# Jurnalul Oficial L 170/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 170 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6412 mai 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 170

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6412 mai 2021

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a Programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE | 69 |
| | * | Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092 (
  1
  ) | 149 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a Programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE

69

*

Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092 (
  1
  )

1

149

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2021/698 a Consiliului din 30 aprilie 2021 privind securitatea sistemelor și a serviciilor care sunt desfășurate, care funcționează și care sunt utilizate în cadrul programului spațial al Uniunii și care ar putea afecta securitatea Uniunii și de abrogare a Deciziei 2014/496/PESC | 178 |

II   Acte fără caracter legislativ

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2021/698 a Consiliului din 30 aprilie 2021 privind securitatea sistemelor și a serviciilor care sunt desfășurate, care funcționează și care sunt utilizate în cadrul programului spațial al Uniunii și care ar putea afecta securitatea Uniunii și de abrogare a Deciziei 2014/496/PESC

178

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 12.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 170/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/695 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 28 aprilie 2021

de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 173 alineatul (3), articolul 182 alineatul (1), articolul 183 și articolul 188 al doilea paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizele Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Uniunea are ca obiectiv consolidarea bazelor sale științifice și tehnologice prin consolidarea Spațiului european de cercetare (SEC) în care cercetătorii, cunoștințele științifice și tehnologia să circule liber și prin încurajarea sporirii competitivității acestuia, inclusiv în ceea ce privește mediul de afaceri, promovând în același timp toate activitățile de cercetare și de inovare (C&I) care vizează îndeplinirea priorităților strategice ale Uniunii, priorități care au ca obiectiv final promovarea păcii, a valorilor Uniunii și a bunăstării popoarelor sale. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea are ca obiectiv consolidarea bazelor sale științifice și tehnologice prin consolidarea Spațiului european de cercetare (SEC) în care cercetătorii, cunoștințele științifice și tehnologia să circule liber și prin încurajarea sporirii competitivității acestuia, inclusiv în ceea ce privește mediul de afaceri, promovând în același timp toate activitățile de cercetare și de inovare (C&I) care vizează îndeplinirea priorităților strategice ale Uniunii, priorități care au ca obiectiv final promovarea păcii, a valorilor Uniunii și a bunăstării popoarelor sale.

| (2) | În cadrul acestui obiectiv general, pentru a obține un impact științific, tehnologic, economic, precum și asupra mediului înconjurător și asupra societății și pentru a maximiza valoarea adăugată realizată de Uniune prin investițiile sale în C&I, Uniunea ar trebui să investească în C&I prin programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa 2021-2027 (denumit în continuare „programul”). Programul ar trebui să sprijine crearea, transferul și o mai bună difuzare a cunoștințelor de înaltă calitate și la nivel de excelență și a tehnologiilor de înaltă calitate în Uniune, să atragă talente la toate nivelurile și să contribuie la implicarea deplină a rezervei de talente a Uniunii, să faciliteze legăturile de colaborare și să consolideze impactul C&I asupra elaborării, sprijinirii și implementării politicilor Uniunii, să sprijine și să consolideze adoptarea și implementarea de soluții inovatoare și durabile în economia Uniunii, în special în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și al societății, să abordeze provocările globale, inclusiv în ceea ce privește schimbările climatice și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite, să creeze locuri de muncă, să stimuleze creșterea economică și să promoveze competitivitatea mediului de afaceri și să stimuleze atractivitatea Uniunii în domeniul C&I. Programul ar trebui să promoveze toate formele de inovare, inclusiv inovarea revoluționară, să încurajeze introducerea pe piață a soluțiilor inovatoare și să optimizeze realizarea investițiilor sus-menționate pentru a crește impactul lor în cadrul unui SEC consolidat. |
| --- | --- |

(2)

În cadrul acestui obiectiv general, pentru a obține un impact științific, tehnologic, economic, precum și asupra mediului înconjurător și asupra societății și pentru a maximiza valoarea adăugată realizată de Uniune prin investițiile sale în C&I, Uniunea ar trebui să investească în C&I prin programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa 2021-2027 (denumit în continuare „programul”). Programul ar trebui să sprijine crearea, transferul și o mai bună difuzare a cunoștințelor de înaltă calitate și la nivel de excelență și a tehnologiilor de înaltă calitate în Uniune, să atragă talente la toate nivelurile și să contribuie la implicarea deplină a rezervei de talente a Uniunii, să faciliteze legăturile de colaborare și să consolideze impactul C&I asupra elaborării, sprijinirii și implementării politicilor Uniunii, să sprijine și să consolideze adoptarea și implementarea de soluții inovatoare și durabile în economia Uniunii, în special în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și al societății, să abordeze provocările globale, inclusiv în ceea ce privește schimbările climatice și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite, să creeze locuri de muncă, să stimuleze creșterea economică și să promoveze competitivitatea mediului de afaceri și să stimuleze atractivitatea Uniunii în domeniul C&I. Programul ar trebui să promoveze toate formele de inovare, inclusiv inovarea revoluționară, să încurajeze introducerea pe piață a soluțiilor inovatoare și să optimizeze realizarea investițiilor sus-menționate pentru a crește impactul lor în cadrul unui SEC consolidat.

| (3) | Programul ar trebui să fie instituit pe durata cadrului financiar multianual (CFM) 2021-2027, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (4), fără a aduce atingere termenelor stabilite în Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului (5). |
| --- | --- |

(3)

Programul ar trebui să fie instituit pe durata cadrului financiar multianual (CFM) 2021-2027, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (4), fără a aduce atingere termenelor stabilite în Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului (5).

| (4) | Programul ar trebui să contribuie la creșterea investițiilor publice și private în C&I în statele membre, contribuind astfel la atingerea unei ținte globale privind investițiile de cel puțin 3 % din produsul intern brut (PIB) al Uniunii în domeniul cercetării și dezvoltării. Pentru atingerea acestei ținte ar fi nevoie ca statele membre și sectorul privat să completeze programul cu propriile lor acțiuni consolidate de investiții în cercetare, dezvoltare și inovare. |
| --- | --- |

(4)

Programul ar trebui să contribuie la creșterea investițiilor publice și private în C&I în statele membre, contribuind astfel la atingerea unei ținte globale privind investițiile de cel puțin 3 % din produsul intern brut (PIB) al Uniunii în domeniul cercetării și dezvoltării. Pentru atingerea acestei ținte ar fi nevoie ca statele membre și sectorul privat să completeze programul cu propriile lor acțiuni consolidate de investiții în cercetare, dezvoltare și inovare.

| (5) | În vederea realizării obiectivelor sale și respectând totodată principiul excelenței, programul ar trebui să vizeze consolidarea, printre altele, a legăturilor de colaborare în Europa, contribuind astfel la reducerea decalajului în materie de C&I. |
| --- | --- |

(5)

În vederea realizării obiectivelor sale și respectând totodată principiul excelenței, programul ar trebui să vizeze consolidarea, printre altele, a legăturilor de colaborare în Europa, contribuind astfel la reducerea decalajului în materie de C&I.

| (6) | Pentru a realizarea obiectivele de politică ale Uniunii, activitățile sprijinite în cadrul acestui program ar trebui, acolo unde este cazul, să fie o sursă de inspirație pentru reglementări favorabile inovării și să beneficieze de acestea, în conformitate cu principiul inovării, astfel încât să sprijine o transformare mai rapidă și mai intensivă în inovare a consistentului capital de cunoaștere al Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a realizarea obiectivele de politică ale Uniunii, activitățile sprijinite în cadrul acestui program ar trebui, acolo unde este cazul, să fie o sursă de inspirație pentru reglementări favorabile inovării și să beneficieze de acestea, în conformitate cu principiul inovării, astfel încât să sprijine o transformare mai rapidă și mai intensivă în inovare a consistentului capital de cunoaștere al Uniunii.

| (7) | Conceptele de „știință deschisă”, „inovare deschisă” și „deschidere către lume” ar trebui să garanteze excelența și impactul investițiilor Uniunii în C&I, protejând în același timp interesele Uniunii. |
| --- | --- |

(7)

Conceptele de „știință deschisă”, „inovare deschisă” și „deschidere către lume” ar trebui să garanteze excelența și impactul investițiilor Uniunii în C&I, protejând în același timp interesele Uniunii.

| (8) | Știința deschisă, inclusiv accesul deschis la publicațiile științifice și la datele de cercetare, precum și diseminarea și exploatarea optimă a cunoștințelor au potențialul de a spori calitatea, impactul și beneficiile științei. Acestea au, de asemenea, potențialul de a accelera dezvoltarea cunoașterii, făcând-o mai fiabilă, mai eficientă și mai precisă, mai ușor de înțeles de către societate și mai capabilă să răspundă provocărilor societale. Ar trebui să se prevadă dispoziții menite să asigure faptul că beneficiarii oferă acces deschis la publicațiile științifice evaluate inter pares. De asemenea, ar trebui să se asigure faptul că beneficiarii oferă acces deschis la datele de cercetare în conformitate cu principiul „cât mai deschis cu putință și cât de închis este necesar”, garantându-se în același timp posibilitatea excepțiilor în funcție de interesele legitime ale beneficiarilor. Ar trebui să se acorde o importanță sporită în special gestionării responsabile a datelor de cercetare, care ar trebui să respecte principiile de a fi „ușor de găsit”, „accesibile”, „interoperabile” și „reutilizabile” (denumite în continuare „principiile FAIR”), în special prin abordarea integratoare a planurilor de gestionare a datelor. Acolo unde este cazul, beneficiarii ar trebui să utilizeze posibilitățile oferite de Cloudul european pentru știința deschisă (EOSC) și de infrastructura europeană de date și să respecte alte principii și practici ale științei deschise. Reciprocitatea în știința deschisă ar trebui încurajată în toate acordurile de asociere și de cooperare cu țările terțe. |
| --- | --- |

(8)

Știința deschisă, inclusiv accesul deschis la publicațiile științifice și la datele de cercetare, precum și diseminarea și exploatarea optimă a cunoștințelor au potențialul de a spori calitatea, impactul și beneficiile științei. Acestea au, de asemenea, potențialul de a accelera dezvoltarea cunoașterii, făcând-o mai fiabilă, mai eficientă și mai precisă, mai ușor de înțeles de către societate și mai capabilă să răspundă provocărilor societale. Ar trebui să se prevadă dispoziții menite să asigure faptul că beneficiarii oferă acces deschis la publicațiile științifice evaluate inter pares. De asemenea, ar trebui să se asigure faptul că beneficiarii oferă acces deschis la datele de cercetare în conformitate cu principiul „cât mai deschis cu putință și cât de închis este necesar”, garantându-se în același timp posibilitatea excepțiilor în funcție de interesele legitime ale beneficiarilor. Ar trebui să se acorde o importanță sporită în special gestionării responsabile a datelor de cercetare, care ar trebui să respecte principiile de a fi „ușor de găsit”, „accesibile”, „interoperabile” și „reutilizabile” (denumite în continuare „principiile FAIR”), în special prin abordarea integratoare a planurilor de gestionare a datelor. Acolo unde este cazul, beneficiarii ar trebui să utilizeze posibilitățile oferite de Cloudul european pentru știința deschisă (EOSC) și de infrastructura europeană de date și să respecte alte principii și practici ale științei deschise. Reciprocitatea în știința deschisă ar trebui încurajată în toate acordurile de asociere și de cooperare cu țările terțe.

| (9) | Beneficiarii programului, în special IMM-urile, urmează să fie încurajați să utilizeze instrumentele relevante existente ale Uniunii, cum ar fi serviciul European de asistență în materie de drepturi de proprietate intelectuală, care sprijină IMM-urile și alți participanți la program să își protejeze și să își exercite drepturile de proprietate intelectuală (PI). |
| --- | --- |

(9)

Beneficiarii programului, în special IMM-urile, urmează să fie încurajați să utilizeze instrumentele relevante existente ale Uniunii, cum ar fi serviciul European de asistență în materie de drepturi de proprietate intelectuală, care sprijină IMM-urile și alți participanți la program să își protejeze și să își exercite drepturile de proprietate intelectuală (PI).

| (10) | Conceperea și elaborarea programului ar trebui să răspundă necesității de stabilire a unei mase critice de activități sprijinite la nivelul întregii Uniuni, încurajându-se participarea bazată pe criteriul excelenței a tuturor statelor membre, precum și prin cooperare internațională, în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (denumită în continuare „Agenda 2030”), cu ODD și cu Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (6) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”). Implementarea programului ar trebui să consolideze urmărirea ODD și angajamentul Uniunii și al statelor sale membre de a implementa Agenda 2030 de a realiza într-un mod coerent și integrat cele trei dimensiuni ale sale: economică, socială și de mediu. |
| --- | --- |

(10)

Conceperea și elaborarea programului ar trebui să răspundă necesității de stabilire a unei mase critice de activități sprijinite la nivelul întregii Uniuni, încurajându-se participarea bazată pe criteriul excelenței a tuturor statelor membre, precum și prin cooperare internațională, în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (denumită în continuare „Agenda 2030”), cu ODD și cu Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (6) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”). Implementarea programului ar trebui să consolideze urmărirea ODD și angajamentul Uniunii și al statelor sale membre de a implementa Agenda 2030 de a realiza într-un mod coerent și integrat cele trei dimensiuni ale sale: economică, socială și de mediu.

| (11) | Activitățile sprijinite în cadrul programului ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor, a priorităților și a angajamentelor internaționale ale Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

Activitățile sprijinite în cadrul programului ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor, a priorităților și a angajamentelor internaționale ale Uniunii.

| (12) | Programul ar trebui să beneficieze de complementaritate cu foile de parcurs și strategiile europene relevante existente în materie de C&I, precum și cu proiectele importante de interes european comun, după caz, cu condiția ca necesitățile în materie de C&I aferente să fie identificate în planificarea strategică a programului. |
| --- | --- |

(12)

Programul ar trebui să beneficieze de complementaritate cu foile de parcurs și strategiile europene relevante existente în materie de C&I, precum și cu proiectele importante de interes european comun, după caz, cu condiția ca necesitățile în materie de C&I aferente să fie identificate în planificarea strategică a programului.

| (13) | Programul ar trebui să asigure transparența și responsabilitatea finanțării publice în cadrul proiectelor de C&I, protejând astfel interesul public. |
| --- | --- |

(13)

Programul ar trebui să asigure transparența și responsabilitatea finanțării publice în cadrul proiectelor de C&I, protejând astfel interesul public.

| (14) | Programul ar trebui să sprijine activitățile de C&I în domeniul științelor sociale și umaniste (ȘSU). Acest lucru implică promovarea cunoașterii științifice în domeniul respectiv și utilizarea informațiilor și a progreselor înregistrate în cadrul său, pentru a spori impactul economic și societal al programului. În cadrul pilonului intitulat „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”, ȘSU ar trebui să fie integrate pe deplin în toate clusterele. De asemenea, dincolo de promovarea lor în cadrul proiectelor, integrarea ȘSU ar trebui să fie sprijinită prin includerea, ori de câte ori este cazul, a unor experți externi independenți din domeniul ȘSU în comitetele de experți și în grupurile de evaluare, precum și prin monitorizarea acestor științe în cadrul acțiunilor de cercetare finanțate și prezentarea de rapoarte în timp util privind ȘSU. În special, nivelul de integrare a ȘSU ar trebui monitorizat în întregul program. |
| --- | --- |

(14)

Programul ar trebui să sprijine activitățile de C&I în domeniul științelor sociale și umaniste (ȘSU). Acest lucru implică promovarea cunoașterii științifice în domeniul respectiv și utilizarea informațiilor și a progreselor înregistrate în cadrul său, pentru a spori impactul economic și societal al programului. În cadrul pilonului intitulat „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”, ȘSU ar trebui să fie integrate pe deplin în toate clusterele. De asemenea, dincolo de promovarea lor în cadrul proiectelor, integrarea ȘSU ar trebui să fie sprijinită prin includerea, ori de câte ori este cazul, a unor experți externi independenți din domeniul ȘSU în comitetele de experți și în grupurile de evaluare, precum și prin monitorizarea acestor științe în cadrul acțiunilor de cercetare finanțate și prezentarea de rapoarte în timp util privind ȘSU. În special, nivelul de integrare a ȘSU ar trebui monitorizat în întregul program.

| (15) | Programul ar trebui să mențină o abordare echilibrată între cercetare, pe de o parte, și inovare, pe de altă parte, precum și între finanțarea ascendentă (stabilită în funcție de cercetător sau de inovator) și finanțarea descendentă (determinată de priorități definite strategic), în funcție de tipul comunităților de C&I care sunt implicate în întreaga Uniune, de tipurile și scopurile activităților desfășurate și de impacturile așteptate. Combinația respectivilor factori ar trebui să determine alegerea abordării pentru părțile relevante ale programului, toate acestea contribuind la îndeplinirea tuturor obiectivelor generale și specifice ale programului. |
| --- | --- |

(15)

Programul ar trebui să mențină o abordare echilibrată între cercetare, pe de o parte, și inovare, pe de altă parte, precum și între finanțarea ascendentă (stabilită în funcție de cercetător sau de inovator) și finanțarea descendentă (determinată de priorități definite strategic), în funcție de tipul comunităților de C&I care sunt implicate în întreaga Uniune, de tipurile și scopurile activităților desfășurate și de impacturile așteptate. Combinația respectivilor factori ar trebui să determine alegerea abordării pentru părțile relevante ale programului, toate acestea contribuind la îndeplinirea tuturor obiectivelor generale și specifice ale programului.

| (16) | Bugetul global pentru componenta „Extinderea participării și răspândirea excelenței” din cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC” a programului ar trebui să reprezinte cel puțin 3,3 % din bugetul global al programului și ar trebui să aducă beneficii în principal entităților juridice stabilite în țările vizate de extinderea participării. |
| --- | --- |

(16)

Bugetul global pentru componenta „Extinderea participării și răspândirea excelenței” din cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC” a programului ar trebui să reprezinte cel puțin 3,3 % din bugetul global al programului și ar trebui să aducă beneficii în principal entităților juridice stabilite în țările vizate de extinderea participării.

| (17) | Inițiativele de excelență ar trebui să vizeze îmbunătățirea excelenței în materie de C&I în țările eligibile, inclusiv prin sprijinirea formării pentru îmbunătățirea competențelor manageriale în materie de C&I, acordarea de premii, consolidarea ecosistemelor de inovare, precum și prin crearea de rețele de C&I, inclusiv pe baza infrastructurilor de cercetare finanțate de Uniune. Solicitanții ar trebui să demonstreze în mod clar că proiectele sunt legate de strategii naționale și/sau regionale de C&I pentru a fi eligibili să solicite finanțare în temeiul componentei „Extinderea participării și răspândirea excelenței” din cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC” a programului. |
| --- | --- |

(17)

Inițiativele de excelență ar trebui să vizeze îmbunătățirea excelenței în materie de C&I în țările eligibile, inclusiv prin sprijinirea formării pentru îmbunătățirea competențelor manageriale în materie de C&I, acordarea de premii, consolidarea ecosistemelor de inovare, precum și prin crearea de rețele de C&I, inclusiv pe baza infrastructurilor de cercetare finanțate de Uniune. Solicitanții ar trebui să demonstreze în mod clar că proiectele sunt legate de strategii naționale și/sau regionale de C&I pentru a fi eligibili să solicite finanțare în temeiul componentei „Extinderea participării și răspândirea excelenței” din cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC” a programului.

| (18) | Ar trebui să fie posibilă aplicarea unei proceduri accelerate pentru C&I, în cadrul căreia durata procedurilor de acordare a granturilor nu ar trebui să depășească șase luni, pentru a permite accesul la fonduri într-un mod mai rapid, ascendent, al consorțiilor mici implicate în colaborare care se ocupă de acțiuni de la cercetarea fundamentală până la aplicarea pe piață. |
| --- | --- |

(18)

