatban foglalt bizottsági és tanácsi biztonsági szabályok által biztosított védelemmel; |
| --- | --- |

c)

a valamely harmadik országban lakóhellyel rendelkező természetes személyek és az ott letelepedett jogi személyek az alapra vonatkozó EU-minősített adatokat csak abban az esetben kezelhetnek, ha az adott országban olyan biztonsági szabályozás vonatkozik rájuk, amely olyan mértékű védelmet biztosít, amely legalább egyenértékű az (EU, Euratom) 2015/444 határozatban és a 2013/488/EU határozatban foglalt bizottsági és tanácsi biztonsági szabályok által biztosított védelemmel;

| d) | a valamely harmadik országban vagy nemzetközi szervezet által alkalmazott biztonsági szabályozás egyenértékűségét az Unió és az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet között – az EUMSZ 218. cikkében meghatározott eljárással összhangban és a 2013/488/EU határozat 13. cikkének figyelembevételével – megkötött vagy megkötendő adatbiztonsági megállapodásban kell meghatározni, amelynek adott esetben ki kell terjednie az iparbiztonsággal kapcsolatos kérdésekre is; valamint |
| --- | --- |

d)

a valamely harmadik országban vagy nemzetközi szervezet által alkalmazott biztonsági szabályozás egyenértékűségét az Unió és az adott harmadik ország vagy nemzetközi szervezet között – az EUMSZ 218. cikkében meghatározott eljárással összhangban és a 2013/488/EU határozat 13. cikkének figyelembevételével – megkötött vagy megkötendő adatbiztonsági megállapodásban kell meghatározni, amelynek adott esetben ki kell terjednie az iparbiztonsággal kapcsolatos kérdésekre is; valamint

| e) | a 2013/488/EU határozat 13. cikkének és az iparbiztonság tekintetében az (EU, Euratom) 2015/444 határozatban foglalt irányadó szabályoknak a sérelme nélkül, természetes vagy jogi személyek, harmadik országok, illetve nemzetközi szervezetek számára – szükségesnek ítélt esetben – eseti alapon hozzáférést lehet biztosítani az EU-minősített adatokhoz, ezen adatok jellegének és tartalmának, a szükséges ismeret elve címzett esetében való teljesülésének, valamint az Unió számára jelentkező előnyök mértékének megfelelően. |
| --- | --- |

e)

a 2013/488/EU határozat 13. cikkének és az iparbiztonság tekintetében az (EU, Euratom) 2015/444 határozatban foglalt irányadó szabályoknak a sérelme nélkül, természetes vagy jogi személyek, harmadik országok, illetve nemzetközi szervezetek számára – szükségesnek ítélt esetben – eseti alapon hozzáférést lehet biztosítani az EU-minősített adatokhoz, ezen adatok jellegének és tartalmának, a szükséges ismeret elve címzett esetében való teljesülésének, valamint az Unió számára jelentkező előnyök mértékének megfelelően.

(2)   Az olyan tevékenységek esetében, amelyek keretében minősített adatok felhasználására kerül sor, illetve amelyek ilyen adatok felhasználását igénylik, vagy ilyen adatokat foglalnak magukban, a támogatást nyújtó szervnek a pályázati felhívásban vagy a pályázati dokumentációban meg kell határoznia az ilyen adatok megfelelő szintű biztonságának biztosításához szükséges intézkedéseket és követelményeket.

(3)   Az érzékeny információknak, többek között a minősített adatoknak a Bizottság és a tagállamok, a társult országok, valamint – adott esetben – a pályázók és a címzettek közötti megosztásának megkönnyítése érdekében a Bizottság létrehoz egy biztonságos információcsere-rendszert. E rendszer keretében figyelembe kell venni a tagállamok nemzeti biztonsági szabályozásait.

(4)   A kutatási vagy fejlesztési tevékenységek végrehajtása során létrehozott új minősített információk kibocsátójának kilétéről azon tagállamok határoznak, amelyek területén a címzettek letelepedtek. E célból az említett tagállamok a tevékenységgel kapcsolatos minősített adatok védelmére és kezelésére egyedi biztonsági keretet határozhatnak meg, amelyről tájékoztatják a Bizottságot. Az ilyen biztonsági keret nem érintheti a Bizottság azon lehetőségét, hogy hozzáférjen a kutatási vagy fejlesztési tevékenység végrehajtása szempontjából szükséges információkhoz.

Abban az esetben, ha az érintett tagállamok nem alakítanak ki ilyen egyedi biztonsági keretet, a Bizottság hozza létre a tevékenységre vonatkozó biztonsági keretet az (EU, Euratom) 2015/444 határozattal összhangban.

A tevékenységre alkalmazandó biztonsági keretet minden esetben legkésőbb a támogatási megállapodás vagy a szerződés aláírása előtt létre kell hozni.

28. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésében megállapított egyedi célkitűzések megvalósítása terén az alap által elért haladásra vonatkozó jelentéstételhez alkalmazandó mutatókat a melléklet határozza meg.

(2)   Az alap célkitűzéseinek megvalósítása terén az alap által elért haladás hatékony értékelésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mellékletnek a mutatók tekintetében történő szükség szerinti módosítása és e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel történő kiegészítése érdekében.

(3)   A Bizottság rendszeresen nyomon követi az alap végrehajtását, és évente jelentést készít az elért haladásról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, többek között arról, hogy az EDIDP és a PADR keretében azonosított és levont tanulságokat hogyan veszik figyelembe az alap végrehajtása során. E célból a Bizottság kialakítja a nyomon követésre vonatkozó szükséges szabályokat.

(4)   A teljesítményjelentési rendszernek biztosítania kell, hogy az alap végrehajtásának és eredményeinek nyomon követésére vonatkozó adatokat hatékonyan, eredményesen és időben összegyűjtsék.

Ennek érdekében az uniós források címzettjei és adott esetben a tagállamok számára arányos jelentéstételi követelményeket kell megállapítani.

29. cikk

Az alap értékelése

(1)   Az alap értékeléseit időben el kell végezni annak érdekében, hogy azok a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek.

(2)   Az alap időközi értékelését az alap végrehajtásáról rendelkezésre álló elegendő információ birtokában, de legkésőbb négy évvel az alap végrehajtási időszakának kezdetét követően kell elvégezni.

A 2024. július 31-ig terjedő időszakra vonatkozó időközi értékelő jelentésnek különösen a következőket kell magában foglalnia:

| a) | az alap irányításának értékelése, többek között a következők tekintetében:






  i. | a független szakértőkkel kapcsolatos rendelkezések; és |
| --- | --- | --- |

a)

az alap irányításának értékelése, többek között a következők tekintetében:

i.

a független szakértőkkel kapcsolatos rendelkezések; és

| ii. | az e rendelet 7. cikkében foglalt etikai eljárások végrehajtása; |
| --- | --- |

ii.

az e rendelet 7. cikkében foglalt etikai eljárások végrehajtása;

| b) | az EDIDP és a PADR terén levont tanulságok; |
| --- | --- |

b)

az EDIDP és a PADR terén levont tanulságok;

| c) | végrehajtási arányok; |
| --- | --- |

c)

végrehajtási arányok;

| d) | projekt-odaítélési eredmények, ideértve a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok bevonásának és azok határokon átnyúló részvételének mértékét is; |
| --- | --- |

d)

projekt-odaítélési eredmények, ideértve a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok bevonásának és azok határokon átnyúló részvételének mértékét is;

| e) | az e rendelet 15. cikkében foglaltak szerint a közvetett költségek megtérítési arányai; |
| --- | --- |

e)

az e rendelet 15. cikkében foglaltak szerint a közvetett költségek megtérítési arányai;

| f) | a pályázati felhívásokban a forradalmi védelmi technológiákra vonatkozóan elkülönített összegek; valamint |
| --- | --- |

f)

a pályázati felhívásokban a forradalmi védelmi technológiákra vonatkozóan elkülönített összegek; valamint

| g) | a költségvetési rendelet 195. cikkének megfelelően nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

g)

a költségvetési rendelet 195. cikkének megfelelően nyújtott támogatás.

Az időközi értékelésnek ezenkívül a címzettek származási országára, az egyes projektekben részt vevő országok számára és lehetőség szerint a keletkezett szellemitulajdon-jogok megoszlására vonatkozóan is információkat kell tartalmaznia. A Bizottság javaslatokat nyújthat be e rendelet minden megfelelő módosítására.

(3)   A végrehajtási időszak végén, de legkésőbb 2031. december 31-ig a Bizottság elvégzi az alap végrehajtásának végső értékelését, és jelentést készít az alap végrehajtásáról.

A végső értékelő jelentésnek:

| a) | tartalmaznia kell a végrehajtás eredményeit és – a lehetséges mértékben – az alap hatását; |
| --- | --- |

a)

tartalmaznia kell a végrehajtás eredményeit és – a lehetséges mértékben – az alap hatását;

| b) | a tagállamokkal, a társult országokkal és a legfontosabb érdekelt felekkel folytatott megfelelő konzultációk alapján értékelnie kell különösen a 3. cikkben foglalt célkitűzések teljesítése terén tett haladást; |
| --- | --- |

b)

a tagállamokkal, a társult országokkal és a legfontosabb érdekelt felekkel folytatott megfelelő konzultációk alapján értékelnie kell különösen a 3. cikkben foglalt célkitűzések teljesítése terén tett haladást;

| c) | elő kell segítenie annak meghatározását, hogy a védelmi termékek és technológiák fejlesztése terén az Unió mely területeken függ harmadik országoktól; |
| --- | --- |

c)

elő kell segítenie annak meghatározását, hogy a védelmi termékek és technológiák fejlesztése terén az Unió mely területeken függ harmadik országoktól;

| d) | elemeznie kell továbbá az alap keretében végrehajtott tevékenységekben való, határokon átnyúló részvételt – többek között a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok részéről –, a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok globális értékláncba történő integrációját, valamint az alap hozzájárulását a CDP-ben azonosított hiányosságok kezeléséhez; és |
| --- | --- |

d)

elemeznie kell továbbá az alap keretében végrehajtott tevékenységekben való, határokon átnyúló részvételt – többek között a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok részéről –, a kkv-k és a közepes piaci tőkeértékű vállalatok globális értékláncba történő integrációját, valamint az alap hozzájárulását a CDP-ben azonosított hiányosságok kezeléséhez; és

| e) | a címzettek származási országára és – lehetőség szerint – a keletkezett szellemitulajdon-jogok megoszlására vonatkozóan is kell tartalmaznia információkat. |
| --- | --- |

e)

a címzettek származási országára és – lehetőség szerint – a keletkezett szellemitulajdon-jogok megoszlására vonatkozóan is kell tartalmaznia információkat.

(4)   A Bizottság az értékelések megállapításait saját észrevételei kíséretében közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.