Ar trebui să fie posibilă aplicarea unei proceduri accelerate pentru C&I, în cadrul căreia durata procedurilor de acordare a granturilor nu ar trebui să depășească șase luni, pentru a permite accesul la fonduri într-un mod mai rapid, ascendent, al consorțiilor mici implicate în colaborare care se ocupă de acțiuni de la cercetarea fundamentală până la aplicarea pe piață.

| (19) | Programul ar trebui să sprijine toate etapele C&I, în special în cadrul proiectelor de colaborare și al misiunilor și parteneriatelor europene, după caz. Cercetarea fundamentală constituie un bun esențial și o condiție importantă pentru creșterea capacității Uniunii de a atrage cei mai buni oameni de știință, astfel încât să devină un pol al excelenței la nivel mondial. Ar trebui să se asigure un echilibru între cercetarea fundamentală și cea aplicată în cadrul programului. În combinație cu inovarea, respectivul echilibru va sprijini competitivitatea, creșterea economică și ocuparea forței de muncă în Uniune. |
| --- | --- |

(19)

Programul ar trebui să sprijine toate etapele C&I, în special în cadrul proiectelor de colaborare și al misiunilor și parteneriatelor europene, după caz. Cercetarea fundamentală constituie un bun esențial și o condiție importantă pentru creșterea capacității Uniunii de a atrage cei mai buni oameni de știință, astfel încât să devină un pol al excelenței la nivel mondial. Ar trebui să se asigure un echilibru între cercetarea fundamentală și cea aplicată în cadrul programului. În combinație cu inovarea, respectivul echilibru va sprijini competitivitatea, creșterea economică și ocuparea forței de muncă în Uniune.

| (20) | Este dovedit faptul că acceptarea diversității, în toate sensurile, este esențială pentru calitatea științifică, deoarece știința beneficiază de pe urma diversității. Diversitatea și incluziunea contribuie la excelența în C&I colaborativă: cooperarea dintre discipline, sectoare și de pe tot cuprinsul SEC permite o îmbunătățire a cercetării și o mai bună calitate a propunerilor de proiecte, poate conduce la rate mai ridicate de utilizare la nivelul societății și poate promova beneficiile inovării, contribuind astfel la progresul Europei. |
| --- | --- |

(20)

Este dovedit faptul că acceptarea diversității, în toate sensurile, este esențială pentru calitatea științifică, deoarece știința beneficiază de pe urma diversității. Diversitatea și incluziunea contribuie la excelența în C&I colaborativă: cooperarea dintre discipline, sectoare și de pe tot cuprinsul SEC permite o îmbunătățire a cercetării și o mai bună calitate a propunerilor de proiecte, poate conduce la rate mai ridicate de utilizare la nivelul societății și poate promova beneficiile inovării, contribuind astfel la progresul Europei.

| (21) | Pentru a maximiza impactul programului, ar trebui acordată o atenție deosebită abordărilor multidisciplinare, interdisciplinare și transdisciplinare, ca elemente-cheie pentru un progres științific major. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a maximiza impactul programului, ar trebui acordată o atenție deosebită abordărilor multidisciplinare, interdisciplinare și transdisciplinare, ca elemente-cheie pentru un progres științific major.

| (22) | Activitățile de cercetare întreprinse în cadrul pilonului „Excelență științifică” ar trebui să fie stabilite în funcție de necesitățile și de oportunitățile din domeniul științei și ar trebui să promoveze excelența în acest domeniu. Agenda pentru cercetare ar trebui stabilită în strânsă legătură cu comunitatea științifică și ar trebui să pună accentul pe atragerea noilor talente în domeniul C&I și a cercetătorilor debutanți, consolidând în același timp Spațiul european de cercetare (SEC), evitând exodul creierelor și promovând circulația creierelor. |
| --- | --- |

(22)

Activitățile de cercetare întreprinse în cadrul pilonului „Excelență științifică” ar trebui să fie stabilite în funcție de necesitățile și de oportunitățile din domeniul științei și ar trebui să promoveze excelența în acest domeniu. Agenda pentru cercetare ar trebui stabilită în strânsă legătură cu comunitatea științifică și ar trebui să pună accentul pe atragerea noilor talente în domeniul C&I și a cercetătorilor debutanți, consolidând în același timp Spațiul european de cercetare (SEC), evitând exodul creierelor și promovând circulația creierelor.

| (23) | Programul ar trebui să sprijine Uniunea și statele sale membre în atragerea celor mai bune talente și competențe, ținând seama de realitatea unei concurențe internaționale foarte intense. |
| --- | --- |

(23)

Programul ar trebui să sprijine Uniunea și statele sale membre în atragerea celor mai bune talente și competențe, ținând seama de realitatea unei concurențe internaționale foarte intense.

| (24) | Pilonul „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” ar trebui stabilit prin intermediul unor clustere de activități de C&I, în vederea maximizării integrării în toate domeniile tematice respective, asigurându-se totodată un nivel ridicat și durabil al impactului pentru Uniune în raport cu resursele utilizate. Acesta ar încuraja colaborarea între mai multe discipline, sectoare, politici și țări, atât în vederea realizării ODD, respectând principiile Agendei 2030 și ale Acordului de la Paris, și competitivitatea mediilor de afaceri ale Uniunii. Organizarea unor inițiative foarte ambițioase și ample sub formă de misiuni de C&I ar permite programului să obțină un impact sistemic transformator pentru societate, în sprijinul ODD, inclusiv prin intermediul cooperării internaționale și al diplomației științifice. Activitățile incluse în respectivul pilon ar trebui să acopere întreaga gamă de activități de C&I, pentru a garanta că Uniunea rămâne în avangardă în ceea ce privește prioritățile definite strategic. |
| --- | --- |

(24)

Pilonul „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” ar trebui stabilit prin intermediul unor clustere de activități de C&I, în vederea maximizării integrării în toate domeniile tematice respective, asigurându-se totodată un nivel ridicat și durabil al impactului pentru Uniune în raport cu resursele utilizate. Acesta ar încuraja colaborarea între mai multe discipline, sectoare, politici și țări, atât în vederea realizării ODD, respectând principiile Agendei 2030 și ale Acordului de la Paris, și competitivitatea mediilor de afaceri ale Uniunii. Organizarea unor inițiative foarte ambițioase și ample sub formă de misiuni de C&I ar permite programului să obțină un impact sistemic transformator pentru societate, în sprijinul ODD, inclusiv prin intermediul cooperării internaționale și al diplomației științifice. Activitățile incluse în respectivul pilon ar trebui să acopere întreaga gamă de activități de C&I, pentru a garanta că Uniunea rămâne în avangardă în ceea ce privește prioritățile definite strategic.

| (25) | Clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii” ar trebui să contribuie în mod substanțial la cercetarea în sectoarele culturale și creative, inclusiv privind patrimoniul cultural al Uniunii, și, în special, ar trebui să permită crearea unui spațiu de colaborare în domeniul patrimoniului cultural european. |
| --- | --- |

(25)

Clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii” ar trebui să contribuie în mod substanțial la cercetarea în sectoarele culturale și creative, inclusiv privind patrimoniul cultural al Uniunii, și, în special, ar trebui să permită crearea unui spațiu de colaborare în domeniul patrimoniului cultural european.

| (26) | Implicarea deplină și în timp util în program a tuturor tipurilor de afaceri, de la antreprenori individuali și IMM-uri la întreprinderi de mari dimensiuni, ar contribui în mod substanțial la realizarea obiectivelor programului și în special în ceea ce privește crearea de locuri de muncă durabile și creșterea durabilă în Uniune. În vederea acestei implicări a mediului de afaceri, participarea sa la acțiuni ar trebui sprijinită la niveluri cel puțin comparabile cu cele prevăzute în programul-cadru Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „Orizont 2020”). |
| --- | --- |

(26)

Implicarea deplină și în timp util în program a tuturor tipurilor de afaceri, de la antreprenori individuali și IMM-uri la întreprinderi de mari dimensiuni, ar contribui în mod substanțial la realizarea obiectivelor programului și în special în ceea ce privește crearea de locuri de muncă durabile și creșterea durabilă în Uniune. În vederea acestei implicări a mediului de afaceri, participarea sa la acțiuni ar trebui sprijinită la niveluri cel puțin comparabile cu cele prevăzute în programul-cadru Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „Orizont 2020”).

| (27) | Acțiunile din cadrul programului ar contribui în mod semnificativ la deblocarea potențialului sectoarelor strategice ale Uniunii, inclusiv al tehnologiilor generice esențiale care reflectă obiectivele strategiei pentru politica industrială a Uniunii. |
| --- | --- |

(27)

Acțiunile din cadrul programului ar contribui în mod semnificativ la deblocarea potențialului sectoarelor strategice ale Uniunii, inclusiv al tehnologiilor generice esențiale care reflectă obiectivele strategiei pentru politica industrială a Uniunii.

| (28) | Consultările cu mai multe părți interesate, inclusiv cu societatea civilă și mediul de afaceri, ar trebui să contribuie la perspectivele și prioritățile stabilite prin planificarea strategică. Acest lucru ar trebui să conducă la planuri strategice periodice în materie de C&I, adoptate prin intermediul unor acte de punere în aplicare pentru pregătirea conținutului programelor de lucru. |
| --- | --- |

(28)

Consultările cu mai multe părți interesate, inclusiv cu societatea civilă și mediul de afaceri, ar trebui să contribuie la perspectivele și prioritățile stabilite prin planificarea strategică. Acest lucru ar trebui să conducă la planuri strategice periodice în materie de C&I, adoptate prin intermediul unor acte de punere în aplicare pentru pregătirea conținutului programelor de lucru.

| (29) | În vederea finanțării unei acțiuni specifice, programul de lucru ar trebui să țină seama de efectele preconizate ale proiectelor specifice anterioare, precum și de progresul științei, tehnologiei și inovării la nivel național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional și de evoluțiile relevante ale politicilor, ale pieței și ale societății. |
| --- | --- |

(29)

În vederea finanțării unei acțiuni specifice, programul de lucru ar trebui să țină seama de efectele preconizate ale proiectelor specifice anterioare, precum și de progresul științei, tehnologiei și inovării la nivel național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional și de evoluțiile relevante ale politicilor, ale pieței și ale societății.

| (30) | Este important să sprijinim mediul de afaceri al Uniunii pentru ca acesta să rămână sau să devină un lider mondial în domeniul inovării, al digitalizării și al neutralității climatice, în special prin investiții în tehnologiile generice esențiale care vor sta la baza întreprinderilor de mâine. Acțiunile programului ar trebui să ofere soluții la disfuncționalitățile pieței sau la situațiile de investiții sub nivelul optim, să stimuleze investițiile în mod proporțional și transparent, fără a se suprapune finanțărilor private sau a le exclude, și să asigure o valoare adăugată europeană clară și beneficii publice de pe urma investițiilor. Acest lucru va asigura coerența între acțiunile programului și normele Uniunii privind ajutoarele de stat, pentru a se stimula inovarea și a se evita denaturările nejustificate ale concurenței pe piața internă. |
| --- | --- |

(30)

Este important să sprijinim mediul de afaceri al Uniunii pentru ca acesta să rămână sau să devină un lider mondial în domeniul inovării, al digitalizării și al neutralității climatice, în special prin investiții în tehnologiile generice esențiale care vor sta la baza întreprinderilor de mâine. Acțiunile programului ar trebui să ofere soluții la disfuncționalitățile pieței sau la situațiile de investiții sub nivelul optim, să stimuleze investițiile în mod proporțional și transparent, fără a se suprapune finanțărilor private sau a le exclude, și să asigure o valoare adăugată europeană clară și beneficii publice de pe urma investițiilor. Acest lucru va asigura coerența între acțiunile programului și normele Uniunii privind ajutoarele de stat, pentru a se stimula inovarea și a se evita denaturările nejustificate ale concurenței pe piața internă.

| (31) | Programul ar trebui să sprijine C&I în mod integrat, respectând toate dispozițiile relevante din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului. Conceptul de cercetare, inclusiv dezvoltarea experimentală, ar trebui utilizat în conformitate cu manualul Frascati elaborat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), în timp ce conceptul de inovare ar trebui utilizat în conformitate cu manualul Oslo, elaborat de OCDE și Eurostat, care urmează o abordare largă ce cuprinde proiectarea și inovarea socială. Ca și în Orizont 2020, definițiile OCDE cu privire la nivelul de maturitate tehnologică (NMT) ar trebui să fie luate în continuare în considerare la clasificarea cercetării tehnologice, a dezvoltării de produse și a activităților demonstrative, precum și la definirea tipurilor de acțiuni disponibile în cadrul cererilor de propuneri. Granturile nu ar trebui acordate pentru acțiuni în cadrul cărora activitățile depășesc NMT 8. Ar trebui să fie posibil ca programul de lucru să permită granturi pentru validarea la scară largă a produselor și replicarea pe piață pentru o anumită cerere de propuneri din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”. |
| --- | --- |

(31)

Programul ar trebui să sprijine C&I în mod integrat, respectând toate dispozițiile relevante din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului. Conceptul de cercetare, inclusiv dezvoltarea experimentală, ar trebui utilizat în conformitate cu manualul Frascati elaborat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), în timp ce conceptul de inovare ar trebui utilizat în conformitate cu manualul Oslo, elaborat de OCDE și Eurostat, care urmează o abordare largă ce cuprinde proiectarea și inovarea socială. Ca și în Orizont 2020, definițiile OCDE cu privire la nivelul de maturitate tehnologică (NMT) ar trebui să fie luate în continuare în considerare la clasificarea cercetării tehnologice, a dezvoltării de produse și a activităților demonstrative, precum și la definirea tipurilor de acțiuni disponibile în cadrul cererilor de propuneri. Granturile nu ar trebui acordate pentru acțiuni în cadrul cărora activitățile depășesc NMT 8. Ar trebui să fie posibil ca programul de lucru să permită granturi pentru validarea la scară largă a produselor și replicarea pe piață pentru o anumită cerere de propuneri din cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”.

| (32) | Programul ar trebui să contribuie la obiectivele spațiale la un nivel al cheltuielilor cel puțin echivalent proporțional cu cel prevăzut în Orizont 2020. |
| --- | --- |

(32)

Programul ar trebui să contribuie la obiectivele spațiale la un nivel al cheltuielilor cel puțin echivalent proporțional cu cel prevăzut în Orizont 2020.

| (33) | Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2018 intitulată „Evaluarea intermediară a programului Orizont 2020: maximizarea impactului cercetării și inovării din UE”, Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la evaluarea implementării Orizont 2020 în vederea evaluării intermediare a acestuia și la propunerea privind cel de al 9-lea program-cadru (8) și concluziile Consiliului din 1 decembrie 2017 intitulate „De la evaluarea intermediară a programului Orizont 2020 către cel de al nouălea program-cadru” au oferit un set de recomandări privind programul, inclusiv privind normele acestuia referitoare la participare și diseminare. Respectivele recomandări se bazează pe lecțiile învățate din Orizont 2020, precum și pe contribuțiile din partea instituțiilor Uniunii și a părților interesate. Printre respectivele recomandări se numără propunerea de măsuri pentru promovarea circulației creierelor și facilitarea deschiderii rețelelor de C&I pentru realizarea de investiții mai ambițioase în vederea atingerii unei mase critice și a maximizării impactului; pentru sprijinirea inovării revoluționare; pentru acordarea de prioritate investițiilor Uniunii în C&I în domenii cu valoare adăugată ridicată, în special printr-o implicare a cetățenilor deplină, în cunoștință de cauză și în timp util, orientată spre misiuni, și printr-o comunicare extinsă; pentru raționalizarea cadrului de finanțare al Uniunii pentru a exploata pe deplin potențialul de C&I, inclusiv infrastructurile de cercetare din întreaga Uniune, precum simplificarea gamei de inițiative de parteneriat european și de scheme de cofinanțare; pentru dezvoltarea mai multor sinergii concrete între diferitele instrumente de finanțare ale Uniunii, în special prin depășirea logicilor de intervenție necomplementare și a complexității diferitelor finanțări și a altor reglementări, precum și cu scopul de a contribui la mobilizarea potențialului de C&I neexploatat din întreaga Uniune; consolidarea cooperării internaționale și a deschiderii față de participarea țărilor terțe și continuarea simplificării bazate pe experiența dobândită în implementarea Orizont 2020. |
| --- | --- |

(33)

Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2018 intitulată „Evaluarea intermediară a programului Orizont 2020: maximizarea impactului cercetării și inovării din UE”, Rezoluția Parlamentului European din 13 iunie 2017 referitoare la evaluarea implementării Orizont 2020 în vederea evaluării intermediare a acestuia și la propunerea privind cel de al 9-lea program-cadru (8) și concluziile Consiliului din 1 decembrie 2017 intitulate „De la evaluarea intermediară a programului Orizont 2020 către cel de al nouălea program-cadru” au oferit un set de recomandări privind programul, inclusiv privind normele acestuia referitoare la participare și diseminare. Respectivele recomandări se bazează pe lecțiile învățate din Orizont 2020, precum și pe contribuțiile din partea instituțiilor Uniunii și a părților interesate. Printre respectivele recomandări se numără propunerea de măsuri pentru promovarea circulației creierelor și facilitarea deschiderii rețelelor de C&I pentru realizarea de investiții mai ambițioase în vederea atingerii unei mase critice și a maximizării impactului; pentru sprijinirea inovării revoluționare; pentru acordarea de prioritate investițiilor Uniunii în C&I în domenii cu valoare adăugată ridicată, în special printr-o implicare a cetățenilor deplină, în cunoștință de cauză și în timp util, orientată spre misiuni, și printr-o comunicare extinsă; pentru raționalizarea cadrului de finanțare al Uniunii pentru a exploata pe deplin potențialul de C&I, inclusiv infrastructurile de cercetare din întreaga Uniune, precum simplificarea gamei de inițiative de parteneriat european și de scheme de cofinanțare; pentru dezvoltarea mai multor sinergii concrete între diferitele instrumente de finanțare ale Uniunii, în special prin depășirea logicilor de intervenție necomplementare și a complexității diferitelor finanțări și a altor reglementări, precum și cu scopul de a contribui la mobilizarea potențialului de C&I neexploatat din întreaga Uniune; consolidarea cooperării internaționale și a deschiderii față de participarea țărilor terțe și continuarea simplificării bazate pe experiența dobândită în implementarea Orizont 2020.

| (34) | Având în vedere că o atenție deosebită trebuie acordată coordonării și complementarității dintre diferitele politici ale Uniunii, programul ar trebui să urmărească realizarea de sinergii cu alte programe ale Uniunii, din etapa de concepere și planificare strategică, trecând prin etapele de selectare a proiectelor, gestionare, comunicare, diseminare, exploatare a rezultatelor, monitorizare, audit și guvernanță. În ceea ce privește finanțarea pentru activitățile de C&I, sinergiile ar trebui să permită armonizarea cât mai mult posibil a normelor, inclusiv a normelor privind eligibilitatea costurilor. În vederea evitării dublării sau a suprapunerilor, pentru a crește efectul de levier al finanțării din partea Uniunii și pentru a reduce sarcina administrativă pentru solicitanți și beneficiari, ar trebui să fie posibilă promovarea sinergiilor, în special prin finanțare alternativă, combinată sau cumulativă și prin transferuri de resurse. |
| --- | --- |

(34)

Având în vedere că o atenție deosebită trebuie acordată coordonării și complementarității dintre diferitele politici ale Uniunii, programul ar trebui să urmărească realizarea de sinergii cu alte programe ale Uniunii, din etapa de concepere și planificare strategică, trecând prin etapele de selectare a proiectelor, gestionare, comunicare, diseminare, exploatare a rezultatelor, monitorizare, audit și guvernanță. În ceea ce privește finanțarea pentru activitățile de C&I, sinergiile ar trebui să permită armonizarea cât mai mult posibil a normelor, inclusiv a normelor privind eligibilitatea costurilor. În vederea evitării dublării sau a suprapunerilor, pentru a crește efectul de levier al finanțării din partea Uniunii și pentru a reduce sarcina administrativă pentru solicitanți și beneficiari, ar trebui să fie posibilă promovarea sinergiilor, în special prin finanțare alternativă, combinată sau cumulativă și prin transferuri de resurse.