30. cikk

Ellenőrzések

A költségvetési rendelet 127. cikke szerinti általános megbízhatóság alapját az uniós hozzájárulás felhasználására vonatkozóan – többek között az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek által felhatalmazottaktól eltérő – személyek vagy szervezetek által végzett ellenőrzések képezik. Az EUMSZ 287. cikkének megfelelően a Számvevőszék megvizsgálja az Unió bevételre és kiadásra vonatkozó összes elszámolását.

31. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

Amennyiben egy harmadik ország nemzetközi megállapodás alapján elfogadott határozat vagy bármely más jogi eszköz alapján részt vesz az alapban, a harmadik országnak biztosítania kell az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljeskörű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. Az OLAF esetében az ilyen jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendeletben meghatározottak szerint a vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

32. cikk

Tájékoztatás, kommunikáció és nyilvánosságra hozatal

(1)   Az uniós támogatás címzettjeinek fel kell tüntetniük az említett támogatások eredetét és különösen a tevékenységek és azok eredményeinek népszerűsítése során biztosítaniuk kell az uniós támogatás láthatóságát azáltal, hogy következetes, hatékony és arányos célzott tájékoztatást nyújtanak többféle célközönségnek, köztük a médiának és a nyilvánosságnak. A támogatási vagy finanszírozási megállapodásnak rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek a kutatási tevékenységek eredményein alapuló tudományos publikációk közzétételének lehetőségét szabályozzák.

(2)   A Bizottság tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket végez az alaphoz, az alap alapján végzett tevékenységekhez és az elért eredményekhez kapcsolódóan.

Az alap számára elkülönített pénzügyi források az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációhoz is hozzájárulnak, amennyiben e prioritások kapcsolódnak a 3. cikkben említett célkitűzésekhez.

(3)   Az alap számára elkülönített pénzügyi források emellett a terjesztési tevékenységek, a partnerségek kiépítésére szolgáló rendezvények és a figyelemfelkeltő tevékenységek megszervezéséhez is hozzájárulhatnak, mindenekelőtt az ellátási láncoknak a kkv-k határokon átnyúló részvételét előmozdító megnyitása céljából.

V. CIKK

FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ JOGI AKTUSOK, VÉGREHAJTÁSI JOGI AKTUSOK, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

33. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 28. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2021. május 12-től kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 28. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 28. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

34. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

Az Európai Védelmi Ügynökséget fel kell kérni arra, hogy megfigyelőként ossza meg véleményét a bizottsággal, és adjon szakvéleményt a bizottság számára. Az Európai Külügyi Szolgálatot ugyancsak fel kell kérni arra, hogy nyújtson segítséget a bizottság számára.

A bizottság speciális formációkban is ülésezik, többek között az alap keretében végrehajtott tevékenységekkel kapcsolatos védelmi és biztonsági kérdések megvitatása céljából.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

35. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2018/1092 rendelet 2021. január 1-jével hatályát veszti.

36. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ez a rendelet nem érinti az (EU) 2018/1092 rendelet vagy a PADR alapján megkezdett tevékenységek folytatását vagy módosítását, amelyek továbbra is alkalmazandók mind az említett tevékenységekre azok lezárásáig, mind pedig a tevékenységek eredményeire.

(2)   Az alap pénzügyi keretösszege fedezheti továbbá az alap és az azon intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadásokat is, amelyeket az (EU) 2018/1092 rendelet és a PADR alapján fogadtak el.

(3)   Szükség esetén előirányzatok vihetők be a 2027. december 31. utáni uniós költségvetésbe a 4. cikk (4) bekezdésében meghatározott kiadások fedezésére az alap időtartamának végéig be nem fejezett tevékenységek igazgatásának lehetővé tétele érdekében.

37. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 29-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  HL C 110., 2019.3.22., 75. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. április 18-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. március 16-i álláspontja első olvasatban (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2021. április 29-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/43/EK irányelve (2009. május 6.) a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről (HL L 146., 2009.6.10., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/81/EK irányelve (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról (HL L 216., 2009.8.20., 76. o.).

4

(5)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433I., 2020.12.22., 11. o.).

5

(6)  A Tanács 2013/755/EU határozata (2013. november 25.) az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról („tengerentúli társulási határozat”) (HL L 344., 2013.12.19., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1092 rendelete (2018. július 18.) az Unió védelmi iparának versenyképességét és innovációs képességét támogató európai védelmi ipari fejlesztési program létrehozásáról (HL L 200., 2018.8.7., 30. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).

10

(11)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

12

(13)  
  HL L 433. I 2020.12.22., 28. o.

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

14

(15)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

15

(16)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

16

(17)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1371 irányelve (2017. július 5.) az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről (HL L 198., 2017.7.28., 29. o.).

18

(19)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

19

(20)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

20

(21)  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

21

(22)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

22

(23)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, a kis- és a középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

23

(24)  Megállapodás az Európai Uniónak a Tanács keretében ülésező tagállamai között az Európai Unió érdekében kicserélt minősített adatok védelméről (HL C 202., 2011.7.8., 13. o.).