| (35) | În conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/2094 și în limitele resurselor alocate în regulament, în cadrul programului ar trebui puse în aplicare măsuri de redresare și de reziliență pentru a aborda consecințele fără precedent ale crizei provocate de COVID-19. Aceste resurse suplimentare ar trebui utilizate astfel încât să se asigure respectarea termenelor prevăzute în Regulamentul (UE) 2020/2094. Aceste resurse suplimentare ar trebui alocate exclusiv acțiunilor destinate C&I care vizează abordarea consecințelor crizei provocate de COVID-19 și în special a consecințelor sale economice, sociale și societale. |
| --- | --- |

(35)

În conformitate cu Regulamentul (UE) 2020/2094 și în limitele resurselor alocate în regulament, în cadrul programului ar trebui puse în aplicare măsuri de redresare și de reziliență pentru a aborda consecințele fără precedent ale crizei provocate de COVID-19. Aceste resurse suplimentare ar trebui utilizate astfel încât să se asigure respectarea termenelor prevăzute în Regulamentul (UE) 2020/2094. Aceste resurse suplimentare ar trebui alocate exclusiv acțiunilor destinate C&I care vizează abordarea consecințelor crizei provocate de COVID-19 și în special a consecințelor sale economice, sociale și societale.

| (36) | Pentru a obține cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficientă contribuție la obiectivele de politică și angajamentele Uniunii, ar trebui să fie posibil ca Uniunea să încheie parteneriate europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Printre parteneri se numără mediul de afaceri, IMM-urile, universitățile, organizațiile de cercetare, părțile interesate din domeniul C&I, organismele cu misiune de serviciu public la nivel local, regional, național sau internațional sau organizațiile societății civile, inclusiv fundații și organizații non-guvernamentale (ONG-uri) care susțin și/sau desfășoară activități de C&I, cu condiția ca impacturile dorite să poată fi obținute mai eficient prin intermediul unui parteneriat decât exclusiv de către Uniune. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a obține cel mai mare impact posibil al finanțării acordate de Uniune și cea mai eficientă contribuție la obiectivele de politică și angajamentele Uniunii, ar trebui să fie posibil ca Uniunea să încheie parteneriate europene cu parteneri din sectorul privat și/sau public. Printre parteneri se numără mediul de afaceri, IMM-urile, universitățile, organizațiile de cercetare, părțile interesate din domeniul C&I, organismele cu misiune de serviciu public la nivel local, regional, național sau internațional sau organizațiile societății civile, inclusiv fundații și organizații non-guvernamentale (ONG-uri) care susțin și/sau desfășoară activități de C&I, cu condiția ca impacturile dorite să poată fi obținute mai eficient prin intermediul unui parteneriat decât exclusiv de către Uniune.

| (37) | Ar trebui să fie posibil ca, în funcție de decizia statului membru, contribuțiile din programele cofinanțate prin Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european Plus (FSE+), Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA) și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) să fie considerate drept contribuție a statului membru participant la parteneriate europene în cadrul programului. Totuși, respectiva posibilitate nu ar trebui să aducă atingere necesității de a respecta toate dispozițiile aplicabile respectivelor contribuții, astfel cum se prevede într-un regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize („Regulamentul privind dispozițiile comune pentru 2021-2027”) și în regulamentele specifice fiecărui fond. |
| --- | --- |

(37)

Ar trebui să fie posibil ca, în funcție de decizia statului membru, contribuțiile din programele cofinanțate prin Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european Plus (FSE+), Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA) și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) să fie considerate drept contribuție a statului membru participant la parteneriate europene în cadrul programului. Totuși, respectiva posibilitate nu ar trebui să aducă atingere necesității de a respecta toate dispozițiile aplicabile respectivelor contribuții, astfel cum se prevede într-un regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize („Regulamentul privind dispozițiile comune pentru 2021-2027”) și în regulamentele specifice fiecărui fond.

| (38) | Programul ar trebui să consolideze cooperarea dintre parteneriatele europene și partenerii din sectorul public și/sau privat de la nivel internațional, inclusiv prin reunirea programelor de C&I și prin investiții transfrontaliere în C&I, care aduc avantaje reciproce cetățenilor și întreprinderilor, permițând în același timp Uniunii să își apere interesele în domenii strategice. |
| --- | --- |

(38)

Programul ar trebui să consolideze cooperarea dintre parteneriatele europene și partenerii din sectorul public și/sau privat de la nivel internațional, inclusiv prin reunirea programelor de C&I și prin investiții transfrontaliere în C&I, care aduc avantaje reciproce cetățenilor și întreprinderilor, permițând în același timp Uniunii să își apere interesele în domenii strategice.

| (39) | Inițiativele emblematice în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente (FET) s-au dovedit a fi un instrument eficace și eficient, aducând beneficii societății într-un efort comun coordonat al Uniunii și al statelor sale membre. Activitățile desfășurate în cadrul inițiativelor emblematice în domeniul FET privind grafenul, proiectul „Creierul uman” și tehnologia cuantică, care sunt sprijinite prin Orizont 2020, vor continua să fie sprijinite prin program prin cereri de propuneri incluse în programul de lucru. Acțiunile pregătitoare sprijinite în cadrul părții referitoare la inițiativele emblematice în domeniul FET a Orizont 2020 vor contribui la planificarea strategică din cadrul programului și vor sprijini lucrările cu privire la misiuni, la parteneriatele europene cofinanțate și/sau programate în comun și la cererile de propuneri obișnuite. |
| --- | --- |

(39)

Inițiativele emblematice în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente (FET) s-au dovedit a fi un instrument eficace și eficient, aducând beneficii societății într-un efort comun coordonat al Uniunii și al statelor sale membre. Activitățile desfășurate în cadrul inițiativelor emblematice în domeniul FET privind grafenul, proiectul „Creierul uman” și tehnologia cuantică, care sunt sprijinite prin Orizont 2020, vor continua să fie sprijinite prin program prin cereri de propuneri incluse în programul de lucru. Acțiunile pregătitoare sprijinite în cadrul părții referitoare la inițiativele emblematice în domeniul FET a Orizont 2020 vor contribui la planificarea strategică din cadrul programului și vor sprijini lucrările cu privire la misiuni, la parteneriatele europene cofinanțate și/sau programate în comun și la cererile de propuneri obișnuite.

| (40) | Centrul Comun de Cercetare (JRC) ar trebui să ofere în continuare dovezi științifice independente și orientate către client și asistență tehnică politicilor Uniunii pe parcursul întregului ciclu al politicilor. Acțiunile directe ale JRC ar trebui să fie implementate în mod flexibil, eficient și transparent, ținând seama de necesitățile politicilor Uniunii și de nevoile relevante ale utilizatorilor JRC și asigurând protecția intereselor financiare ale Uniunii. JRC ar trebui să continue să genereze resurse suplimentare. |
| --- | --- |

(40)

Centrul Comun de Cercetare (JRC) ar trebui să ofere în continuare dovezi științifice independente și orientate către client și asistență tehnică politicilor Uniunii pe parcursul întregului ciclu al politicilor. Acțiunile directe ale JRC ar trebui să fie implementate în mod flexibil, eficient și transparent, ținând seama de necesitățile politicilor Uniunii și de nevoile relevante ale utilizatorilor JRC și asigurând protecția intereselor financiare ale Uniunii. JRC ar trebui să continue să genereze resurse suplimentare.

| (41) | Pilonul „O Europă inovatoare” ar trebui să stabilească o serie de măsuri pentru acordarea de asistență integrată pentru a răspunde nevoilor antreprenorilor și ale antreprenoriatului, menite să realizeze și să accelereze inovarea revoluționară pentru creșterea rapidă a pieței, precum și să promoveze autonomia strategică a Uniunii, menținând în același timp o economie deschisă. Acesta ar trebui să prevadă un punct unic (one-stop shop) pentru a atrage și a sprijini toate tipurile de inovatori și de întreprinderi inovatoare, cum ar fi IMM-urile, inclusiv întreprinderile nou-înființate și, în cazuri excepționale, întreprinderile mici cu capitalizare medie, cu potențial de extindere la nivelul Uniunii și la nivel internațional. Pilonul ar trebui să ofere granturi și coinvestiții rapide și flexibile, inclusiv cu ajutorul investitorilor privați. Respectivele obiective ar trebui să fie urmărite prin crearea unui Consiliu European pentru Inovare (CEI). Pilonul ar trebui să sprijine, de asemenea, Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) și ecosistemele europene de inovare în general, în special prin parteneriate europene cu actori de la nivel național și regional care sprijină inovarea. |
| --- | --- |

(41)

Pilonul „O Europă inovatoare” ar trebui să stabilească o serie de măsuri pentru acordarea de asistență integrată pentru a răspunde nevoilor antreprenorilor și ale antreprenoriatului, menite să realizeze și să accelereze inovarea revoluționară pentru creșterea rapidă a pieței, precum și să promoveze autonomia strategică a Uniunii, menținând în același timp o economie deschisă. Acesta ar trebui să prevadă un punct unic (one-stop shop) pentru a atrage și a sprijini toate tipurile de inovatori și de întreprinderi inovatoare, cum ar fi IMM-urile, inclusiv întreprinderile nou-înființate și, în cazuri excepționale, întreprinderile mici cu capitalizare medie, cu potențial de extindere la nivelul Uniunii și la nivel internațional. Pilonul ar trebui să ofere granturi și coinvestiții rapide și flexibile, inclusiv cu ajutorul investitorilor privați. Respectivele obiective ar trebui să fie urmărite prin crearea unui Consiliu European pentru Inovare (CEI). Pilonul ar trebui să sprijine, de asemenea, Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) și ecosistemele europene de inovare în general, în special prin parteneriate europene cu actori de la nivel național și regional care sprijină inovarea.

| (42) | În sensul prezentului regulament și, în special, în contextul activităților desfășurate în cadrul CEI, o „întreprindere nou-înființată” ar trebui înțeleasă ca fiind o IMM aflată într-o etapă timpurie a ciclului său de viață, inclusiv cele înființate ca spin-off-uri ale activităților de cercetare universitare, care vizează găsirea de soluții inovatoare și modele de afaceri scalabile și care este autonomă în sensul articolului 3 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (9); o „întreprindere cu capitalizare medie” ar trebui înțeleasă ca fiind o întreprindere care nu este o IMM și care are între 250 și 3 000 de angajați, numărul de angajați fiind calculat în conformitate cu articolele 3-6 din titlul I din anexa la recomandarea menționată; și o „întreprindere mică cu capitalizare medie” ar trebui înțeleasă ca fiind o întreprindere cu capitalizare medie care are cel mult 499 de angajați. |
| --- | --- |

(42)

În sensul prezentului regulament și, în special, în contextul activităților desfășurate în cadrul CEI, o „întreprindere nou-înființată” ar trebui înțeleasă ca fiind o IMM aflată într-o etapă timpurie a ciclului său de viață, inclusiv cele înființate ca spin-off-uri ale activităților de cercetare universitare, care vizează găsirea de soluții inovatoare și modele de afaceri scalabile și care este autonomă în sensul articolului 3 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (9); o „întreprindere cu capitalizare medie” ar trebui înțeleasă ca fiind o întreprindere care nu este o IMM și care are între 250 și 3 000 de angajați, numărul de angajați fiind calculat în conformitate cu articolele 3-6 din titlul I din anexa la recomandarea menționată; și o „întreprindere mică cu capitalizare medie” ar trebui înțeleasă ca fiind o întreprindere cu capitalizare medie care are cel mult 499 de angajați.

| (43) | Obiectivele de politică ale programului urmează să fie realizate, de asemenea, prin instrumentele financiare și garanția bugetară ale programului InvestEU, promovându-se astfel sinergii între cele două programe. |
| --- | --- |

(43)

Obiectivele de politică ale programului urmează să fie realizate, de asemenea, prin instrumentele financiare și garanția bugetară ale programului InvestEU, promovându-se astfel sinergii între cele două programe.

| (44) | CEI, împreună cu alte componente ale programului, ar trebui să stimuleze toate formele de inovare care variază de la inovarea progresivă la inovarea revoluționară și disruptivă, vizând în special inovarea creatoare de piețe. Prin instrumentele sale, Pathfinder și Accelerator, CEI ar trebui să urmărească identificarea, dezvoltarea și implementarea a inovațiilor cu risc ridicat, de toate tipurile, incluzând inovațiile progresive, și punând accentul în special pe inovațiile revoluționare, disruptive și bazate pe inovare aprofundată (deep tech) care au potențialul de a deveni inovații creatoare de piețe. Printr-un sprijin coerent și raționalizat, CEI ar trebui să umple golul existent în ceea ce privește sprijinul public și investițiile private pentru inovarea revoluționară. Instrumentele CEI necesită funcții de gestionare și juridice specifice, pentru a reflecta obiectivele acestuia, în special acțiunea de introducere pe piață. |
| --- | --- |

(44)

CEI, împreună cu alte componente ale programului, ar trebui să stimuleze toate formele de inovare care variază de la inovarea progresivă la inovarea revoluționară și disruptivă, vizând în special inovarea creatoare de piețe. Prin instrumentele sale, Pathfinder și Accelerator, CEI ar trebui să urmărească identificarea, dezvoltarea și implementarea a inovațiilor cu risc ridicat, de toate tipurile, incluzând inovațiile progresive, și punând accentul în special pe inovațiile revoluționare, disruptive și bazate pe inovare aprofundată (deep tech) care au potențialul de a deveni inovații creatoare de piețe. Printr-un sprijin coerent și raționalizat, CEI ar trebui să umple golul existent în ceea ce privește sprijinul public și investițiile private pentru inovarea revoluționară. Instrumentele CEI necesită funcții de gestionare și juridice specifice, pentru a reflecta obiectivele acestuia, în special acțiunea de introducere pe piață.

| (45) | Instrumentul Accelerator are scopul de a depăși „valea morții” existentă între cercetare, comercializarea înainte de producția de masă și extinderea întreprinderilor. Instrumentul Accelerator va oferi sprijin operațiilor cu potențial ridicat care prezintă riscuri tehnologice, științifice, financiare, de gestionare sau de piață de așa natură încât operațiile nu sunt considerate încă drept bancabile și, prin urmare, nu pot atrage investiții semnificative de pe piață și, astfel, va completa Programul InvestEU. |
| --- | --- |

(45)

Instrumentul Accelerator are scopul de a depăși „valea morții” existentă între cercetare, comercializarea înainte de producția de masă și extinderea întreprinderilor. Instrumentul Accelerator va oferi sprijin operațiilor cu potențial ridicat care prezintă riscuri tehnologice, științifice, financiare, de gestionare sau de piață de așa natură încât operațiile nu sunt considerate încă drept bancabile și, prin urmare, nu pot atrage investiții semnificative de pe piață și, astfel, va completa Programul InvestEU.

| (46) | În strânsă sinergie cu Programul InvestEU, instrumentul Accelerator, cu formele sale de finanțare mixtă și sprijin financiar sub formă de capitaluri proprii, ar trebui să finanțeze proiecte derulate de IMM-uri, inclusiv de întreprinderi nou-înființate, și, în cazuri excepționale, de întreprinderi mici cu capitalizare medie, care fie nu sunt încă în măsură să genereze venituri, fie nu sunt încă profitabile, fie nu sunt încă în măsură să atragă suficiente investiții pentru a implementa integral planul de afaceri al proiectelor lor. Astfel de entități eligibile ar fi considerate drept nebancabile, chiar dacă o parte a nevoilor lor de investiții ar fi putut sau ar putea fi acoperite de către unul sau mai mulți investitori, cum ar fi o bancă privată sau publică, un birou familial, un fond cu capital de risc sau un investitor providențial. Se așteaptă ca, în acest mod, instrumentul Accelerator să depășească o disfuncționalitate a pieței și să finanțeze entități promițătoare, dar încă nebancabile, care sunt implicate în proiecte axate pe inovarea revoluționară creatoare de piețe. Odată ce devin bancabile, proiectele respective ar putea fi finanțate prin Programul InvestEU. |
| --- | --- |

(46)

În strânsă sinergie cu Programul InvestEU, instrumentul Accelerator, cu formele sale de finanțare mixtă și sprijin financiar sub formă de capitaluri proprii, ar trebui să finanțeze proiecte derulate de IMM-uri, inclusiv de întreprinderi nou-înființate, și, în cazuri excepționale, de întreprinderi mici cu capitalizare medie, care fie nu sunt încă în măsură să genereze venituri, fie nu sunt încă profitabile, fie nu sunt încă în măsură să atragă suficiente investiții pentru a implementa integral planul de afaceri al proiectelor lor. Astfel de entități eligibile ar fi considerate drept nebancabile, chiar dacă o parte a nevoilor lor de investiții ar fi putut sau ar putea fi acoperite de către unul sau mai mulți investitori, cum ar fi o bancă privată sau publică, un birou familial, un fond cu capital de risc sau un investitor providențial. Se așteaptă ca, în acest mod, instrumentul Accelerator să depășească o disfuncționalitate a pieței și să finanțeze entități promițătoare, dar încă nebancabile, care sunt implicate în proiecte axate pe inovarea revoluționară creatoare de piețe. Odată ce devin bancabile, proiectele respective ar putea fi finanțate prin Programul InvestEU.

| (47) | În timp ce bugetul instrumentului Accelerator ar trebui să fie utilizat în principal pentru finanțarea mixtă, în sensul articolului 48, sprijinul exclusiv sub formă de granturi din partea acestuia pentru IMM-uri, inclusiv pentru întreprinderi nou-înființate, ar trebui să corespundă sprijinului acordat din bugetul instrumentului pentru IMM-uri din cadrul Orizont 2020. |
| --- | --- |

(47)

În timp ce bugetul instrumentului Accelerator ar trebui să fie utilizat în principal pentru finanțarea mixtă, în sensul articolului 48, sprijinul exclusiv sub formă de granturi din partea acestuia pentru IMM-uri, inclusiv pentru întreprinderi nou-înființate, ar trebui să corespundă sprijinului acordat din bugetul instrumentului pentru IMM-uri din cadrul Orizont 2020.

| (48) | EIT, în principal prin intermediul comunităților sale de cunoaștere și inovare și prin extinderea mecanismului său de inovare regională, ar trebui să aibă drept obiectiv consolidarea ecosistemelor de inovare care caută soluții la provocările globale. Acest lucru ar trebui să fie realizat prin încurajarea integrării inovării, a cercetării, a învățământului superior și a antreprenoriatului. În conformitate cu un regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie („Regulamentul EIT”) și cu agenda sa strategică de inovare, astfel cum este menționată într-o decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027, EIT ar trebui să încurajeze inovarea prin activitățile sale și să își intensifice în mod semnificativ sprijinul pentru integrarea învățământului superior în ecosistemul de inovare, în special prin stimularea educației antreprenoriale, prin încurajarea colaborării strânse fără caracter disciplinar între mediul de afaceri și mediul academic și prin identificarea competențelor de care vor avea nevoie viitorii inovatori pentru a identifica soluții la provocările globale, competențe printre care se numără cele digitale și de inovare avansate. Beneficiarii CEI ar trebui să aibă acces la schemele de sprijin oferite de EIT, iar întreprinderile nou-înființate generate de comunitățile de cunoaștere și inovare ale EIT ar trebui să aibă un acces simplificat și, prin urmare, mai rapid la acțiunile CEI. Deși accentul pus de EIT pe ecosistemele de inovare ar trebui să îl facă să se încadreze în mod natural în pilonul „O Europă inovatoare”, EIT ar trebui să sprijine și ceilalți piloni, după caz. Ar trebui evitată suprapunerea inutilă dintre comunitățile de cunoaștere și inovare și alte instrumente din același domeniu, în special alte parteneriate europene. |
| --- | --- |

(48)

EIT, în principal prin intermediul comunităților sale de cunoaștere și inovare și prin extinderea mecanismului său de inovare regională, ar trebui să aibă drept obiectiv consolidarea ecosistemelor de inovare care caută soluții la provocările globale. Acest lucru ar trebui să fie realizat prin încurajarea integrării inovării, a cercetării, a învățământului superior și a antreprenoriatului. În conformitate cu un regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Institutul European de Inovare și Tehnologie („Regulamentul EIT”) și cu agenda sa strategică de inovare, astfel cum este menționată într-o decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) 2021-2027, EIT ar trebui să încurajeze inovarea prin activitățile sale și să își intensifice în mod semnificativ sprijinul pentru integrarea învățământului superior în ecosistemul de inovare, în special prin stimularea educației antreprenoriale, prin încurajarea colaborării strânse fără caracter disciplinar între mediul de afaceri și mediul academic și prin identificarea competențelor de care vor avea nevoie viitorii inovatori pentru a identifica soluții la provocările globale, competențe printre care se numără cele digitale și de inovare avansate. Beneficiarii CEI ar trebui să aibă acces la schemele de sprijin oferite de EIT, iar întreprinderile nou-înființate generate de comunitățile de cunoaștere și inovare ale EIT ar trebui să aibă un acces simplificat și, prin urmare, mai rapid la acțiunile CEI. Deși accentul pus de EIT pe ecosistemele de inovare ar trebui să îl facă să se încadreze în mod natural în pilonul „O Europă inovatoare”, EIT ar trebui să sprijine și ceilalți piloni, după caz. Ar trebui evitată suprapunerea inutilă dintre comunitățile de cunoaștere și inovare și alte instrumente din același domeniu, în special alte parteneriate europene.

| (49) | Ar trebui să fie asigurate și menținute condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile care concurează pe o piață dată, deoarece aceasta este o cerință esențială pentru succesul tuturor tipurilor de inovare, inclusiv inovarea revoluționară, disruptivă și progresivă, permițând astfel în special unui număr mare de întreprinderi inovatoare mici și mijlocii să își dezvolte capacitatea de C&I, să profite de beneficiile investițiilor pe care le realizează și să obțină o cotă de piață. |
| --- | --- |

(49)

Ar trebui să fie asigurate și menținute condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile care concurează pe o piață dată, deoarece aceasta este o cerință esențială pentru succesul tuturor tipurilor de inovare, inclusiv inovarea revoluționară, disruptivă și progresivă, permițând astfel în special unui număr mare de întreprinderi inovatoare mici și mijlocii să își dezvolte capacitatea de C&I, să profite de beneficiile investițiilor pe care le realizează și să obțină o cotă de piață.

| (50) | Programul ar trebui să promoveze și să integreze cooperarea cu țările terțe și cu organizații și inițiative internaționale, pe baza intereselor Uniunii, a beneficiilor reciproce, a angajamentelor internaționale, a diplomației științifice și, în măsura în care este posibil, a reciprocității. Cooperarea internațională ar trebui să aibă ca obiective consolidarea la nivelul Uniunii a excelenței în C&I, a atractivității, a capacității de a păstra cele mai bune talente și a competitivității economice și a mediului de afaceri, identificarea de soluții la provocările globale, incluzând ODD prin respectarea principiilor Agendei 2030 și ale Acordului de la Paris, precum și susținerea politicilor externe ale Uniunii. Ar trebui să fie urmată o abordare constând într-o deschidere generală față de participarea internațională și față de acțiuni de cooperare internațională specifice, inclusiv prin asigurarea faptului că entitățile stabilite în țări cu venituri scăzute și medii sunt în mod adecvat eligibile pentru finanțare. Uniunea ar trebui să urmărească încheierea de acorduri internaționale de cooperare în domeniul C&I cu țări terțe. În același timp, în special în ceea ce privește părțile programului bazate pe colaborare, ar trebui promovată asocierea țărilor terțe, în conformitate cu acordurile de asociere și punând accentul pe valoarea adăugată pentru Uniune. La alocarea contribuțiilor financiare ale țărilor asociate la program, Comisia ar trebui să țină seama de nivelul de participare a entităților juridice din respectivele țări terțe la diferitele părți ale programului. |
| --- | --- |

(50)

Programul ar trebui să promoveze și să integreze cooperarea cu țările terțe și cu organizații și inițiative internaționale, pe baza intereselor Uniunii, a beneficiilor reciproce, a angajamentelor internaționale, a diplomației științifice și, în măsura în care este posibil, a reciprocității. Cooperarea internațională ar trebui să aibă ca obiective consolidarea la nivelul Uniunii a excelenței în C&I, a atractivității, a capacității de a păstra cele mai bune talente și a competitivității economice și a mediului de afaceri, identificarea de soluții la provocările globale, incluzând ODD prin respectarea principiilor Agendei 2030 și ale Acordului de la Paris, precum și susținerea politicilor externe ale Uniunii. Ar trebui să fie urmată o abordare constând într-o deschidere generală față de participarea internațională și față de acțiuni de cooperare internațională specifice, inclusiv prin asigurarea faptului că entitățile stabilite în țări cu venituri scăzute și medii sunt în mod adecvat eligibile pentru finanțare. Uniunea ar trebui să urmărească încheierea de acorduri internaționale de cooperare în domeniul C&I cu țări terțe. În același timp, în special în ceea ce privește părțile programului bazate pe colaborare, ar trebui promovată asocierea țărilor terțe, în conformitate cu acordurile de asociere și punând accentul pe valoarea adăugată pentru Uniune. La alocarea contribuțiilor financiare ale țărilor asociate la program, Comisia ar trebui să țină seama de nivelul de participare a entităților juridice din respectivele țări terțe la diferitele părți ale programului.

| (51) | Pentru a aprofunda legătura dintre știință și societate și a maximiza beneficiile interacțiunii dintre acestea, programul ar trebui să implice toți actorii societali, cum ar fi cetățenii și organizațiile societății civile, în crearea și conceperea în comun a unor agende și conținuturi de cercetare și inovare responsabile, precum și pe tot parcursul proceselor care se adresează preocupărilor, nevoilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, prin promovarea educației științifice, prin asigurarea accesului publicului la cunoștințele științifice și prin facilitarea participării cetățenilor și a organizațiilor societății civile la activitățile programului. Acest lucru ar trebui realizat în întregul program, precum și prin activități specifice în cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC”. Implicarea cetățenilor și a societății civile în C&I ar trebui însoțită de activități de informare a publicului pentru a genera și a încuraja sprijinul public pentru program. De asemenea, programul ar trebui să urmărească eliminarea obstacolelor și stimularea sinergiilor dintre știință, tehnologie, cultură și arte, pentru a obține o nouă calitate a inovării durabile. Măsurile adoptate pentru îmbunătățirea implicării cetățenilor și a societății civile în proiectele sprijinite ar trebui să fie monitorizate. |
| --- | --- |

(51)

Pentru a aprofunda legătura dintre știință și societate și a maximiza beneficiile interacțiunii dintre acestea, programul ar trebui să implice toți actorii societali, cum ar fi cetățenii și organizațiile societății civile, în crearea și conceperea în comun a unor agende și conținuturi de cercetare și inovare responsabile, precum și pe tot parcursul proceselor care se adresează preocupărilor, nevoilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, prin promovarea educației științifice, prin asigurarea accesului publicului la cunoștințele științifice și prin facilitarea participării cetățenilor și a organizațiilor societății civile la activitățile programului. Acest lucru ar trebui realizat în întregul program, precum și prin activități specifice în cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC”. Implicarea cetățenilor și a societății civile în C&I ar trebui însoțită de activități de informare a publicului pentru a genera și a încuraja sprijinul public pentru program. De asemenea, programul ar trebui să urmărească eliminarea obstacolelor și stimularea sinergiilor dintre știință, tehnologie, cultură și arte, pentru a obține o nouă calitate a inovării durabile. Măsurile adoptate pentru îmbunătățirea implicării cetățenilor și a societății civile în proiectele sprijinite ar trebui să fie monitorizate.

| (52) | Acolo unde este cazul, programul ar trebui să ia în considerare caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, astfel cum sunt identificate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și în concordanță cu comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, de care Consiliul a luat act. |
| --- | --- |

(52)

Acolo unde este cazul, programul ar trebui să ia în considerare caracteristicile specifice ale regiunilor ultraperiferice, astfel cum sunt identificate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și în concordanță cu comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, de care Consiliul a luat act.

| (53) | Activitățile elaborate în cadrul programului ar trebui să vizeze eliminarea prejudecăților și a inegalităților de gen, îmbunătățirea echilibrului între viața profesională și cea privată și promovarea egalității între femei și bărbați în domeniul C&I, inclusiv a principiului egalității de remunerare fără discriminare bazată pe criteriul de sex, în conformitate cu articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și cu articolele 8 și 157 din TFUE. Dimensiunea de gen ar trebui să fie integrată în conținutul C&I și să fie urmată în toate etapele ciclului de cercetare. În plus, activitățile din cadrul programului ar trebui să vizeze eliminarea inegalităților și promovarea egalității și a diversității în toate aspectele C&I în ceea ce privește vârsta, handicapul, rasa și etnia, religia sau convingerile, precum și orientarea sexuală. |
| --- | --- |

(53)

Activitățile elaborate în cadrul programului ar trebui să vizeze eliminarea prejudecăților și a inegalităților de gen, îmbunătățirea echilibrului între viața profesională și cea privată și promovarea egalității între femei și bărbați în domeniul C&I, inclusiv a principiului egalității de remunerare fără discriminare bazată pe criteriul de sex, în conformitate cu articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și cu articolele 8 și 157 din TFUE. Dimensiunea de gen ar trebui să fie integrată în conținutul C&I și să fie urmată în toate etapele ciclului de cercetare. În plus, activitățile din cadrul programului ar trebui să vizeze eliminarea inegalităților și promovarea egalității și a diversității în toate aspectele C&I în ceea ce privește vârsta, handicapul, rasa și etnia, religia sau convingerile, precum și orientarea sexuală.

| (54) | Având în vedere specificitățile industriei apărării, dispozițiile detaliate privind finanțarea de către Uniune a proiectelor de cercetare în domeniul apărării ar trebui să fie stabilite prin Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului (10) (denumit în continuare „Fondul european de apărare”), care definește normele de participare pentru cercetarea în domeniul apărării. Activitățile care urmează să fie desfășurate în cadrul Fondului european de apărare ar trebui să se axeze exclusiv pe cercetarea și dezvoltarea în domeniul apărării, în timp ce activitățile desfășurate în cadrul programului specific instituit prin Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului (11) (denumit în continuare „programul specific”) și al EIT ar trebui să se axeze exclusiv pe aplicațiile civile. Ar trebui evitată dublarea inutilă a eforturilor. |
| --- | --- |

(54)

Având în vedere specificitățile industriei apărării, dispozițiile detaliate privind finanțarea de către Uniune a proiectelor de cercetare în domeniul apărării ar trebui să fie stabilite prin Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului (10) (denumit în continuare „Fondul european de apărare”), care definește normele de participare pentru cercetarea în domeniul apărării. Activitățile care urmează să fie desfășurate în cadrul Fondului european de apărare ar trebui să se axeze exclusiv pe cercetarea și dezvoltarea în domeniul apărării, în timp ce activitățile desfășurate în cadrul programului specific instituit prin Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului (11) (denumit în continuare „programul specific”) și al EIT ar trebui să se axeze exclusiv pe aplicațiile civile. Ar trebui evitată dublarea inutilă a eforturilor.

| (55) | Prezentul regulament prevede un pachet financiar pentru întreaga durată a programului care constituie principala valoare de referință, în sensul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (12), pentru Parlamentul European și Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale. Respectivul pachet financiar cuprinde un cuantum de 580 000 000 EUR, în prețuri curente, pentru programul specific instituit prin Decizia (UE) 2021/764 și pentru EIT, în conformitate cu declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 16 decembrie 2020 privind consolidarea unor programe specifice și adaptarea actelor de bază (13). |
| --- | --- |

(55)

Prezentul regulament prevede un pachet financiar pentru întreaga durată a programului care constituie principala valoare de referință, în sensul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (12), pentru Parlamentul European și Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale. Respectivul pachet financiar cuprinde un cuantum de 580 000 000 EUR, în prețuri curente, pentru programul specific instituit prin Decizia (UE) 2021/764 și pentru EIT, în conformitate cu declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 16 decembrie 2020 privind consolidarea unor programe specifice și adaptarea actelor de bază (13).

| (56) | Prezentului program i se aplică Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (14) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). Regulamentul financiar stabilește normele privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare, asistența financiară și rambursările către experții externi. |
| --- | --- |

(56)

Prezentului program i se aplică Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (14) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). Regulamentul financiar stabilește normele privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare, asistența financiară și rambursările către experții externi.

| (57) | În conformitate cu articolul 193 alineatul (2) din Regulamentul financiar, un grant poate fi acordat pentru o acțiune care a început deja, cu condiția ca solicitantul să poată demonstra necesitatea începerii acțiunii înainte de semnarea acordului de grant. Cu toate acestea, costurile suportate înainte de data depunerii cererii de grant nu sunt eligibile decât în cazuri excepționale justificate în mod corespunzător. Pentru a se evita orice perturbare a sprijinului acordat de Uniune care ar putea aduce atingere intereselor Uniunii, ar trebui să fie posibil ca, în decizia de finanțare, pentru o perioadă limitată la începutul CFM 2021-2027 și numai în cazuri justificate în mod corespunzător, să se prevadă eligibilitatea activităților și a costurilor de la începutul exercițiului financiar 2021, chiar dacă acestea au fost puse în aplicare și, respectiv, suportate înainte de depunerea cererii de grant. |
| --- | --- |

(57)

În conformitate cu articolul 193 alineatul (2) din Regulamentul financiar, un grant poate fi acordat pentru o acțiune care a început deja, cu condiția ca solicitantul să poată demonstra necesitatea începerii acțiunii înainte de semnarea acordului de grant. Cu toate acestea, costurile suportate înainte de data depunerii cererii de grant nu sunt eligibile decât în cazuri excepționale justificate în mod corespunzător. Pentru a se evita orice perturbare a sprijinului acordat de Uniune care ar putea aduce atingere intereselor Uniunii, ar trebui să fie posibil ca, în decizia de finanțare, pentru o perioadă limitată la începutul CFM 2021-2027 și numai în cazuri justificate în mod corespunzător, să se prevadă eligibilitatea activităților și a costurilor de la începutul exercițiului financiar 2021, chiar dacă acestea au fost puse în aplicare și, respectiv, suportate înainte de depunerea cererii de grant.

| (58) | În mod continuu pe parcursul programului ar trebui urmărită o simplificare administrativă, în special reducerea sarcinii administrative pentru beneficiari. Comisia ar trebui să își simplifice în continuare instrumentele și orientările, astfel încât acestea să impună o sarcină minimă asupra beneficiarilor. În special, Comisia ar trebui să ia în considerare emiterea unei versiuni prescurtate a orientărilor. |
| --- | --- |

(58)

În mod continuu pe parcursul programului ar trebui urmărită o simplificare administrativă, în special reducerea sarcinii administrative pentru beneficiari. Comisia ar trebui să își simplifice în continuare instrumentele și orientările, astfel încât acestea să impună o sarcină minimă asupra beneficiarilor. În special, Comisia ar trebui să ia în considerare emiterea unei versiuni prescurtate a orientărilor.

| (59) | Finalizarea pieței unice digitale și multiplicarea oportunităților oferite de convergența tehnologiilor fizice cu cele digitale impun sporirea investițiilor. Programul ar trebui să contribuie la respectivele eforturi printr-o majorare substanțială a cheltuielilor aferente principalelor activități de C&I din domeniul digital, comparativ cu Orizont 2020 (15). Acest lucru ar trebui să garanteze rămânerea Europei în avangarda C&I în domeniul digital la nivel mondial. |
| --- | --- |

(59)

Finalizarea pieței unice digitale și multiplicarea oportunităților oferite de convergența tehnologiilor fizice cu cele digitale impun sporirea investițiilor. Programul ar trebui să contribuie la respectivele eforturi printr-o majorare substanțială a cheltuielilor aferente principalelor activități de C&I din domeniul digital, comparativ cu Orizont 2020 (15). Acest lucru ar trebui să garanteze rămânerea Europei în avangarda C&I în domeniul digital la nivel mondial.

| (60) | Ar trebui să se acorde prioritate cercetării cuantice în cadrul clusterului „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu” din pilonul II, având în vedere rolul său crucial în tranziția digitală, și anume prin dezvoltarea poziției de lider științific și a excelenței europene în tehnologiile cuantice, permițându-se astfel atingerea bugetului preconizat, stabilit în 2018. |
| --- | --- |

(60)

Ar trebui să se acorde prioritate cercetării cuantice în cadrul clusterului „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu” din pilonul II, având în vedere rolul său crucial în tranziția digitală, și anume prin dezvoltarea poziției de lider științific și a excelenței europene în tehnologiile cuantice, permițându-se astfel atingerea bugetului preconizat, stabilit în 2018.

| (61) | În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (17), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (18) și (UE) 2017/1939 (19) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin măsuri referitoare la prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin impunerea de sancțiuni administrative.
  În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (20). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terți implicați în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente. |
| --- | --- |

(61)

În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (17), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (18) și (UE) 2017/1939 (19) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin măsuri referitoare la prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin impunerea de sancțiuni administrative.