24

(25)  A Tanács (KKBP) 2017/2315 határozata (2017. december 11.) az állandó strukturált együttműködés (PESCO) létrehozásáról és a részt vevő tagállamok jegyzékének meghatározásáról (HL L 331., 2017.12.14., 57. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

27

(28)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

28

---

MELLÉKLET

MUTATÓK AZ ALAP EGYEDI CÉLKITŰZÉSEINEK MEGVALÓSÍTÁSA TERÉN AZ ALAP ÁLTAL ELÉRT HALADÁSRÓL SZÓLÓ JELENTÉSHEZ

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt egyedi célkitűzés:

| 1. mutató: | résztvevők






  Mérőszám: | a részt vevő jogalanyok száma (méret, típus és a letelepedés országa szerinti bontásban) |
| --- | --- | --- |

1. mutató:

résztvevők

Mérőszám:

a részt vevő jogalanyok száma (méret, típus és a letelepedés országa szerinti bontásban)

| 2. mutató: | együttműködésen alapuló kutatás
  Mérőszám:






  2.1. | a támogatott projektek száma és értéke |
| --- | --- | --- |

2. mutató:

együttműködésen alapuló kutatás

Mérőszám:

2.1.

a támogatott projektek száma és értéke

| 2.2. | határokon átnyúló együttműködés: a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak odaítélt szerződések aránya, a határokon átnyúló együttműködésen alapuló szerződések értékével |
| --- | --- |

2.2.

határokon átnyúló együttműködés: a kkv-knak és a közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak odaítélt szerződések aránya, a határokon átnyúló együttműködésen alapuló szerződések értékével

| 2.3. | azon címzettek aránya, amelyek 2021. május 12-ét megelőzően nem végeztek olyan kutatási tevékenységeket, amelyek védelmi célú alkalmazással rendelkeznek |
| --- | --- |

2.3.

azon címzettek aránya, amelyek 2021. május 12-ét megelőzően nem végeztek olyan kutatási tevékenységeket, amelyek védelmi célú alkalmazással rendelkeznek

| 3. mutató: | innovációs termékek
  Mérőszám:






  3.1. | az alap által támogatott projektekből származó új szabadalmak száma |
| --- | --- | --- |

3. mutató:

innovációs termékek

Mérőszám:

3.1.

az alap által támogatott projektekből származó új szabadalmak száma

| 3.2. | a szabadalmak aggregált megoszlása a kkv-k, a közepes piaci tőkeértékű vállalatok és azon jogalanyok között, amelyek sem nem kkv-k, sem nem közepes piaci tőkeértékű vállalatok |
| --- | --- |

3.2.

a szabadalmak aggregált megoszlása a kkv-k, a közepes piaci tőkeértékű vállalatok és azon jogalanyok között, amelyek sem nem kkv-k, sem nem közepes piaci tőkeértékű vállalatok

| 3.3. | a szabadalmak aggregált megoszlása tagállamonként |
| --- | --- |

3.3.

a szabadalmak aggregált megoszlása tagállamonként

A 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában foglalt egyedi célkitűzés:

| 4. mutató: | együttműködésen alapuló képességfejlesztés






  Mérőszám: | azon támogatott tevékenységek száma és értéke, amelyek a CDP-ben azonosított képességhiányok kezelését célozzák |
| --- | --- | --- |

4. mutató:

együttműködésen alapuló képességfejlesztés

Mérőszám:

azon támogatott tevékenységek száma és értéke, amelyek a CDP-ben azonosított képességhiányok kezelését célozzák

| 5. mutató: | folyamatos támogatás a teljes K+F-ciklus alatt






  Mérőszám: | a szellemitulajdon-jogok hátterében való jelenlét vagy a korábban támogatott tevékenységek során létrejött eredmények |
| --- | --- | --- |

5. mutató:

folyamatos támogatás a teljes K+F-ciklus alatt

Mérőszám:

a szellemitulajdon-jogok hátterében való jelenlét vagy a korábban támogatott tevékenységek során létrejött eredmények

| 6. mutató: | munkahelyteremtés/-támogatás






  Mérőszám: | a védelmi K+F terén támogatott alkalmazottak száma tagállamonként |
| --- | --- | --- |

6. mutató:

munkahelyteremtés/-támogatás

Mérőszám:

a védelmi K+F terén támogatott alkalmazottak száma tagállamonként

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 2021.5.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 170/178 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.5.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 170/178

---

A TANÁCS (KKBP) 2021/698 HATÁROZATA

(2021. április 30.)

az uniós űrprogram keretében kiépített, üzemeltetett és használt, az Unió biztonságát esetleg befolyásoló rendszerek és szolgáltatások biztonságáról és a 2014/496/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | Különösen stratégiai dimenziójára, regionális és globális lefedettségére, valamint többfunkciós jellegére tekintettel az európai globális navigációs műholdrendszer (a továbbiakban: GNSS) érzékeny infrastruktúrát képez, amelynek kiépítése és használata befolyásolhatja az Unió és tagállamai biztonságát. |
| --- | --- |

(1)

Különösen stratégiai dimenziójára, regionális és globális lefedettségére, valamint többfunkciós jellegére tekintettel az európai globális navigációs műholdrendszer (a továbbiakban: GNSS) érzékeny infrastruktúrát képez, amelynek kiépítése és használata befolyásolhatja az Unió és tagállamai biztonságát.

| (2) | Amennyiben a nemzetközi helyzet uniós műveleti fellépést tesz szükségessé és amennyiben a GNSS működése befolyásolhatja az Unió vagy tagállamai biztonságát, továbbá abban az esetben, ha a GNSS működését fenyegetés éri, a Tanácsnak döntenie kell a szükséges intézkedések megtételéről. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben a nemzetközi helyzet uniós műveleti fellépést tesz szükségessé és amennyiben a GNSS működése befolyásolhatja az Unió vagy tagállamai biztonságát, továbbá abban az esetben, ha a GNSS működését fenyegetés éri, a Tanácsnak döntenie kell a szükséges intézkedések megtételéről.