În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (20). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terți implicați în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente.

| (62) | Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la programele Uniunii în cadrul cooperării stabilite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (21), care prevede implementarea programelor pe baza unei decizii adoptate în temeiul acordului menționat. Țările terțe pot participa și pe baza altor instrumente juridice. Prezentul regulament ar trebui să cuprindă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin. |
| --- | --- |

(62)

Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la programele Uniunii în cadrul cooperării stabilite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (21), care prevede implementarea programelor pe baza unei decizii adoptate în temeiul acordului menționat. Țările terțe pot participa și pe baza altor instrumente juridice. Prezentul regulament ar trebui să cuprindă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin.

| (63) | În temeiul articolului 94 din Decizia 2013/755/UE a Consiliului (22), persoanele și entitățile stabilite în țări sau teritorii de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva normelor și obiectivelor programului și a eventualelor mecanisme aplicabile statului membru de care aparține țara respectivă sau teritoriul respectiv. |
| --- | --- |

(63)

În temeiul articolului 94 din Decizia 2013/755/UE a Consiliului (22), persoanele și entitățile stabilite în țări sau teritorii de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva normelor și obiectivelor programului și a eventualelor mecanisme aplicabile statului membru de care aparține țara respectivă sau teritoriul respectiv.

| (64) | În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (23) prezentul program ar trebui să fie evaluat pe baza informațiilor colectate în conformitate cu cerințe de raportare și de monitorizare specifice, evitându-se totodată reglementarea și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre și a beneficiarilor programului. Respectivele cerințe, dacă este cazul, ar trebui să includă indicatori cuantificabili, ca bază pentru evaluarea efectelor programului pe teren. |
| --- | --- |

(64)

În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (23) prezentul program ar trebui să fie evaluat pe baza informațiilor colectate în conformitate cu cerințe de raportare și de monitorizare specifice, evitându-se totodată reglementarea și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre și a beneficiarilor programului. Respectivele cerințe, dacă este cazul, ar trebui să includă indicatori cuantificabili, ca bază pentru evaluarea efectelor programului pe teren.

| (65) | Pentru a asigura evaluarea eficientă a progreselor înregistrate de program în direcția îndeplinirii obiectivelor sale, ar trebui să i se confere Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE, pentru a putea modifica anexa V în ceea ce privește indicatorii aferenți căilor de impact, acolo unde consideră a fi necesar, pentru a stabili valori de referință și ținte, precum și pentru a completa prezentul regulament cu dispoziții privind instituirea unui cadru de monitorizare și de evaluare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(65)

Pentru a asigura evaluarea eficientă a progreselor înregistrate de program în direcția îndeplinirii obiectivelor sale, ar trebui să i se confere Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE, pentru a putea modifica anexa V în ceea ce privește indicatorii aferenți căilor de impact, acolo unde consideră a fi necesar, pentru a stabili valori de referință și ținte, precum și pentru a completa prezentul regulament cu dispoziții privind instituirea unui cadru de monitorizare și de evaluare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (66) | Coerența și sinergiile dintre program și programul spațial al Uniunii vor promova un sector spațial european inovator și competitiv la nivel mondial, vor consolida autonomia Europei în ceea ce privește accesarea și utilizarea spațiului într-un mediu sigur și securizat și vor consolida rolul Europei pe scena mondială. Excelența în cercetare, soluțiile revoluționare și utilizatorii din aval în contextul programului vor fi susținuți prin date și servicii puse la dispoziție prin programul spațial al Uniunii. |
| --- | --- |

(66)

Coerența și sinergiile dintre program și programul spațial al Uniunii vor promova un sector spațial european inovator și competitiv la nivel mondial, vor consolida autonomia Europei în ceea ce privește accesarea și utilizarea spațiului într-un mediu sigur și securizat și vor consolida rolul Europei pe scena mondială. Excelența în cercetare, soluțiile revoluționare și utilizatorii din aval în contextul programului vor fi susținuți prin date și servicii puse la dispoziție prin programul spațial al Uniunii.

| (67) | Coerența și sinergiile dintre program și Erasmus+ vor încuraja utilizarea rezultatelor cercetării prin activități de formare, vor transmite spiritul de inovare sistemului educațional și vor asigura faptul că activitățile de educație și formare se bazează pe cele mai recente activități de C&I. În această privință, în urma acțiunilor-pilot lansate în cadrul Erasmus+ 2014-2020 privind universitățile europene, programul va completa într-un mod sinergetic sprijinul oferit universităților europene prin Erasmus+, după caz. |
| --- | --- |

(67)

Coerența și sinergiile dintre program și Erasmus+ vor încuraja utilizarea rezultatelor cercetării prin activități de formare, vor transmite spiritul de inovare sistemului educațional și vor asigura faptul că activitățile de educație și formare se bazează pe cele mai recente activități de C&I. În această privință, în urma acțiunilor-pilot lansate în cadrul Erasmus+ 2014-2020 privind universitățile europene, programul va completa într-un mod sinergetic sprijinul oferit universităților europene prin Erasmus+, după caz.

| (68) | Pentru a spori impactul programului în ceea ce privește îndeplinirea priorităților Uniunii, ar trebui încurajate și urmărite sinergiile cu programele și instrumentele menite să răspundă nevoilor emergente ale Uniunii, inclusiv cu Mecanismul pentru o tranziție justă, Mecanismul de redresare și reziliență și Programul „UE pentru sănătate”. |
| --- | --- |

(68)

Pentru a spori impactul programului în ceea ce privește îndeplinirea priorităților Uniunii, ar trebui încurajate și urmărite sinergiile cu programele și instrumentele menite să răspundă nevoilor emergente ale Uniunii, inclusiv cu Mecanismul pentru o tranziție justă, Mecanismul de redresare și reziliență și Programul „UE pentru sănătate”.

| (69) | Normele de participare și de diseminare ar trebui să reflecte în mod adecvat nevoile programului, luând în considerare preocupările exprimate și recomandările făcute de diferitele părți interesate, inclusiv în cursul evaluării intermediare a Orizont 2020 efectuate cu ajutorul unor experți externi independenți. |
| --- | --- |

(69)

Normele de participare și de diseminare ar trebui să reflecte în mod adecvat nevoile programului, luând în considerare preocupările exprimate și recomandările făcute de diferitele părți interesate, inclusiv în cursul evaluării intermediare a Orizont 2020 efectuate cu ajutorul unor experți externi independenți.

| (70) | Normele comune aplicabile întregului program ar trebui să asigure un cadru coerent care să faciliteze participarea la programele finanțate prin bugetul programului, inclusiv participarea la programe gestionate de organisme de finanțare cum ar fi EIT, întreprinderile comune sau orice alte structuri în temeiul articolului 187 din TFUE, precum și participarea la programe lansate de statele membre în temeiul articolului 185 din TFUE. Adoptarea de norme specifice ar trebui să fie posibilă, dar astfel de excepții ar trebui să fie limitate la strictul necesar și să se justifice în mod adecvat. |
| --- | --- |

(70)

Normele comune aplicabile întregului program ar trebui să asigure un cadru coerent care să faciliteze participarea la programele finanțate prin bugetul programului, inclusiv participarea la programe gestionate de organisme de finanțare cum ar fi EIT, întreprinderile comune sau orice alte structuri în temeiul articolului 187 din TFUE, precum și participarea la programe lansate de statele membre în temeiul articolului 185 din TFUE. Adoptarea de norme specifice ar trebui să fie posibilă, dar astfel de excepții ar trebui să fie limitate la strictul necesar și să se justifice în mod adecvat.

| (71) | Acțiunile care intră în domeniul de aplicare al programului ar trebui să respecte drepturile fundamentale și să se conformeze principiilor recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”). Aceste acțiuni ar trebui să fie în conformitate cu orice obligație juridică, inclusiv cu legislația internațională și cu orice decizii relevante ale Comisiei, cum ar fi informarea Comisiei din 28 iunie 2013 (24), precum și cu principiile etice, printre care se numără evitarea oricărei încălcări a integrității cercetării. Ar trebui să fie luate în considerare, după caz, avizele emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii, de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și de Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor. În cadrul activităților de cercetare ar trebui să se țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să se limiteze utilizarea animalelor în cercetare și testare, în vederea înlocuirii, în ultimă instanță, a utilizării animalelor. |
| --- | --- |

(71)

Acțiunile care intră în domeniul de aplicare al programului ar trebui să respecte drepturile fundamentale și să se conformeze principiilor recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”). Aceste acțiuni ar trebui să fie în conformitate cu orice obligație juridică, inclusiv cu legislația internațională și cu orice decizii relevante ale Comisiei, cum ar fi informarea Comisiei din 28 iunie 2013 (24), precum și cu principiile etice, printre care se numără evitarea oricărei încălcări a integrității cercetării. Ar trebui să fie luate în considerare, după caz, avizele emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii, de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și de Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor. În cadrul activităților de cercetare ar trebui să se țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să se limiteze utilizarea animalelor în cercetare și testare, în vederea înlocuirii, în ultimă instanță, a utilizării animalelor.

| (72) | Pentru a garanta excelența științifică, precum și în conformitate cu articolul 13 din cartă, programul ar trebui să promoveze respectarea libertății academice în toate țările care beneficiază de fondurile sale. |
| --- | --- |

(72)

Pentru a garanta excelența științifică, precum și în conformitate cu articolul 13 din cartă, programul ar trebui să promoveze respectarea libertății academice în toate țările care beneficiază de fondurile sale.

| (73) | În conformitate cu obiectivele de cooperare internațională, astfel cum se prevede la articolele 180 și 186 din TFUE, ar trebui promovată participarea entităților juridice stabilite în țări terțe și a organizațiilor internaționale, pe baza avantajelor reciproce și a intereselor Uniunii. Implementarea programului ar trebui să fie în conformitate cu măsurile adoptate în baza articolelor 75 și 215 din TFUE și ar trebui să respecte dreptul internațional. Pentru acțiunile legate de activele strategice, interesele, autonomia sau securitatea Uniunii, ar trebui să fie posibil ca participarea la anumite acțiuni ale programului să fie limitată la entități juridice stabilite doar în statele membre sau la entități juridice stabilite în anumite țări asociate sau în alte țări terțe specifice, în plus față de cele stabilite în statele membre. Orice excludere a unor entități juridice stabilite în Uniune sau în țări asociate controlate direct sau indirect de către țări terțe care nu sunt asociate sau de către entități juridice din țări terțe care nu sunt asociate ar trebui să țină seama de riscurile pe care includerea unor astfel de entități le-ar reprezenta, pe de o parte, și de beneficiile pe care participarea acestora le-ar aduce, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(73)

În conformitate cu obiectivele de cooperare internațională, astfel cum se prevede la articolele 180 și 186 din TFUE, ar trebui promovată participarea entităților juridice stabilite în țări terțe și a organizațiilor internaționale, pe baza avantajelor reciproce și a intereselor Uniunii. Implementarea programului ar trebui să fie în conformitate cu măsurile adoptate în baza articolelor 75 și 215 din TFUE și ar trebui să respecte dreptul internațional. Pentru acțiunile legate de activele strategice, interesele, autonomia sau securitatea Uniunii, ar trebui să fie posibil ca participarea la anumite acțiuni ale programului să fie limitată la entități juridice stabilite doar în statele membre sau la entități juridice stabilite în anumite țări asociate sau în alte țări terțe specifice, în plus față de cele stabilite în statele membre. Orice excludere a unor entități juridice stabilite în Uniune sau în țări asociate controlate direct sau indirect de către țări terțe care nu sunt asociate sau de către entități juridice din țări terțe care nu sunt asociate ar trebui să țină seama de riscurile pe care includerea unor astfel de entități le-ar reprezenta, pe de o parte, și de beneficiile pe care participarea acestora le-ar aduce, pe de altă parte.

| (74) | Programul recunoaște schimbările climatice ca fiind una dintre cele mai mari provocări societale la nivel mondial și reflectă importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentul Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris și de a îndeplini ODD. În consecință, programul ar trebui să contribuie la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea unei ținte globale reprezentate de alocarea a 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru sprijinirea îndeplinirii obiectivelor climatice. Dimensiunea climatică ar trebui să fie integrată în mod adecvat în conținutul C&I și să fie aplicată în toate etapele ciclului de cercetare. |
| --- | --- |

(74)

Programul recunoaște schimbările climatice ca fiind una dintre cele mai mari provocări societale la nivel mondial și reflectă importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentul Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris și de a îndeplini ODD. În consecință, programul ar trebui să contribuie la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea unei ținte globale reprezentate de alocarea a 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru sprijinirea îndeplinirii obiectivelor climatice. Dimensiunea climatică ar trebui să fie integrată în mod adecvat în conținutul C&I și să fie aplicată în toate etapele ciclului de cercetare.

| (75) | În contextul căii de impact legate de climă, Comisia ar trebui să raporteze cu privire la rezultatele, inovațiile și efectele estimate agregate ale proiectelor care sunt relevante pentru climă, inclusiv în mod defalcat în funcție de părțile programului și de modul de implementare. La efectuarea analizei sale, Comisia ar trebui să țină seama de costurile și beneficiile economice, societale și de mediu pe termen lung pentru cetățenii Uniunii ale activităților desfășurate în cadrul programului, inclusiv de utilizarea soluțiilor inovatoare în domeniul atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea și de impactul estimat asupra locurilor de muncă și a creării de întreprinderi, a creșterii economice și a competitivității, a energiei curate, a sănătății și a bunăstării, inclusiv asupra calității aerului, solului și apei. Rezultatele respectivei evaluări a impactului ar trebui să fie făcute publice, să fie evaluate în contextul obiectivelor climatice și în domeniul energiei ale Uniunii și să contribuie la planificarea strategică ulterioară și la viitoarele programe de lucru. |
| --- | --- |

(75)

În contextul căii de impact legate de climă, Comisia ar trebui să raporteze cu privire la rezultatele, inovațiile și efectele estimate agregate ale proiectelor care sunt relevante pentru climă, inclusiv în mod defalcat în funcție de părțile programului și de modul de implementare. La efectuarea analizei sale, Comisia ar trebui să țină seama de costurile și beneficiile economice, societale și de mediu pe termen lung pentru cetățenii Uniunii ale activităților desfășurate în cadrul programului, inclusiv de utilizarea soluțiilor inovatoare în domeniul atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea și de impactul estimat asupra locurilor de muncă și a creării de întreprinderi, a creșterii economice și a competitivității, a energiei curate, a sănătății și a bunăstării, inclusiv asupra calității aerului, solului și apei. Rezultatele respectivei evaluări a impactului ar trebui să fie făcute publice, să fie evaluate în contextul obiectivelor climatice și în domeniul energiei ale Uniunii și să contribuie la planificarea strategică ulterioară și la viitoarele programe de lucru.

| (76) | Pentru a reflecta importanța combaterii declinului dramatic al biodiversității, activitățile de C&I din cadrul programului ar trebui să contribuie la conservarea și refacerea biodiversității și la realizarea obiectivului ambițios de a aloca 7,5 % din cheltuielile anuale din CFM pentru obiective în materie de biodiversitate în 2024 și 10 % din cheltuielile anuale din CFM pentru obiective în materie de biodiversitate în 2026 și 2027, ținând seama în același timp de suprapunerile existente între obiectivele climatice și cele legate de biodiversitate în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii. |
| --- | --- |

(76)

Pentru a reflecta importanța combaterii declinului dramatic al biodiversității, activitățile de C&I din cadrul programului ar trebui să contribuie la conservarea și refacerea biodiversității și la realizarea obiectivului ambițios de a aloca 7,5 % din cheltuielile anuale din CFM pentru obiective în materie de biodiversitate în 2024 și 10 % din cheltuielile anuale din CFM pentru obiective în materie de biodiversitate în 2026 și 2027, ținând seama în același timp de suprapunerile existente între obiectivele climatice și cele legate de biodiversitate în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii.

| (77) | Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Respectivele norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții, premii și execuție indirectă și prevăd verificarea responsabilităților actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

(77)

Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Respectivele norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții, premii și execuție indirectă și prevăd verificarea responsabilităților actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii.

| (78) | Este posibil ca utilizarea unor informații preexistente sensibile sau accesul persoanelor neautorizate la rezultatele sensibile să aibă un impact negativ asupra intereselor Uniunii Europene sau ale unuia sau mai multor state membre. Prin urmare, manipularea datelor confidențiale și a informațiilor clasificate ar trebui să fie reglementată de legislația relevantă a Uniunii, inclusiv de regulamentele interne ale instituțiilor, precum Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (25). |
| --- | --- |

(78)

Este posibil ca utilizarea unor informații preexistente sensibile sau accesul persoanelor neautorizate la rezultatele sensibile să aibă un impact negativ asupra intereselor Uniunii Europene sau ale unuia sau mai multor state membre. Prin urmare, manipularea datelor confidențiale și a informațiilor clasificate ar trebui să fie reglementată de legislația relevantă a Uniunii, inclusiv de regulamentele interne ale instituțiilor, precum Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (25).

| (79) | Este necesar să se stabilească condițiile minime de participare, atât sub forma unei reguli generale care impune consorțiilor să includă cel puțin o entitate juridică dintr-un stat membru, cât și cu privire la specificitățile anumitor tipuri de acțiuni din cadrul programului. |
| --- | --- |

(79)

Este necesar să se stabilească condițiile minime de participare, atât sub forma unei reguli generale care impune consorțiilor să includă cel puțin o entitate juridică dintr-un stat membru, cât și cu privire la specificitățile anumitor tipuri de acțiuni din cadrul programului.

| (80) | Este necesar să se stabilească clauzele și condițiile de acordare a finanțării din partea Uniunii pentru participanții la acțiuni în cadrul programului. Granturile ar trebui să fie principala formă de sprijin în cadrul programului. Ele ar trebui executate luând în considerare toate formele de contribuție prevăzute în Regulamentul financiar, incluzând sumele forfetare, ratele forfetare și costurile unitare, cu scopul de a continua procesul de simplificare. Acordul de grant ar trebui să stabilească drepturile și obligațiile beneficiarilor, inclusiv rolul și sarcinile coordonatorului, după caz. Ar trebui să se asigure o cooperare strânsă cu experții din statele membre pentru elaborarea modelelor de acorduri de grant și pentru eventualele modificări substanțiale ale acestora, în vederea unei simplificări sporite pentru beneficiari, printre altele. |
| --- | --- |

(80)

Este necesar să se stabilească clauzele și condițiile de acordare a finanțării din partea Uniunii pentru participanții la acțiuni în cadrul programului. Granturile ar trebui să fie principala formă de sprijin în cadrul programului. Ele ar trebui executate luând în considerare toate formele de contribuție prevăzute în Regulamentul financiar, incluzând sumele forfetare, ratele forfetare și costurile unitare, cu scopul de a continua procesul de simplificare. Acordul de grant ar trebui să stabilească drepturile și obligațiile beneficiarilor, inclusiv rolul și sarcinile coordonatorului, după caz. Ar trebui să se asigure o cooperare strânsă cu experții din statele membre pentru elaborarea modelelor de acorduri de grant și pentru eventualele modificări substanțiale ale acestora, în vederea unei simplificări sporite pentru beneficiari, printre altele.

| (81) | Ratele de finanțare prevăzute în prezentul regulament sunt exprimate ca valori maxime, pentru a se respecta principiul cofinanțării. |
| --- | --- |

(81)

Ratele de finanțare prevăzute în prezentul regulament sunt exprimate ca valori maxime, pentru a se respecta principiul cofinanțării.

| (82) | În conformitate cu Regulamentul financiar, programul ar trebui să ofere baza pentru o acceptare mai largă a practicilor obișnuite de contabilitate analitică ale beneficiarilor în ceea ce privește costurile cu personalul și costurile unitare pentru bunuri și servicii facturate intern, inclusiv în cazul infrastructurilor de cercetare de mari dimensiuni în înțelesul Orizont 2020. Utilizarea costurilor unitare pentru bunurile și serviciile facturate intern, calculate în conformitate cu practicile contabile obișnuite ale beneficiarilor, care combină costurile directe și costurile indirecte reale, ar trebui să fie o opțiune care să poată fi aleasă de toți beneficiarii. În acest sens, beneficiarii ar trebui să poată include costurile indirecte reale calculate pe baza unor chei de repartizare în astfel de costuri unitare pentru bunurile și serviciile facturate intern. |
| --- | --- |

(82)

În conformitate cu Regulamentul financiar, programul ar trebui să ofere baza pentru o acceptare mai largă a practicilor obișnuite de contabilitate analitică ale beneficiarilor în ceea ce privește costurile cu personalul și costurile unitare pentru bunuri și servicii facturate intern, inclusiv în cazul infrastructurilor de cercetare de mari dimensiuni în înțelesul Orizont 2020. Utilizarea costurilor unitare pentru bunurile și serviciile facturate intern, calculate în conformitate cu practicile contabile obișnuite ale beneficiarilor, care combină costurile directe și costurile indirecte reale, ar trebui să fie o opțiune care să poată fi aleasă de toți beneficiarii. În acest sens, beneficiarii ar trebui să poată include costurile indirecte reale calculate pe baza unor chei de repartizare în astfel de costuri unitare pentru bunurile și serviciile facturate intern.

| (83) | Actualul sistem de rambursare a costurilor reale cu personalul ar trebui să fie simplificat și mai mult pornind de la abordarea privind remunerația pe bază de proiect dezvoltată în cadrul Orizont 2020 și ar trebui să fie aliniat în continuare la Regulamentul financiar, cu scopul de a reduce decalajul în materie de remunerare dintre cercetătorii din Uniune implicați în program. |
| --- | --- |

(83)

Actualul sistem de rambursare a costurilor reale cu personalul ar trebui să fie simplificat și mai mult pornind de la abordarea privind remunerația pe bază de proiect dezvoltată în cadrul Orizont 2020 și ar trebui să fie aliniat în continuare la Regulamentul financiar, cu scopul de a reduce decalajul în materie de remunerare dintre cercetătorii din Uniune implicați în program.

| (84) | Fondul de garantare pentru participanți, înființat în temeiul Orizont 2020 și gestionat de Comisie, s-a dovedit a fi un important mecanism de garantare, care atenuează riscurile asociate cuantumurilor datorate și nerambursate de participanții care nu își respectă obligațiile. Prin urmare, Fondul de garantare pentru participanți, redenumit mecanismul de asigurare reciprocă (denumit în continuare „mecanismul”) ar trebui să fie continuat și extins la alte organisme de finanțare, în special la inițiativele în temeiul articolului 185 din TFUE. Ar trebui să fie posibilă extinderea mecanismului la beneficiarii oricăror alte programe ale Uniunii care fac obiectul gestiunii directe. Pe baza monitorizării atente a posibilelor randamente negative ale investițiilor realizate de mecanism, Comisia ar trebui să ia măsuri adecvate de atenuare a riscurilor pentru a permite mecanismului să își continue intervențiile pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii și să ramburseze contribuțiile beneficiarilor la plata soldului. |
| --- | --- |

(84)

Fondul de garantare pentru participanți, înființat în temeiul Orizont 2020 și gestionat de Comisie, s-a dovedit a fi un important mecanism de garantare, care atenuează riscurile asociate cuantumurilor datorate și nerambursate de participanții care nu își respectă obligațiile. Prin urmare, Fondul de garantare pentru participanți, redenumit mecanismul de asigurare reciprocă (denumit în continuare „mecanismul”) ar trebui să fie continuat și extins la alte organisme de finanțare, în special la inițiativele în temeiul articolului 185 din TFUE. Ar trebui să fie posibilă extinderea mecanismului la beneficiarii oricăror alte programe ale Uniunii care fac obiectul gestiunii directe. Pe baza monitorizării atente a posibilelor randamente negative ale investițiilor realizate de mecanism, Comisia ar trebui să ia măsuri adecvate de atenuare a riscurilor pentru a permite mecanismului să își continue intervențiile pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii și să ramburseze contribuțiile beneficiarilor la plata soldului.

| (85) | Ar trebui să se prevadă norme de reglementare a exploatării și diseminării rezultatelor, pentru a se asigura faptul că beneficiarii protejează, exploatează, diseminează și asigură accesul la rezultate, după caz. Ar trebui acordată mai multă atenție exploatării rezultatelor respective, iar Comisia ar trebui să identifice oportunitățile care le permit beneficiarilor să exploateze rezultatele și să ajute la valorificarea maximă a acestora, în special în Uniune. Exploatarea rezultatelor ar trebui să țină seama de principiile programului, inclusiv de promovarea inovării în Uniune și de consolidarea SEC. |
| --- | --- |

(85)

Ar trebui să se prevadă norme de reglementare a exploatării și diseminării rezultatelor, pentru a se asigura faptul că beneficiarii protejează, exploatează, diseminează și asigură accesul la rezultate, după caz. Ar trebui acordată mai multă atenție exploatării rezultatelor respective, iar Comisia ar trebui să identifice oportunitățile care le permit beneficiarilor să exploateze rezultatele și să ajute la valorificarea maximă a acestora, în special în Uniune. Exploatarea rezultatelor ar trebui să țină seama de principiile programului, inclusiv de promovarea inovării în Uniune și de consolidarea SEC.

| (86) | Ar trebui menținute elementele-cheie ale sistemului de evaluare și selecție a propunerilor utilizat în Orizont 2020, sistem care se axează în mod deosebit pe excelență și, acolo unde este cazul, pe „impact” și pe „calitatea și eficiența implementării”. Propunerile ar trebui să fie selectate în continuare pe baza unei evaluări efectuate de experți externi independenți. Procesul de evaluare ar trebui conceput astfel încât să evite conflictele de interese și părtinirea. Ar trebui luată în considerare posibilitatea unei proceduri de depunere în două etape și, după caz, propunerile anonimizate ar putea fi evaluate în prima etapă a evaluării. Comisia ar trebui să implice în continuare observatori independenți în procesul de evaluare, după caz. Pentru activitățile și misiunile aferente instrumentului Pathfinder, precum și în alte cazuri justificate corespunzător, astfel cum sunt prevăzute în programul de lucru, se poate ține seama de necesitatea de a asigura coerența globală a portofoliului de proiecte, cu condiția ca propunerile de proiecte să fi trecut de pragurile aplicabile. Obiectivele și procedurile în acest sens ar trebui publicate în prealabil. În conformitate cu articolul 200 alineatul (7) din Regulamentul financiar, solicitanții ar trebui să primească feedback cu privire la evaluarea propunerii lor, inclusiv și în special, după caz, motivele respingerii. |
| --- | --- |

(86)

Ar trebui menținute elementele-cheie ale sistemului de evaluare și selecție a propunerilor utilizat în Orizont 2020, sistem care se axează în mod deosebit pe excelență și, acolo unde este cazul, pe „impact” și pe „calitatea și eficiența implementării”. Propunerile ar trebui să fie selectate în continuare pe baza unei evaluări efectuate de experți externi independenți. Procesul de evaluare ar trebui conceput astfel încât să evite conflictele de interese și părtinirea. Ar trebui luată în considerare posibilitatea unei proceduri de depunere în două etape și, după caz, propunerile anonimizate ar putea fi evaluate în prima etapă a evaluării. Comisia ar trebui să implice în continuare observatori independenți în procesul de evaluare, după caz. Pentru activitățile și misiunile aferente instrumentului Pathfinder, precum și în alte cazuri justificate corespunzător, astfel cum sunt prevăzute în programul de lucru, se poate ține seama de necesitatea de a asigura coerența globală a portofoliului de proiecte, cu condiția ca propunerile de proiecte să fi trecut de pragurile aplicabile. Obiectivele și procedurile în acest sens ar trebui publicate în prealabil. În conformitate cu articolul 200 alineatul (7) din Regulamentul financiar, solicitanții ar trebui să primească feedback cu privire la evaluarea propunerii lor, inclusiv și în special, după caz, motivele respingerii.

| (87) | În conformitate cu articolele 126 și 127 din Regulamentul financiar, ar trebui introdusă pentru toate părțile programului, acolo unde este posibil, o valabilitate transversală sistematică a evaluărilor și a auditurilor la nivelul mai multor programe ale Uniunii, în scopul de a reduce sarcina administrativă pentru beneficiarii fondurilor Uniunii. Valabilitatea transversală ar trebui să fie prevăzută în mod explicit prin luarea în considerare și a altor elemente de asigurare, precum auditurile sistemelor și proceselor. |
| --- | --- |

(87)

În conformitate cu articolele 126 și 127 din Regulamentul financiar, ar trebui introdusă pentru toate părțile programului, acolo unde este posibil, o valabilitate transversală sistematică a evaluărilor și a auditurilor la nivelul mai multor programe ale Uniunii, în scopul de a reduce sarcina administrativă pentru beneficiarii fondurilor Uniunii. Valabilitatea transversală ar trebui să fie prevăzută în mod explicit prin luarea în considerare și a altor elemente de asigurare, precum auditurile sistemelor și proceselor.

| (88) | Provocările specifice în domeniul C&I ar trebui să fie soluționate prin intermediul premiilor, inclusiv premii finanțate sau implementate în comun, dacă este cazul, organizate de Comisie sau de organismul de finanțare relevant împreună cu alte organisme ale Uniunii, țări asociate, alte țări terțe, organizații internaționale sau entități juridice nonprofit. Premiile ar trebui să sprijine realizarea obiectivelor programului. |
| --- | --- |

(88)

Provocările specifice în domeniul C&I ar trebui să fie soluționate prin intermediul premiilor, inclusiv premii finanțate sau implementate în comun, dacă este cazul, organizate de Comisie sau de organismul de finanțare relevant împreună cu alte organisme ale Uniunii, țări asociate, alte țări terțe, organizații internaționale sau entități juridice nonprofit. Premiile ar trebui să sprijine realizarea obiectivelor programului.

| (89) | Tipurile de finanțare și metodele de execuție prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. În acest context, ar trebui să se țină seama și de posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme de costuri unitare. |
| --- | --- |

(89)

Tipurile de finanțare și metodele de execuție prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. În acest context, ar trebui să se țină seama și de posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme de costuri unitare.

| (90) | Pentru a asigura continuitatea furnizării de sprijin în domeniul de politică relevant și pentru a permite implementarea de la începutul CFM 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență și ar trebui să se aplice cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

(90)

Pentru a asigura continuitatea furnizării de sprijin în domeniul de politică relevant și pentru a permite implementarea de la începutul CFM 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență și ar trebui să se aplice cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2021.

| (91) | Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, pentru a evita dublarea eforturilor, a atinge masa critică în domenii-cheie și a maximiza valoarea adăugată pentru Uniune, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(91)

Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, pentru a evita dublarea eforturilor, a atinge masa critică în domenii-cheie și a maximiza valoarea adăugată pentru Uniune, acestea pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (92) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (26) și Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 ar trebui să fie abrogate, |
| --- | --- |

(92)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (26) și Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 ar trebui să fie abrogate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

TITLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect

(1)   Prezentul regulament instituie programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa (denumit în continuare „programul”) pentru durata CFM 2021-2027, stabilește normele de participare și de diseminare privind acțiunile indirecte în cadrul programului și stabilește cadrul care reglementează sprijinul Uniunii pentru activitățile de C&I pentru aceeași durată.

Prezentul regulament stabilește obiectivele programului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele pentru furnizarea finanțării.

(2)   Programul este implementat:

| (a) | prin programul specific instituit prin Decizia (UE) 2021/764; |
| --- | --- |

(a)

prin programul specific instituit prin Decizia (UE) 2021/764;

| (b) | printr-o contribuție financiară pentru Institutul European de Inovare și Tehnologie înființat prin Regulamentul EIT; |
| --- | --- |

(b)

printr-o contribuție financiară pentru Institutul European de Inovare și Tehnologie înființat prin Regulamentul EIT;

| (c) | prin programul specific privind cercetarea în domeniul apărării instituit prin Regulamentul (UE) 2021/697. |
| --- | --- |

(c)

prin programul specific privind cercetarea în domeniul apărării instituit prin Regulamentul (UE) 2021/697.

(3)   Prezentul regulament nu se aplică programului specific privind cercetarea în domeniul apărării menționat la alineatul (2) litera (c) de la prezentul articol, cu excepția articolului 1, a articolului 5, a articolului 7 alineatul (1) și a articolului 12 alineatul (1).

(4)   Termenii „Orizont Europa”, „programul” și „programul specific” utilizați în prezentul regulament se referă la chestiuni relevante numai pentru programul specific menționat la alineatul (2) litera (a), cu excepția cazului în care se prevede altfel.

(5)   EIT implementează programul în conformitate cu obiectivele sale strategice pentru perioada 2021-2027, astfel cum se prevede în Agenda strategică de inovare a EIT, ținând seama de planificarea strategică menționată la articolul 6 și în programul specific menționat la alineatul (2) litera (a) din prezentul articol.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții:

| 1. | „infrastructura de cercetare” înseamnă instalații care oferă resurse și servicii comunităților de cercetare pentru a desfășura activități de cercetare și pentru a stimula inovarea în domeniile lor, aceasta inclusiv resursele umane asociate, principalele echipamente sau seturi de instrumente; structuri de cunoaștere cum ar fi colecțiile, arhivele sau infrastructurile de date științifice; sisteme informatice, rețele de comunicare, precum și orice altă infrastructură având un caracter unic și deschis pentru utilizatorii externi, care este esențială pentru obținerea excelenței în C&I; după caz, acestea pot fi utilizate și în alte scopuri decât cele de cercetare, de exemplu pentru educație sau servicii publice, și pot fi „amplasate într-un singur loc”, „virtuale” sau „distribuite”; |
| --- | --- |

1.

„infrastructura de cercetare” înseamnă instalații care oferă resurse și servicii comunităților de cercetare pentru a desfășura activități de cercetare și pentru a stimula inovarea în domeniile lor, aceasta inclusiv resursele umane asociate, principalele echipamente sau seturi de instrumente; structuri de cunoaștere cum ar fi colecțiile, arhivele sau infrastructurile de date științifice; sisteme informatice, rețele de comunicare, precum și orice altă infrastructură având un caracter unic și deschis pentru utilizatorii externi, care este esențială pentru obținerea excelenței în C&I; după caz, acestea pot fi utilizate și în alte scopuri decât cele de cercetare, de exemplu pentru educație sau servicii publice, și pot fi „amplasate într-un singur loc”, „virtuale” sau „distribuite”;

| 2. | „strategie de specializare inteligentă” înseamnă strategiile naționale sau regionale în domeniul inovării care stabilesc priorități în scopul de a crea un avantaj competitiv prin dezvoltarea punctelor tari proprii C&I și prin corelarea acestora cu nevoile întreprinderilor în vederea abordării coerente a oportunităților emergente și a evoluțiilor pieței, evitând suprapunerea și fragmentarea eforturilor, inclusiv cele care iau forma unui cadru politic strategic în domeniul C&I la nivel național sau regional sau cele care urmează a fi incluse într-un astfel de cadru și care îndeplinesc condiția favorizantă stabilită în dispozițiile relevante ale Regulamentului privind dispozițiile comune pentru 2021-2027; |
| --- | --- |

2.

„strategie de specializare inteligentă” înseamnă strategiile naționale sau regionale în domeniul inovării care stabilesc priorități în scopul de a crea un avantaj competitiv prin dezvoltarea punctelor tari proprii C&I și prin corelarea acestora cu nevoile întreprinderilor în vederea abordării coerente a oportunităților emergente și a evoluțiilor pieței, evitând suprapunerea și fragmentarea eforturilor, inclusiv cele care iau forma unui cadru politic strategic în domeniul C&I la nivel național sau regional sau cele care urmează a fi incluse într-un astfel de cadru și care îndeplinesc condiția favorizantă stabilită în dispozițiile relevante ale Regulamentului privind dispozițiile comune pentru 2021-2027;

| 3. | „parteneriat european” înseamnă o inițiativă pregătită cu implicarea timpurie a statelor membre și a statelor asociate, în cadrul căreia Uniunea, împreună cu parteneri privați sau publici (cum ar fi mediul de afaceri, universități, organizații de cercetare, organisme cu misiune de serviciu public la nivel local, regional, național sau internațional sau organizații ale societății civile, inclusiv fundații și ONG-uri), se angajează să sprijine în comun elaborarea și implementarea unui program de activități de C&I, incluzând activități legate de comercializare și de utilizarea rezultatelor pentru reglementări sau politici; |
| --- | --- |

3.

„parteneriat european” înseamnă o inițiativă pregătită cu implicarea timpurie a statelor membre și a statelor asociate, în cadrul căreia Uniunea, împreună cu parteneri privați sau publici (cum ar fi mediul de afaceri, universități, organizații de cercetare, organisme cu misiune de serviciu public la nivel local, regional, național sau internațional sau organizații ale societății civile, inclusiv fundații și ONG-uri), se angajează să sprijine în comun elaborarea și implementarea unui program de activități de C&I, incluzând activități legate de comercializare și de utilizarea rezultatelor pentru reglementări sau politici;

| 4. | „acces deschis” înseamnă acces online, furnizat în mod gratuit utilizatorului final, la rezultatele cercetării generate de acțiunile din cadrul programului în conformitate cu articolul 14 și articolul 39 alineatul (3); |
| --- | --- |

4.

„acces deschis” înseamnă acces online, furnizat în mod gratuit utilizatorului final, la rezultatele cercetării generate de acțiunile din cadrul programului în conformitate cu articolul 14 și articolul 39 alineatul (3);

| 5. | „știință deschisă” înseamnă o abordare a procesului științific bazată pe o cooperare și pe instrumente deschise și pe diseminarea de cunoștințe și include elementele enumerate la articolul 14; |
| --- | --- |

5.

„știință deschisă” înseamnă o abordare a procesului științific bazată pe o cooperare și pe instrumente deschise și pe diseminarea de cunoștințe și include elementele enumerate la articolul 14;

| 6. | „misiune” înseamnă un portofoliu de activități de C&I bazate pe criteriul excelenței și orientate asupra impactului, întreprinse între discipline și sectoare, menite: (i) să realizeze, într-un interval de timp stabilit, un obiectiv măsurabil care nu ar putea fi obținut prin acțiuni individuale; (ii) să aibă un impact asupra societății și a procesului de elaborare a politicilor prin intermediul științei și tehnologiei; și (iii) să fie relevante pentru o parte semnificativă a populației europene și pentru o gamă largă de cetățeni europeni; |
| --- | --- |

6.

„misiune” înseamnă un portofoliu de activități de C&I bazate pe criteriul excelenței și orientate asupra impactului, întreprinse între discipline și sectoare, menite: (i) să realizeze, într-un interval de timp stabilit, un obiectiv măsurabil care nu ar putea fi obținut prin acțiuni individuale; (ii) să aibă un impact asupra societății și a procesului de elaborare a politicilor prin intermediul științei și tehnologiei; și (iii) să fie relevante pentru o parte semnificativă a populației europene și pentru o gamă largă de cetățeni europeni;

| 7. | „achiziție înainte de comercializare” înseamnă o achiziție de servicii de cercetare și dezvoltare care implică împărțirea riscurilor și beneficiilor în condițiile pieței și dezvoltarea competitivă în etape, existând o separare clară între serviciile de cercetare și de dezvoltare achiziționate și introducerea de produse finite la scară comercială; |
| --- | --- |

7.

„achiziție înainte de comercializare” înseamnă o achiziție de servicii de cercetare și dezvoltare care implică împărțirea riscurilor și beneficiilor în condițiile pieței și dezvoltarea competitivă în etape, existând o separare clară între serviciile de cercetare și de dezvoltare achiziționate și introducerea de produse finite la scară comercială;

| 8. | „achiziție publică de soluții inovatoare” înseamnă o achiziție în cadrul căreia autoritatea contractantă acționează în calitate de prim client pentru lansarea unor bunuri sau servicii inovatoare care nu sunt încă comercializate pe scară largă și poate include teste de conformitate; |
| --- | --- |

8.

„achiziție publică de soluții inovatoare” înseamnă o achiziție în cadrul căreia autoritatea contractantă acționează în calitate de prim client pentru lansarea unor bunuri sau servicii inovatoare care nu sunt încă comercializate pe scară largă și poate include teste de conformitate;

| 9. | „drepturi de acces” înseamnă drepturi de utilizare a rezultatelor sau a informațiilor preexistente ținând cont de clauzele și condițiile stabilite în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

9.

„drepturi de acces” înseamnă drepturi de utilizare a rezultatelor sau a informațiilor preexistente ținând cont de clauzele și condițiile stabilite în conformitate cu prezentul regulament;

| 10. | „informații preexistente” înseamnă orice date, know-how sau informații, indiferent de natura sau forma acestora, tangibile sau intangibile, inclusiv orice drepturi, cum ar fi drepturile de proprietate intelectuală, care: (i) sunt deținute de beneficiari înainte de aderarea acestora la o anumită acțiune; și (ii) sunt identificate de beneficiari printr-un acord scris, după cum este necesar pentru implementarea acțiunii sau pentru exploatarea rezultatelor acesteia; |
| --- | --- |

10.

„informații preexistente” înseamnă orice date, know-how sau informații, indiferent de natura sau forma acestora, tangibile sau intangibile, inclusiv orice drepturi, cum ar fi drepturile de proprietate intelectuală, care: (i) sunt deținute de beneficiari înainte de aderarea acestora la o anumită acțiune; și (ii) sunt identificate de beneficiari printr-un acord scris, după cum este necesar pentru implementarea acțiunii sau pentru exploatarea rezultatelor acesteia;

know-how

| 11. | „diseminare” înseamnă comunicarea publică a rezultatelor prin mijloace adecvate, în afară de diseminarea care rezultă din protejarea sau exploatarea rezultatelor, inclusiv prin publicații științifice în orice mediu de informare; |
| --- | --- |

11.