| (3) | Ezért a Tanács elfogadta a 2014/496/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(3)

Ezért a Tanács elfogadta a 2014/496/KKBP határozatot (1).

| (4) | Az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) létrehozza az uniós űrprogramot (a továbbiakban: a program), valamint az Európai Unió Űrprogramügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség). A rendelet 3. cikke kimondja, hogy a program öt komponensből áll: egy globális navigációs műholdrendszerből (Galileo); egy regionális műholdas navigációs rendszerből (EGNOS); egy Föld-megfigyelési programból (Kopernikusz); egy, az űridőjárási jelenségek és a Földet megközelítő objektumok megfigyelési paramétereivel kiegészített űrmegfigyelési és objektum-nyomonkövetési rendszerből („világűr-megfigyelés”), valamint egy műholdas kommunikációs szolgáltatásból (GOVSATCOM). |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) létrehozza az uniós űrprogramot (a továbbiakban: a program), valamint az Európai Unió Űrprogramügynökségét (a továbbiakban: az Ügynökség). A rendelet 3. cikke kimondja, hogy a program öt komponensből áll: egy globális navigációs műholdrendszerből (Galileo); egy regionális műholdas navigációs rendszerből (EGNOS); egy Föld-megfigyelési programból (Kopernikusz); egy, az űridőjárási jelenségek és a Földet megközelítő objektumok megfigyelési paramétereivel kiegészített űrmegfigyelési és objektum-nyomonkövetési rendszerből („világűr-megfigyelés”), valamint egy műholdas kommunikációs szolgáltatásból (GOVSATCOM).

| (5) | A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak az Unió és tagállamai számos stratégiai érdekének védelmében. Ezen felül, az űrrel kapcsolatos rendszerek és szolgáltatások maguk is potenciális fenyegetési célpontok. |
| --- | --- |

(5)

A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások nélkülözhetetlen elemeivé váltak az európaiak mindennapjainak, és alapvető szerepet játszanak az Unió és tagállamai számos stratégiai érdekének védelmében. Ezen felül, az űrrel kapcsolatos rendszerek és szolgáltatások maguk is potenciális fenyegetési célpontok.

| (6) | Számos, az Unió és tagállamai biztonsága és alapvető érdekei ellen irányuló potenciális fenyegetés adódhat a programot alkotó valamennyi komponens kiépítéséből, üzemeltetéséből és használatából. Helyénvaló ezért kiterjeszteni a 2014/496/KKBP határozat hatályát az említett komponensek keretében létrehozott rendszerekre és szolgáltatásokra, amelyeket az (EU) 20.../... rendelet 107. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében létrehozott bizottság biztonsági formációja biztonsági szempontból érzékenyként határozott meg, figyelembe véve a program komponensei közötti különbségeket, különösen a program szempontjából releváns érzékelők, rendszerek vagy más kapacitások feletti tagállami fennhatóság és ellenőrzés tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Számos, az Unió és tagállamai biztonsága és alapvető érdekei ellen irányuló potenciális fenyegetés adódhat a programot alkotó valamennyi komponens kiépítéséből, üzemeltetéséből és használatából. Helyénvaló ezért kiterjeszteni a 2014/496/KKBP határozat hatályát az említett komponensek keretében létrehozott rendszerekre és szolgáltatásokra, amelyeket az (EU) 20.../... rendelet 107. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében létrehozott bizottság biztonsági formációja biztonsági szempontból érzékenyként határozott meg, figyelembe véve a program komponensei közötti különbségeket, különösen a program szempontjából releváns érzékelők, rendszerek vagy más kapacitások feletti tagállami fennhatóság és ellenőrzés tekintetében.

| (7) | Sor került a 2014/496/KKBP tanácsi határozat végrehajtása során az elmúlt években szerzett tapasztalatok tanulságainak levonására. A 2014/496/KKBP határozatban előirányzott operatív eljárást ezért ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(7)

Sor került a 2014/496/KKBP tanácsi határozat végrehajtása során az elmúlt években szerzett tapasztalatok tanulságainak levonására. A 2014/496/KKBP határozatban előirányzott operatív eljárást ezért ennek megfelelően ki kell igazítani.

| (8) | Az arra vonatkozó információkat és szakértelmet, hogy egy adott, űrrel kapcsolatos rendszert vagy szolgáltatást érintő esemény fenyegetést jelent-e az Unióra, a tagállamokra vagy az űrrel kapcsolatos rendszerekre és szolgáltatásokra nézve, az Ügynökségnek vagy – adott esetben – az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikke (4) bekezdése alapján valamely, a program komponensei keretében létrehozott rendszer vagy nyújtott szolgáltatás biztonságának nyomon követésére kijelölt releváns struktúrának (a továbbiakban: a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúra), a tagállamoknak vagy az Európai Bizottságnak kell biztosítaniuk a Tanács és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) részére. Ezenfelül harmadik államok is nyújthatnak ilyen jellegű tájékoztatást. |
| --- | --- |

(8)

Az arra vonatkozó információkat és szakértelmet, hogy egy adott, űrrel kapcsolatos rendszert vagy szolgáltatást érintő esemény fenyegetést jelent-e az Unióra, a tagállamokra vagy az űrrel kapcsolatos rendszerekre és szolgáltatásokra nézve, az Ügynökségnek vagy – adott esetben – az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikke (4) bekezdése alapján valamely, a program komponensei keretében létrehozott rendszer vagy nyújtott szolgáltatás biztonságának nyomon követésére kijelölt releváns struktúrának (a továbbiakban: a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúra), a tagállamoknak vagy az Európai Bizottságnak kell biztosítaniuk a Tanács és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) részére. Ezenfelül harmadik államok is nyújthatnak ilyen jellegű tájékoztatást.

| (9) | Annak érdekében, hogy reagálni lehessen az Uniót, a tagállamokat vagy a program keretében létrehozott rendszerek és szolgáltatások bármelyikét érő fenyegetésre, egyértelművé kell tenni a Tanácsnak, a főképviselőnek, az Ügynökségnek, a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúrának és a tagállamoknak a létrehozandó operatív felelősségi láncolatban betöltött szerepét. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy reagálni lehessen az Uniót, a tagállamokat vagy a program keretében létrehozott rendszerek és szolgáltatások bármelyikét érő fenyegetésre, egyértelművé kell tenni a Tanácsnak, a főképviselőnek, az Ügynökségnek, a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúrának és a tagállamoknak a létrehozandó operatív felelősségi láncolatban betöltött szerepét.

| (10) | Az (EU) 2021/696 rendelet 28. cikke kimondja, hogy a program – ideértve a biztonság területét is – végrehajtásának általános felelőse a Bizottság. E határozatban meg kell határozni a Tanácsnak és a főképviselőnek az űrrel kapcsolatos rendszerek és szolgáltatások kiépítéséből, üzemeltetéséből és használatából eredő fenyegetések elhárításával kapcsolatos, vagy az e rendszerek vagy szolgáltatások ellen irányuló fenyegetések esetén fennálló hatáskörét. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2021/696 rendelet 28. cikke kimondja, hogy a program – ideértve a biztonság területét is – végrehajtásának általános felelőse a Bizottság. E határozatban meg kell határozni a Tanácsnak és a főképviselőnek az űrrel kapcsolatos rendszerek és szolgáltatások kiépítéséből, üzemeltetéséből és használatából eredő fenyegetések elhárításával kapcsolatos, vagy az e rendszerek vagy szolgáltatások ellen irányuló fenyegetések esetén fennálló hatáskörét.

| (11) | E tekintetben a fenyegetésekre vonatkozó alapvető referenciainformációk egyrészt a rendszerspecifikus biztonsági követelményeket megállapító dokumentumokban találhatók, amelyek a program egyes komponensei tekintetében kezelendő fő általános fenyegetéseket tartalmazzák, másrészt a vonatkozó rendszerbiztonsági tervekben, amelyek a biztonsági akkreditációs eljárással létrehozott biztonsági kockázati nyilvántartást foglalják magukban minden egyes komponens tekintetében. Ezen alapvető referenciainformációk referenciaként fognak szolgálni azon fenyegetések meghatározásához, amelyeket kifejezetten e határozat keretében kell kezelni, valamint az e határozat végrehajtásához szükséges operatív eljárások kiegészítéséhez. |
| --- | --- |

(11)

E tekintetben a fenyegetésekre vonatkozó alapvető referenciainformációk egyrészt a rendszerspecifikus biztonsági követelményeket megállapító dokumentumokban találhatók, amelyek a program egyes komponensei tekintetében kezelendő fő általános fenyegetéseket tartalmazzák, másrészt a vonatkozó rendszerbiztonsági tervekben, amelyek a biztonsági akkreditációs eljárással létrehozott biztonsági kockázati nyilvántartást foglalják magukban minden egyes komponens tekintetében. Ezen alapvető referenciainformációk referenciaként fognak szolgálni azon fenyegetések meghatározásához, amelyeket kifejezetten e határozat keretében kell kezelni, valamint az e határozat végrehajtásához szükséges operatív eljárások kiegészítéséhez.

| (12) | Sürgős esetekben előfordulhat, hogy a fenyegetéssel kapcsolatos információk beérkezése után akár néhány órán belül döntést kell hozni. Ha a körülmények nem teszik lehetővé, hogy a Tanács döntést hozzon a fenyegetés elhárítása vagy az Unió, illetve egy vagy több tagállamának alapvető érdekeit súlyosan sértő kár mérséklése érdekében vagy abban az esetben, ha az űrrel kapcsolatos rendszereket vagy szolgáltatásokat fenyegetés éri, a főképviselőnek felhatalmazást kell kapnia a szükséges ideiglenes utasítások kiadására. Ilyen körülmények fennállása esetén a Tanácsot haladéktalanul tájékoztatni kell, és annak a lehető leghamarabb felül kell vizsgálnia az ideiglenes utasításokat. |
| --- | --- |

(12)

Sürgős esetekben előfordulhat, hogy a fenyegetéssel kapcsolatos információk beérkezése után akár néhány órán belül döntést kell hozni. Ha a körülmények nem teszik lehetővé, hogy a Tanács döntést hozzon a fenyegetés elhárítása vagy az Unió, illetve egy vagy több tagállamának alapvető érdekeit súlyosan sértő kár mérséklése érdekében vagy abban az esetben, ha az űrrel kapcsolatos rendszereket vagy szolgáltatásokat fenyegetés éri, a főképviselőnek felhatalmazást kell kapnia a szükséges ideiglenes utasítások kiadására. Ilyen körülmények fennállása esetén a Tanácsot haladéktalanul tájékoztatni kell, és annak a lehető leghamarabb felül kell vizsgálnia az ideiglenes utasításokat.