„diseminare” înseamnă comunicarea publică a rezultatelor prin mijloace adecvate, în afară de diseminarea care rezultă din protejarea sau exploatarea rezultatelor, inclusiv prin publicații științifice în orice mediu de informare;

| 12. | „exploatare” înseamnă utilizarea rezultatelor în alte activități de C&I decât cele acoperite de acțiunea vizată, inclusiv, printre altele, în activități de exploatare comercială, precum elaborarea, crearea, producerea și comercializarea unui produs sau proces, crearea și furnizarea unui serviciu sau în activități de standardizare; |
| --- | --- |

12.

„exploatare” înseamnă utilizarea rezultatelor în alte activități de C&I decât cele acoperite de acțiunea vizată, inclusiv, printre altele, în activități de exploatare comercială, precum elaborarea, crearea, producerea și comercializarea unui produs sau proces, crearea și furnizarea unui serviciu sau în activități de standardizare;

| 13. | „condiții echitabile și rezonabile” înseamnă condiții corespunzătoare, inclusiv eventualele clauze financiare sau eventualele condiții de scutire de redevențe, având în vedere circumstanțele specifice ale cererii de acces, de exemplu valoarea reală sau potențială a rezultatelor sau a informațiilor preexistente la care se solicită acces și/sau sfera de aplicare, durata sau alte caracteristici ale exploatării prevăzute; |
| --- | --- |

13.

„condiții echitabile și rezonabile” înseamnă condiții corespunzătoare, inclusiv eventualele clauze financiare sau eventualele condiții de scutire de redevențe, având în vedere circumstanțele specifice ale cererii de acces, de exemplu valoarea reală sau potențială a rezultatelor sau a informațiilor preexistente la care se solicită acces și/sau sfera de aplicare, durata sau alte caracteristici ale exploatării prevăzute;

| 14. | „organism de finanțare” înseamnă un organism sau o organizație, astfel cum se menționează la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul financiar, care a primit sarcini de execuție bugetară în cadrul programului din partea Comisiei; |
| --- | --- |

14.

„organism de finanțare” înseamnă un organism sau o organizație, astfel cum se menționează la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul financiar, care a primit sarcini de execuție bugetară în cadrul programului din partea Comisiei;

| 15. | „organizație internațională de cercetare europeană” înseamnă o organizație internațională ai cărei membri sunt în majoritate state membre sau țări asociate, al cărei obiectiv principal este promovarea cooperării științifice și tehnologice în Europa; |
| --- | --- |

15.

„organizație internațională de cercetare europeană” înseamnă o organizație internațională ai cărei membri sunt în majoritate state membre sau țări asociate, al cărei obiectiv principal este promovarea cooperării științifice și tehnologice în Europa;

| 16. | „entitate juridică” înseamnă o persoană fizică sau o persoană juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului Uniunii, al dreptului intern sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și capacitatea de a acționa în nume propriu, de a exercita drepturi și de a fi supusă unor obligații, sau o entitate fără personalitate juridică astfel cum se menționează la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

16.

„entitate juridică” înseamnă o persoană fizică sau o persoană juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului Uniunii, al dreptului intern sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și capacitatea de a acționa în nume propriu, de a exercita drepturi și de a fi supusă unor obligații, sau o entitate fără personalitate juridică astfel cum se menționează la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar;

| 17. | „țări vizate de extinderea participării” sau „țări cu performanțe scăzute în domeniul C&I” înseamnă țările în care trebuie să fie stabilite entitățile juridice pentru a fi eligibile în calitate de coordonatori în cadrul componentei „Extinderea participării și răspândirea excelenței” din cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC” a programului; dintre statele membre, respectivele țări sunt Bulgaria, Croația, Cipru, Cehia, Estonia, Grecia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Portugalia, România, Slovacia și Slovenia, pe întreaga durată a programului; pentru țările asociate, înseamnă lista țărilor eligibile astfel cum este definită pe baza unui indicator și publicată în programul de lucru. Entitățile juridice din regiunile ultraperiferice, astfel cum sunt definite la articolul 349 din TFUE, sunt, de asemenea, pe deplin eligibile pentru a îndeplini funcția de coordonatori în cadrul acestei componente; |
| --- | --- |

17.

„țări vizate de extinderea participării” sau „țări cu performanțe scăzute în domeniul C&I” înseamnă țările în care trebuie să fie stabilite entitățile juridice pentru a fi eligibile în calitate de coordonatori în cadrul componentei „Extinderea participării și răspândirea excelenței” din cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC” a programului; dintre statele membre, respectivele țări sunt Bulgaria, Croația, Cipru, Cehia, Estonia, Grecia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Portugalia, România, Slovacia și Slovenia, pe întreaga durată a programului; pentru țările asociate, înseamnă lista țărilor eligibile astfel cum este definită pe baza unui indicator și publicată în programul de lucru. Entitățile juridice din regiunile ultraperiferice, astfel cum sunt definite la articolul 349 din TFUE, sunt, de asemenea, pe deplin eligibile pentru a îndeplini funcția de coordonatori în cadrul acestei componente;

| 18. | „entitate juridică non-profit” înseamnă o entitate juridică care, prin forma sa juridică, nu are scop lucrativ sau care are o obligație juridică sau statutară de a nu distribui profituri acționarilor sau membrilor săi individuali; |
| --- | --- |

18.

„entitate juridică non-profit” înseamnă o entitate juridică care, prin forma sa juridică, nu are scop lucrativ sau care are o obligație juridică sau statutară de a nu distribui profituri acționarilor sau membrilor săi individuali;

| 19. | „întreprindere mică sau mijlocie” sau „IMM” înseamnă o microîntreprindere, o întreprindere mică sau o întreprindere mijlocie, astfel cum sunt definite în articolul 2 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (27); |
| --- | --- |

19.

„întreprindere mică sau mijlocie” sau „IMM” înseamnă o microîntreprindere, o întreprindere mică sau o întreprindere mijlocie, astfel cum sunt definite în articolul 2 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (27);

27

| 20. | „întreprindere mică cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere care nu este o IMM și care are cel mult 499 de angajați, numărul de angajați fiind calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE; |
| --- | --- |

20.

„întreprindere mică cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere care nu este o IMM și care are cel mult 499 de angajați, numărul de angajați fiind calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE;

| 21. | „rezultate” înseamnă orice efecte tangibile sau intangibile ale unei anumite acțiuni, precum date, know-how sau informații, indiferent de forma sau natura acestora și indiferent dacă pot sau nu să fie protejate, precum și orice drepturi care le însoțesc, inclusiv drepturile de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

21.

„rezultate” înseamnă orice efecte tangibile sau intangibile ale unei anumite acțiuni, precum date, know-how sau informații, indiferent de forma sau natura acestora și indiferent dacă pot sau nu să fie protejate, precum și orice drepturi care le însoțesc, inclusiv drepturile de proprietate intelectuală;

| 22. | „rezultatele cercetării” înseamnă rezultatele generate de o anumită acțiune, la care poate fi acordat accesul sub formă de publicații științifice, date sau alte rezultate și procese obținute pe cale tehnică, cum ar fi programe informatice, algoritmi, protocoale și agende electronice; |
| --- | --- |

22.

„rezultatele cercetării” înseamnă rezultatele generate de o anumită acțiune, la care poate fi acordat accesul sub formă de publicații științifice, date sau alte rezultate și procese obținute pe cale tehnică, cum ar fi programe informatice, algoritmi, protocoale și agende electronice;

| 23. | „marcă de excelență” înseamnă o etichetă de calitate care atestă că o propunere prezentată ca urmare a unei cereri de propuneri a depășit toate pragurile de evaluare stabilite în programul de lucru dar, în absența resurselor bugetare disponibile pentru cererea de propuneri respectivă, nu a putut fi finanțată în cadrul programului de lucru și ar putea primi sprijin din alte surse de finanțare ale Uniunii sau naționale; |
| --- | --- |

23.

„marcă de excelență” înseamnă o etichetă de calitate care atestă că o propunere prezentată ca urmare a unei cereri de propuneri a depășit toate pragurile de evaluare stabilite în programul de lucru dar, în absența resurselor bugetare disponibile pentru cererea de propuneri respectivă, nu a putut fi finanțată în cadrul programului de lucru și ar putea primi sprijin din alte surse de finanțare ale Uniunii sau naționale;

| 24. | „plan strategic de C&I” înseamnă un act de punere în aplicare prin care se stabilește o strategie de realizare a unui anumit conținut în programul de lucru, care acoperă o perioadă maximă de patru ani, în urma unui amplu proces de consultare obligatorie cu participarea mai multor părți interesate și care specifică prioritățile, tipurile de acțiuni adecvate și modalitățile de punere în aplicare; |
| --- | --- |

24.

„plan strategic de C&I” înseamnă un act de punere în aplicare prin care se stabilește o strategie de realizare a unui anumit conținut în programul de lucru, care acoperă o perioadă maximă de patru ani, în urma unui amplu proces de consultare obligatorie cu participarea mai multor părți interesate și care specifică prioritățile, tipurile de acțiuni adecvate și modalitățile de punere în aplicare;

| 25. | „program de lucru” înseamnă un document adoptat de Comisie pentru implementarea programului specific în conformitate cu articolul 14 din Decizia (UE) 2021/764 sau un document echivalent ca structură și conținut adoptat de un organism de finanțare; |
| --- | --- |

25.

„program de lucru” înseamnă un document adoptat de Comisie pentru implementarea programului specific în conformitate cu articolul 14 din Decizia (UE) 2021/764 sau un document echivalent ca structură și conținut adoptat de un organism de finanțare;

| 26. | „contract” înseamnă un acord încheiat de Comisie sau de organismul de finanțare relevant cu o entitate juridică care implementează o acțiune de inovare și de introducere pe piață și care beneficiază de finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa sau de finanțare mixtă în cadrul CEI; |
| --- | --- |

26.

„contract” înseamnă un acord încheiat de Comisie sau de organismul de finanțare relevant cu o entitate juridică care implementează o acțiune de inovare și de introducere pe piață și care beneficiază de finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa sau de finanțare mixtă în cadrul CEI;

| 27. | „avans rambursabil” înseamnă partea din finanțarea mixtă în cadrul Orizont Europa sau din finanțarea mixtă în cadrul CEI care corespunde unui împrumut în temeiul titlului X din Regulamentul financiar, dar care este acordată direct de Uniune fără scop lucrativ pentru a acoperi costurile activităților corespunzătoare unei acțiuni de inovare și care trebuie să fie rambursată de către beneficiar Uniunii în condițiile prevăzute în contract; |
| --- | --- |

27.

„avans rambursabil” înseamnă partea din finanțarea mixtă în cadrul Orizont Europa sau din finanțarea mixtă în cadrul CEI care corespunde unui împrumut în temeiul titlului X din Regulamentul financiar, dar care este acordată direct de Uniune fără scop lucrativ pentru a acoperi costurile activităților corespunzătoare unei acțiuni de inovare și care trebuie să fie rambursată de către beneficiar Uniunii în condițiile prevăzute în contract;

| 28. | „informații clasificate” înseamnă informații clasificate ale Uniunii Europene astfel cum sunt definite la articolul 3 din Decizia (UE, Euratom) 2015/444, precum și informații clasificate ale statelor membre, informații clasificate ale țărilor terțe cu care Uniunea a încheiat un acord de securitate și informații clasificate ale organizațiilor internaționale cu care Uniunea a încheiat un acord de securitate; |
| --- | --- |

28.

„informații clasificate” înseamnă informații clasificate ale Uniunii Europene astfel cum sunt definite la articolul 3 din Decizia (UE, Euratom) 2015/444, precum și informații clasificate ale statelor membre, informații clasificate ale țărilor terțe cu care Uniunea a încheiat un acord de securitate și informații clasificate ale organizațiilor internaționale cu care Uniunea a încheiat un acord de securitate;

| 29. | „operațiune de finanțare mixtă” înseamnă o acțiune care beneficiază de sprijin din bugetul Uniunii, inclusiv în cadrul unui mecanism sau al unei platforme de finanțare mixtă astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 6 din Regulamentul financiar, care combină forme de sprijin nerambursabil și/sau instrumente financiare de la bugetul Uniunii cu forme de sprijin rambursabil din partea instituțiilor de dezvoltare sau a altor instituții de finanțare publice, precum și din partea unor instituții de finanțare comerciale și a unor investitori comerciali; |
| --- | --- |

29.

„operațiune de finanțare mixtă” înseamnă o acțiune care beneficiază de sprijin din bugetul Uniunii, inclusiv în cadrul unui mecanism sau al unei platforme de finanțare mixtă astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 6 din Regulamentul financiar, care combină forme de sprijin nerambursabil și/sau instrumente financiare de la bugetul Uniunii cu forme de sprijin rambursabil din partea instituțiilor de dezvoltare sau a altor instituții de finanțare publice, precum și din partea unor instituții de finanțare comerciale și a unor investitori comerciali;

| 30. | „finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa” înseamnă sprijin financiar pentru un program de implementare a acțiunii de inovare și de introducere pe piață, constând într-o combinație specifică alcătuită dintr-un grant sau un avans rambursabil și o investiție în capitaluri proprii sau în orice altă formă de sprijin rambursabil; |
| --- | --- |

30.

„finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa” înseamnă sprijin financiar pentru un program de implementare a acțiunii de inovare și de introducere pe piață, constând într-o combinație specifică alcătuită dintr-un grant sau un avans rambursabil și o investiție în capitaluri proprii sau în orice altă formă de sprijin rambursabil;

| 31. | „finanțare mixtă în cadrul CEI” înseamnă un sprijin financiar direct acordat în baza CEI unei acțiuni de inovare și de introducere pe piață, constând într-o combinație specifică alcătuită dintr-un grant sau un avans rambursabil și o investiție în capitaluri proprii sau în orice altă formă de sprijin rambursabil; |
| --- | --- |

31.

„finanțare mixtă în cadrul CEI” înseamnă un sprijin financiar direct acordat în baza CEI unei acțiuni de inovare și de introducere pe piață, constând într-o combinație specifică alcătuită dintr-un grant sau un avans rambursabil și o investiție în capitaluri proprii sau în orice altă formă de sprijin rambursabil;

| 32. | „acțiune de cercetare și inovare” înseamnă o acțiune care constă în principal în activități prin care se urmărește crearea de noi cunoștințe sau explorarea fezabilității unor tehnologii, produse, procese, servicii sau soluții noi sau îmbunătățite. Aceasta poate include cercetarea fundamentală și cea aplicată, dezvoltarea tehnologică și integrarea, testarea, demonstrarea și validarea unui prototip de mici dimensiuni într-un laborator sau într-un mediu simulat; |
| --- | --- |

32.

„acțiune de cercetare și inovare” înseamnă o acțiune care constă în principal în activități prin care se urmărește crearea de noi cunoștințe sau explorarea fezabilității unor tehnologii, produse, procese, servicii sau soluții noi sau îmbunătățite. Aceasta poate include cercetarea fundamentală și cea aplicată, dezvoltarea tehnologică și integrarea, testarea, demonstrarea și validarea unui prototip de mici dimensiuni într-un laborator sau într-un mediu simulat;

| 33. | „acțiune de inovare” înseamnă o acțiune care constă în principal în activități care vizează în mod direct elaborarea unor planuri și măsuri sau proiecte de produse, procese sau servicii noi, modificate sau îmbunătățite, care poate include crearea de prototipuri, testarea, activitățile demonstrative, desfășurarea de proiecte-pilot, validarea pe scară largă a produselor și replicarea pe piață; |
| --- | --- |

33.

„acțiune de inovare” înseamnă o acțiune care constă în principal în activități care vizează în mod direct elaborarea unor planuri și măsuri sau proiecte de produse, procese sau servicii noi, modificate sau îmbunătățite, care poate include crearea de prototipuri, testarea, activitățile demonstrative, desfășurarea de proiecte-pilot, validarea pe scară largă a produselor și replicarea pe piață;

| 34. | „acțiune de cercetare de frontieră a CEC” înseamnă o acțiune de cercetare condusă de un cercetător principal, inclusiv validarea conceptului de către CEC, găzduită de unul sau mai mulți beneficiari care primesc fonduri de la Consiliul European pentru Cercetare (CEC); |
| --- | --- |

34.

„acțiune de cercetare de frontieră a CEC” înseamnă o acțiune de cercetare condusă de un cercetător principal, inclusiv validarea conceptului de către CEC, găzduită de unul sau mai mulți beneficiari care primesc fonduri de la Consiliul European pentru Cercetare (CEC);

| 35. | „acțiune de formare și mobilitate” înseamnă o acțiune axată pe îmbunătățirea competențelor, a cunoștințelor și a perspectivelor de carieră ale cercetătorilor, pe baza mobilității între țări și, dacă este relevant, între sectoare sau discipline; |
| --- | --- |

35.

„acțiune de formare și mobilitate” înseamnă o acțiune axată pe îmbunătățirea competențelor, a cunoștințelor și a perspectivelor de carieră ale cercetătorilor, pe baza mobilității între țări și, dacă este relevant, între sectoare sau discipline;

| 36. | „acțiune de cofinanțare a programului” înseamnă o acțiune de asigurare a cofinanțării multianuale pentru un program de activități stabilit sau implementat de entități juridice de management sau de finanțare a programelor de C&I, altele decât organismele de finanțare ale Uniunii; un astfel de program de activități poate sprijini acțiunile de creare de rețele și de coordonare, de cercetare, de inovare, acțiunile-pilot și acțiunile de inovare și de introducere pe piață, acțiunile de formare profesională și de mobilitate, creșterea gradului de sensibilizare și comunicarea, diseminarea și exploatarea, și poate oferi orice sprijin financiar relevant, cum ar fi granturi, premii și achiziții, precum și finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa sau o combinație a acestora. Acțiunea de cofinanțare a programului poate fi implementată direct de entitățile juridice respective sau de către părți terțe în beneficiul acestora; |
| --- | --- |

36.

„acțiune de cofinanțare a programului” înseamnă o acțiune de asigurare a cofinanțării multianuale pentru un program de activități stabilit sau implementat de entități juridice de management sau de finanțare a programelor de C&I, altele decât organismele de finanțare ale Uniunii; un astfel de program de activități poate sprijini acțiunile de creare de rețele și de coordonare, de cercetare, de inovare, acțiunile-pilot și acțiunile de inovare și de introducere pe piață, acțiunile de formare profesională și de mobilitate, creșterea gradului de sensibilizare și comunicarea, diseminarea și exploatarea, și poate oferi orice sprijin financiar relevant, cum ar fi granturi, premii și achiziții, precum și finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa sau o combinație a acestora. Acțiunea de cofinanțare a programului poate fi implementată direct de entitățile juridice respective sau de către părți terțe în beneficiul acestora;

| 37. | „acțiune de achiziție înainte de comercializare” înseamnă o acțiune care are ca scop principal realizarea de achiziții înainte de comercializare, implementată de beneficiari care sunt autorități contractante sau entități contractante; |
| --- | --- |

37.

„acțiune de achiziție înainte de comercializare” înseamnă o acțiune care are ca scop principal realizarea de achiziții înainte de comercializare, implementată de beneficiari care sunt autorități contractante sau entități contractante;

| 38. | „acțiune de achiziție publică de soluții inovatoare” înseamnă o acțiune care are ca scop principal realizarea de achiziții publice comune sau coordonate de soluții inovatoare, implementată de beneficiari care sunt autorități contractante sau entități contractante; |
| --- | --- |

38.