| (13) | Az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban az Ügynökségnek – felelősségi körén belül – gondoskodnia kell a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpontnak (GSMC) az ugyanezen cikk (1) bekezdésében említett követelmények és az e határozat keretében kidolgozott utasítások szerinti üzemeltetéséről. Az (EU) 2021/696 rendelet 79. cikke (1) bekezdésének j) pontjával összhangban az Ügynökség ügyvezető igazgatójának biztosítania kell, hogy az Ügynökség a GSMC üzemeltetőjeként követni tudja az e határozat alapján adott utasításokat. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban az Ügynökségnek – felelősségi körén belül – gondoskodnia kell a Galileo Biztonsági Megfigyelőközpontnak (GSMC) az ugyanezen cikk (1) bekezdésében említett követelmények és az e határozat keretében kidolgozott utasítások szerinti üzemeltetéséről. Az (EU) 2021/696 rendelet 79. cikke (1) bekezdésének j) pontjával összhangban az Ügynökség ügyvezető igazgatójának biztosítania kell, hogy az Ügynökség a GSMC üzemeltetőjeként követni tudja az e határozat alapján adott utasításokat.

| (14) | A vonatkozó, a biztonság nyomon követésére kijelölt releváns struktúráknak az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében említett biztonsági követelményekkel és az e határozat keretében kidolgozott utasításokkal összhangban kell működniük. |
| --- | --- |

(14)

A vonatkozó, a biztonság nyomon követésére kijelölt releváns struktúráknak az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében említett biztonsági követelményekkel és az e határozat keretében kidolgozott utasításokkal összhangban kell működniük.

| (15) | Ezen túlmenően az 1104/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (3) megállapítja azokat a szabályokat, amelyek alapján a tagállamok, a Tanács, a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat, az uniós ügynökségek, harmadik államok és nemzetközi szervezetek igénybe vehetik a Galileo program keretében létrehozott globális navigációs műholdrendszer által nyújtott kormányzati ellenőrzésű szolgáltatást. Különösen, az 1104/2011/EU határozat 6. cikke előírja, hogy a GSMC szolgál a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatások illetékes hatóságai, a Tanács és a főképviselő, valamint az irányítóközpontok közötti műveleti kapcsolódási pontként, |
| --- | --- |

(15)

Ezen túlmenően az 1104/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (3) megállapítja azokat a szabályokat, amelyek alapján a tagállamok, a Tanács, a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat, az uniós ügynökségek, harmadik államok és nemzetközi szervezetek igénybe vehetik a Galileo program keretében létrehozott globális navigációs műholdrendszer által nyújtott kormányzati ellenőrzésű szolgáltatást. Különösen, az 1104/2011/EU határozat 6. cikke előírja, hogy a GSMC szolgál a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatások illetékes hatóságai, a Tanács és a főképviselő, valamint az irányítóközpontok közötti műveleti kapcsolódási pontként,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Ez a határozat meghatározza azokat a hatásköröket, amelyeket a Tanácsnak és a főképviselőnek gyakorolnia kell:

| a) | annak érdekében, hogy elhárítson az Unió, illetve egy vagy több tagállam biztonságát érő olyan fenyegetést vagy mérsékeljen az Unió, illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeit súlyosan sértő olyan kárt, amely az uniós űrprogram (a továbbiakban: a program) komponensei keretében létrehozott rendszerek és nyújtott szolgáltatások kiépítéséből, üzemeltetéséből vagy használatából ered; vagy |
| --- | --- |

a)

annak érdekében, hogy elhárítson az Unió, illetve egy vagy több tagállam biztonságát érő olyan fenyegetést vagy mérsékeljen az Unió, illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeit súlyosan sértő olyan kárt, amely az uniós űrprogram (a továbbiakban: a program) komponensei keretében létrehozott rendszerek és nyújtott szolgáltatások kiépítéséből, üzemeltetéséből vagy használatából ered; vagy

| b) | abban az esetben, ha e rendszerek bármelyikének üzemeltetését vagy az említett szolgáltatások nyújtását fenyegetés éri. |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha e rendszerek bármelyikének üzemeltetését vagy az említett szolgáltatások nyújtását fenyegetés éri.

(2)   E határozat végrehajtása során kellően figyelembe kell venni a program komponensei közötti különbségeket, különösen a program szempontjából releváns érzékelők, rendszerek, illetve egyéb kapacitások feletti tagállami fennhatóság és ellenőrzés tekintetében.

2. cikk

(1)   Ilyen fenyegetés esetén – esettől függően – a tagállamok, a Bizottság, az Európai Unió Űrprogramügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) vagy a biztonság nyomon követésére az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikke (4) bekezdésével összhangban kijelölt bármely struktúra (a továbbiakban: a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúra) haladéktalanul tájékoztatják a főképviselőt minden rendelkezésükre álló, általuk relevánsnak tartott információról.

(2)   A főképviselő haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot a fenyegetésről és annak az Unió vagy egy vagy több tagállam biztonságára, valamint az érintett rendszerek üzemeltetésére vagy az érintett szolgáltatások nyújtására potenciálisan gyakorolt hatásáról.

3. cikk

(1)   A főképviselő javaslata alapján a Tanács egyhangúlag eljárva dönt az Ügynökségnek vagy adott esetben bármely, a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúrának adandó szükséges utasításokról.

(2)   Az Ügynökség vagy a vonatkozó, a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúra és a Bizottság tanácsot ad a főképviselő számára arra vonatkozóan, hogy várhatóan milyen szélesebb körű hatást fognak gyakorolni a program komponensei keretében létrehozott rendszerekre és nyújtott szolgáltatásokra azok az utasítások, amelyeket a főképviselő javasolni szándékozik a Tanácsnak az (1) bekezdés alapján.

(3)   A főképviselő (1) bekezdésben említett javaslatának tartalmaznia kell a javasolt utasítások hatásvizsgálatát.

(4)   Adott esetben a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) véleményt ad a Tanács részére a javasolt utasításokról.

4. cikk

(1)   Amennyiben a helyzet sürgőssége azonnali intézkedést tesz szükségessé még azt megelőzően, hogy a Tanács a 3. cikk (1) bekezdése alapján határozatot hozott volna, a főképviselő felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az Ügynökségnek vagy a vonatkozó, biztonság nyomon követésére kijelölt struktúrának kiadja a szükséges ideiglenes utasításokat. A főképviselő utasíthatja az Európai Külügyi Szolgálat főtitkárát arra, hogy a nevében ilyen utasításokat adjon ki az Ügynökségnek vagy a vonatkozó, a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúrának.

(2)   A főképviselő haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot az (1) bekezdés alapján adott utasításokról.

(3)   A Tanács a lehető legrövidebb időn belül megerősíti, módosítja vagy visszavonja a főképviselő ideiglenes utasításait.

(4)   A főképviselő folyamatosan felülvizsgálja az ideiglenes utasításokat, és szükség szerint módosítja, illetve – ha már nem szükséges azonnali intézkedés – visszavonja azokat. Az ideiglenes utasítások a kiadásuktól számított négy héttel vagy a Tanácsnak a (3) bekezdés szerinti határozata időpontjában érvényüket vesztik.

5. cikk

(1)   Az azt követő egy éven belül, hogy az (EU) 2021/696 rendelet 107. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján létrehozott bizottság biztonsági formációja a Bizottság által az (EU) 2021/696 rendelet 107. cikkének (3) bekezdésében említett eljárás keretében az említett rendelet 34. cikkének (1) bekezdése alapján végrehajtott kockázat- és fenyegetettségelemzés alapján meghatározta, hogy a program egy adott komponense alapján létrehozott rendszer vagy nyújtott szolgáltatás, vagy mindkettő biztonsági szempontból érzékeny-e, a főképviselő elkészíti és jóváhagyásra benyújtja a PBB-nek az e határozatban az érintett rendszer vagy szolgáltatás vagy mindkettő tekintetében megállapított rendelkezések gyakorlati végrehajtására vonatkozó szükséges operatív eljárásokat. E célból a tagállamok, a Bizottság, az Ügynökség és adott esetben a vonatkozó, a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúra szakértői támogatást nyújtanak a főképviselőnek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett operatív eljárások magukban foglalhatnak előre meghatározott, adott esetben az Ügynökség vagy bármely vonatkozó, a biztonság nyomon követésére kijelölt struktúra által végrehajtandó utasításokat is.

(3)   A főképviselő az operatív eljárásokat legalább kétévente, különösen az e határozat végrehajtásával kapcsolatos éves gyakorlatot követően a tanulságok levonását célzó folyamat eredményeként, vagy a tagállamok kérésére felülvizsgálja, és jóváhagyás céljából benyújtja a PBB-nek.

(4)   A főképviselő évente legalább egyszer tájékoztatja a PBB-t az e határozat gyakorlati végrehajtása érdekében végzett, folyamatban lévő tevékenységekről.

6. cikk

(1)   Az Unió vagy az Unió és tagállamai által kötött nemzetközi – többek között a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz az 1104/2011/EU határozat 3. cikkének (5) bekezdése szerint hozzáférést biztosító – megállapodásokkal összhangban a főképviselő e határozat végrehajtása céljából jogosult együttműködésre irányuló igazgatási megállapodásokat kötni harmadik államokkal. Az igazgatási megállapodásokat a Tanács egyhangú döntéssel hagyja jóvá.

(2)   Amennyiben az igazgatási megállapodások szükségessé teszik az uniós minősített adatokhoz való hozzáférést, a minősített adatok átadását vagy cseréjét az alkalmazandó biztonsági szabályoknak megfelelően kell jóváhagyni.

7. cikk

A Tanács e határozat hatálybalépésének időpontjától számított legkésőbb három éven belül vagy valamely tagállam kérésére felülvizsgálja és – amennyiben szükséges – módosítja az e határozatban előírt szabályokat és eljárásokat.

8. cikk

A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a hatáskörükbe tartozó területen biztosítsák e határozat végrehajtását, többek között az (EU) 2021/696 rendelet 34. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összhangban. A tagállamok e célból egy vagy több kapcsolattartó pontot jelölnek ki, amelynek, illetve amelyek feladata az adott fenyegetés operatív kezelésének segítése. E kapcsolattartó pontok természetes vagy jogi személyek is lehetnek.

9. cikk

A 2014/496/KKBP határozat hatályát veszti.

A 2014/496/KKBP határozat értelmében a Galileo-rendszer tekintetében kidolgozott operatív eljárások e határozat alapján való naprakésszé tételükig alkalmazandók maradnak.

10. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 30-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  A Tanács 2014/496/KKBP határozata (2014. július 22.) az európai globális navigációs műholdrendszer kiépítésének, üzemeltetésének és használatának egyes, az Európai Unió biztonságát befolyásoló vonatkozásairól és a 2004/552/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről (Hl L 219., 2014.7.25., 53. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/696 rendelete (2021. április 28.) az uniós űrprogram és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 69. oldalát)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1104/2011/EU határozata (2011. október 25.) a Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés szabályairól (HL L 287., 2011.11.4., 1. o.).

3

---