„acțiune de achiziție publică de soluții inovatoare” înseamnă o acțiune care are ca scop principal realizarea de achiziții publice comune sau coordonate de soluții inovatoare, implementată de beneficiari care sunt autorități contractante sau entități contractante;

| 39. | „acțiune de coordonare și de sprijin” înseamnă o acțiune care contribuie la îndeplinirea obiectivelor programului, cu excepția activităților de C&I în afara cazului în care acestea sunt întreprinse în cadrul componentei „Extinderea participării și răspândirea excelenței” din cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC” și coordonarea ascendentă fără cofinanțare a activităților de cercetare din Uniune care permite cooperarea dintre entitățile juridice din statele membre și din țările asociate în vederea consolidării SEC; |
| --- | --- |

39.

„acțiune de coordonare și de sprijin” înseamnă o acțiune care contribuie la îndeplinirea obiectivelor programului, cu excepția activităților de C&I în afara cazului în care acestea sunt întreprinse în cadrul componentei „Extinderea participării și răspândirea excelenței” din cadrul părții intitulate „Extinderea participării și consolidarea SEC” și coordonarea ascendentă fără cofinanțare a activităților de cercetare din Uniune care permite cooperarea dintre entitățile juridice din statele membre și din țările asociate în vederea consolidării SEC;

| 40. | „premiu de stimulare” înseamnă un premiu de stimulare a investițiilor într-o anumită direcție, prin precizarea unei ținte înainte de desfășurarea activității; |
| --- | --- |

40.

„premiu de stimulare” înseamnă un premiu de stimulare a investițiilor într-o anumită direcție, prin precizarea unei ținte înainte de desfășurarea activității;

| 41. | „premiu de recunoaștere” înseamnă un premiu de recompensare a realizărilor anterioare și a unei activități remarcabile după executarea acesteia; |
| --- | --- |

41.

„premiu de recunoaștere” înseamnă un premiu de recompensare a realizărilor anterioare și a unei activități remarcabile după executarea acesteia;

| 42. | „acțiune de inovare și de introducere pe piață” înseamnă o acțiune care include o acțiune de inovare și alte activități necesare introducerii unei inovații pe piață, inclusiv extinderea întreprinderilor, finanțarea mixtă în cadrul Orizont Europa sau finanțarea mixtă în cadrul CEI; |
| --- | --- |

42.

„acțiune de inovare și de introducere pe piață” înseamnă o acțiune care include o acțiune de inovare și alte activități necesare introducerii unei inovații pe piață, inclusiv extinderea întreprinderilor, finanțarea mixtă în cadrul Orizont Europa sau finanțarea mixtă în cadrul CEI;

| 43. | „acțiuni indirecte” înseamnă activitățile de C&I pentru care Uniunea asigură asistență financiară și care sunt întreprinse de către participanți; |
| --- | --- |

43.

„acțiuni indirecte” înseamnă activitățile de C&I pentru care Uniunea asigură asistență financiară și care sunt întreprinse de către participanți;

| 44. | „acțiuni directe” înseamnă activitățile de C&I desfășurate de Comisie prin intermediul JRC; |
| --- | --- |

44.

„acțiuni directe” înseamnă activitățile de C&I desfășurate de Comisie prin intermediul JRC;

| 45. | „achiziție” înseamnă o achiziție, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 49 din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

45.

„achiziție” înseamnă o achiziție, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 49 din Regulamentul financiar;

| 46. | „entitate afiliată” înseamnă o entitate, astfel cum este definită la articolul 187 alineatul (1) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

46.

„entitate afiliată” înseamnă o entitate, astfel cum este definită la articolul 187 alineatul (1) din Regulamentul financiar;

| 47. | „ecosistem de inovare” înseamnă un ecosistem care reunește actori sau entități la nivelul Uniunii al căror obiectiv funcțional este de a permite dezvoltarea tehnologică și inovarea; acesta include relațiile dintre resursele materiale (cum ar fi fondurile, echipamentele și instalațiile), entitățile instituționale (cum ar fi instituțiile de învățământ superior și serviciile de asistență, organizațiile de cercetare și tehnologie, întreprinderile, investitorii de capital de risc și intermediarii financiari) și entitățile responsabile cu elaborarea de politici și cu finanțarea la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

47.

„ecosistem de inovare” înseamnă un ecosistem care reunește actori sau entități la nivelul Uniunii al căror obiectiv funcțional este de a permite dezvoltarea tehnologică și inovarea; acesta include relațiile dintre resursele materiale (cum ar fi fondurile, echipamentele și instalațiile), entitățile instituționale (cum ar fi instituțiile de învățământ superior și serviciile de asistență, organizațiile de cercetare și tehnologie, întreprinderile, investitorii de capital de risc și intermediarii financiari) și entitățile responsabile cu elaborarea de politici și cu finanțarea la nivel național, regional și local;

| 48. | „remunerație pe bază de proiect” înseamnă o remunerație care este legată de participarea unei persoane la proiecte, face parte din practicile obișnuite de remunerație ale beneficiarului și este plătită în mod constant. |
| --- | --- |

48.

„remunerație pe bază de proiect” înseamnă o remunerație care este legată de participarea unei persoane la proiecte, face parte din practicile obișnuite de remunerație ale beneficiarului și este plătită în mod constant.

Articolul 3

Obiectivele programului

(1)   Obiectivul general al programului este ca investițiile Uniunii în C&I să genereze un impact științific, tehnologic, economic și societal care să permită consolidarea bazelor științifice și tehnologice ale Uniunii și stimularea competitivității Uniunii la nivelul tuturor statelor membre, inclusiv în mediul de afaceri al Uniunii, de a îndeplini prioritățile strategice ale Uniunii și de a contribui la realizarea obiectivelor și politicilor Uniunii, de a aborda provocările globale, inclusiv ODD, prin aplicarea principiilor Agendei 2030 și ale Acordului de la Paris, precum și de a consolida SEC. Programul urmărește, astfel, să maximizeze valoarea adăugată a Uniunii, concentrându-se asupra obiectivelor și activităților care nu pot fi realizate efectiv numai prin acțiunea individuală a statelor membre, ci în cooperare.

(2)   Programul are următoarele obiective specifice:

| (a) | să dezvolte, să promoveze și să favorizeze excelența științifică, să sprijine crearea și difuzarea unor noi cunoștințe, competențe, tehnologii și soluții fundamentale și aplicate de înaltă calitate, să sprijine formarea și mobilitatea cercetătorilor, să atragă talente la toate nivelurile și să contribuie la implicarea deplină a rezervei de talente a Uniunii în acțiunile sprijinite în cadrul programului; |
| --- | --- |

(a)

să dezvolte, să promoveze și să favorizeze excelența științifică, să sprijine crearea și difuzarea unor noi cunoștințe, competențe, tehnologii și soluții fundamentale și aplicate de înaltă calitate, să sprijine formarea și mobilitatea cercetătorilor, să atragă talente la toate nivelurile și să contribuie la implicarea deplină a rezervei de talente a Uniunii în acțiunile sprijinite în cadrul programului;

| (b) | să genereze cunoaștere, să consolideze impactul C&I în ceea ce privește elaborarea, sprijinirea și implementarea politicilor Uniunii și să sprijine accesul la soluții inovatoare și recurgerea la acestea în cadrul mediului de afaceri european, mai ales în IMM-uri și în societate pentru a aborda provocările globale, inclusiv schimbările climatice și ODD; |
| --- | --- |

(b)

să genereze cunoaștere, să consolideze impactul C&I în ceea ce privește elaborarea, sprijinirea și implementarea politicilor Uniunii și să sprijine accesul la soluții inovatoare și recurgerea la acestea în cadrul mediului de afaceri european, mai ales în IMM-uri și în societate pentru a aborda provocările globale, inclusiv schimbările climatice și ODD;

| (c) | să stimuleze toate formele de inovare, să faciliteze dezvoltarea tehnologică, activitățile demonstrative și transferul de cunoștințe și de tehnologie, să consolideze implementarea și exploatarea unor soluții inovatoare; |
| --- | --- |

(c)

să stimuleze toate formele de inovare, să faciliteze dezvoltarea tehnologică, activitățile demonstrative și transferul de cunoștințe și de tehnologie, să consolideze implementarea și exploatarea unor soluții inovatoare;

| (d) | să optimizeze rezultatele programului în vederea accentuării și creșterii impactului și atractivității SEC, să promoveze participarea pe bază de excelență a tuturor statelor membre la program, inclusiv a țărilor cu performanțe scăzute în domeniul C&I, și să faciliteze legături de colaborare în domeniul C&I europene. |
| --- | --- |

(d)

să optimizeze rezultatele programului în vederea accentuării și creșterii impactului și atractivității SEC, să promoveze participarea pe bază de excelență a tuturor statelor membre la program, inclusiv a țărilor cu performanțe scăzute în domeniul C&I, și să faciliteze legături de colaborare în domeniul C&I europene.

Articolul 4

Structura programului

(1)   În ce privește programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și EIT, programul este alcătuit din următoarele părți, care contribuie la obiectivele generale și specifice prevăzute la articolul 3:

| (a) | Pilonul I, „Excelență științifică”, cu următoarele componente:






  (i) | CEC; |
| --- | --- | --- |

(a)

Pilonul I, „Excelență științifică”, cu următoarele componente:

(i)

CEC;

| (ii) | Acțiunile Marie Skłodowska-Curie (MSCA); |
| --- | --- |

(ii)

Acțiunile Marie Skłodowska-Curie (MSCA);

| (iii) | infrastructurile de cercetare. |
| --- | --- |

(iii)

infrastructurile de cercetare.

| (b) | Pilonul II, „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”, cu următoarele componente, ținând seama că ȘSU joacă un rol important în toate clusterele:






  (i) | clusterul „Sănătate”; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pilonul II, „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”, cu următoarele componente, ținând seama că ȘSU joacă un rol important în toate clusterele:

(i)

clusterul „Sănătate”;

| (ii) | clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”; |
| --- | --- |

(ii)

clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”;

| (iii) | clusterul „Securitatea civilă pentru societate”; |
| --- | --- |

(iii)

clusterul „Securitatea civilă pentru societate”;

| (iv) | clusterul „Dezvoltarea digitală, industria și spațiul”; |
| --- | --- |

(iv)

clusterul „Dezvoltarea digitală, industria și spațiul”;

| (v) | clusterul „Climă, energie și mobilitate”; |
| --- | --- |

(v)

clusterul „Climă, energie și mobilitate”;

| (vi) | clusterul „Alimente, bioeconomie, resurse naturale, agricultură și mediu”; |
| --- | --- |

(vi)

clusterul „Alimente, bioeconomie, resurse naturale, agricultură și mediu”;

| (vii) | acțiunile nenucleare directe ale JRC. |
| --- | --- |

(vii)

acțiunile nenucleare directe ale JRC.

| (c) | Pilonul III, „O Europă inovatoare”, cu următoarele componente:






  (i) | CEI; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pilonul III, „O Europă inovatoare”, cu următoarele componente:

(i)

CEI;

| (ii) | ecosistemele europene de inovare; |
| --- | --- |

(ii)

ecosistemele europene de inovare;

| (iii) | EIT. |
| --- | --- |

(iii)

EIT.

| (d) | Partea intitulată „Extinderea participării și consolidarea SEC”, cu următoarele componente:






  (i) | extinderea participării și răspândirea excelenței; |
| --- | --- | --- |

(d)

Partea intitulată „Extinderea participării și consolidarea SEC”, cu următoarele componente:

(i)

extinderea participării și răspândirea excelenței;

| (ii) | reformarea și consolidarea sistemului european de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

(ii)

reformarea și consolidarea sistemului european de cercetare și inovare.

(2)   Liniile generale ale activităților programului sunt stabilite în anexa I la prezentul regulament.

Articolul 5

Cercetarea și dezvoltarea în domeniul apărării

Activitățile care urmează să fie desfășurate în cadrul programului specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (c) și care sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/697 sunt axate exclusiv pe cercetarea și dezvoltarea în domeniul apărării, având obiective și linii generale de activitate menite să stimuleze competitivitatea, eficiența și capacitatea de inovare ale bazei tehnologice și industriale a sectorului european al apărării.

Articolul 6

Planificarea strategică, implementarea și forme de finanțare din partea Uniunii

(1)   Programul este implementat prin gestiune directă sau prin gestiune indirectă de către organismele de finanțare.

(2)   Finanțarea în cadrul programului poate fi furnizată prin acțiuni indirecte sub oricare dintre formele prevăzute în Regulamentul financiar, granturile fiind, cu toate acestea, principala formă de sprijin din cadrul programului. Finanțarea în cadrul programului poate fi, de asemenea, furnizată prin premii, achiziții și instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă și de sprijin sub formă de capitaluri proprii desfășurate prin instrumentul Accelerator.

(3)   Normele de participare și de diseminare stabilite în prezentul regulament se aplică acțiunilor indirecte.

(4)   Principalele tipuri de acțiuni care urmează să fie folosite în cadrul programului sunt definite la articolul 2. Formele de finanțare menționate la alineatul (2) de la prezentul articol sunt folosite într-un mod flexibil în cadrul tuturor obiectivelor programului, utilizarea lor fiind determinată pe baza nevoilor și a caracteristicilor obiectivelor specifice.

(5)   Programul sprijină, de asemenea, acțiunile directe. În cazul în care respectivele acțiuni directe contribuie la inițiative stabilite în temeiul articolului 185 sau 187 din TFUE, respectiva contribuție nu este considerată ca făcând parte din contribuția financiară alocată inițiativelor menționate.

(6)   Implementarea programului specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și comunitățile de cunoaștere și inovare ale EIT sunt sprijinite de o planificare strategică și transparentă a activităților de C&I, astfel cum se prevede în programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a), în special în ceea ce privește pilonul „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” și acoperă, de asemenea, activitățile relevante din alți piloni și partea intitulată „Extinderea participării și consolidarea SEC”.

Comisia asigură implicarea timpurie a statelor membre și un dialog extins cu Parlamentul European, la care se adaugă consultarea părților interesate și a publicului larg.

Planificarea strategică asigură alinierea cu alte programe relevante ale Uniunii și coerența cu prioritățile și angajamentele Uniunii și crește complementaritatea și sinergiile cu programele și prioritățile naționale și regionale de finanțare, consolidând astfel SEC. Domeniile pentru posibile misiuni și cele pentru posibile parteneriate europene instituționalizate sunt stabilite în anexa VI.

(7)   Dacă este cazul, pentru a permite accesul mai rapid la fonduri pentru consorțiile de colaborare de mici dimensiuni, se poate propune o procedură accelerată de cercetare și inovare (procedura FTRI) pentru unele dintre cererile de propuneri vizând anumite acțiuni de cercetare și de inovare sau acțiuni de inovare în cadrul pilonului intitulat „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” și al instrumentului Pathfinder al Consiliului European pentru Inovare.

O cerere de propuneri în cadrul procedurii FTRI prezintă următoarele caracteristici cumulative:

| (a) | cereri de propuneri ascendente; |
| --- | --- |

(a)

cereri de propuneri ascendente;

| (b) | o durată a procedurilor de acordare a granturilor mai scurtă, care să nu depășească șase luni; |
| --- | --- |

(b)

o durată a procedurilor de acordare a granturilor mai scurtă, care să nu depășească șase luni;

| (c) | un sprijin acordat doar unor consorții mici de colaborare, compuse din cel mult șase entități juridice eligibile, diferite și independente; |
| --- | --- |

(c)

un sprijin acordat doar unor consorții mici de colaborare, compuse din cel mult șase entități juridice eligibile, diferite și independente;

| (d) | un sprijin financiar maxim pe consorțiu care să nu depășească 2,5 milioane EUR. |
| --- | --- |

(d)

un sprijin financiar maxim pe consorțiu care să nu depășească 2,5 milioane EUR.

Programul de lucru identifică cererile de propuneri care utilizează procedura FTRI.

(8)   Activitățile din cadrul programului se desfășoară, în principal, prin intermediul unor cereri de propuneri deschise și competitive, inclusiv în cadrul misiunilor și al parteneriatelor europene.

Articolul 7

Principiile programului

(1)   Activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul programului specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și în cadrul EIT sunt axate exclusiv pe aplicații civile. Nu sunt permise transferurile bugetare între cuantumul alocat programului specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și EIT și cuantumul alocat programului specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (c), iar suprapunerea inutilă a celor două programe se evită.

(2)   Programul asigură o abordare multidisciplinară și, după caz, integrarea ȘSU în toate clusterele și activitățile desfășurate în cadrul programului, inclusiv cereri de propuneri specifice pe teme legate de ȘSU.

(3)   Părțile programului care se bazează pe colaborare asigură echilibrul între NMT mai scăzute și mai ridicate, acoperind astfel întregul lanț valoric.

(4)   Programul asigură promovarea și integrarea eficace a cooperării cu țările terțe și cu organizațiile și inițiativele internaționale, pe baza beneficiilor reciproce, a intereselor Uniunii, a angajamentelor internaționale și, după caz, a reciprocității.

(5)   Programul sprijină țările vizate de extinderea participării să își crească participarea la program și să promoveze o largă acoperire geografică în cadrul proiectelor de colaborare, inclusiv prin răspândirea excelenței științifice, prin stimularea de noi legături de colaborare, prin stimularea „circulației creierelor”, precum și prin punerea în aplicare a articolului 24 alineatul (2) și a articolului 50 alineatul (5). Aceste eforturi se reflectă în măsuri proporționale adoptate de statele membre, inclusiv prin stabilirea de salarii atractive pentru cercetători, cu sprijinul fondurilor Uniunii, naționale și regionale. Fără a submina criteriile de excelență, se acordă o atenție specială echilibrului geografic, în funcție de situația din domeniul C&I în cauză, în comitetele de evaluare și în organismele de tipul comitetelor și grupurilor de experți.

(6)   Programul asigură promovarea efectivă a egalității de șanse pentru toți și implementarea abordării integratoare a egalității de gen, inclusiv integrarea dimensiunii de gen în conținutul C&I. Acesta urmărește tratarea cauzelor dezechilibrului de gen. Se acordă o atenție specială asigurării, în măsura posibilului, a echilibrului de gen în comitetele de evaluare și în alte organisme consultative relevante, cum ar fi comitetele și grupurile de experți.

(7)   Programul este implementat în sinergie cu alte programe ale Uniunii, urmărindu-se astfel o simplificare administrativă maximă. În anexa IV este inclusă o listă neexhaustivă de sinergii cu alte programe ale Uniunii.

(8)   Programul contribuie la creșterea investițiilor publice și private în C&I în statele membre, contribuind astfel la atingerea unui nivel global al investițiilor de cel puțin 3 % din PIB-ul Uniunii în domeniul cercetării și dezvoltării.

(9)   În implementarea programului, Comisia continuă să urmărească simplificarea administrativă și o reducere a sarcinii pentru solicitanți și beneficiari.

(10)   Ca parte a obiectivului general al Uniunii de integrare a acțiunilor climatice în politicile sectoriale ale Uniunii și în fondurile acesteia, acțiunile din cadrul prezentului program contribuie cu cel puțin 35 % din cheltuieli la atingerea obiectivelor climatice, după caz. Integrarea aspectelor legate de climă este inclusă în mod adecvat în conținutul C&I.

(11)   Programul promovează crearea și conceperea în comun prin implicarea cetățenilor și a societății civile.

(12)   Programul asigură transparența și responsabilitatea finanțării publice în cadrul proiectelor de C&I, protejând astfel interesul public.

(13)   Comisia sau organismul relevant de finanțare se asigură că, în momentul publicării cererii de propuneri, sunt puse la dispoziția tuturor participanților potențiali suficiente orientări și informații, în special modelul de acord de grant aplicabil.

Articolul 8

Misiuni

(1)   Misiunile sunt programate în cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”, dar pot, de asemenea, beneficia de pe urma acțiunilor desfășurate în cadrul altor părți ale programului, precum și a acțiunilor complementare desfășurate în cadrul altor programe ale Uniunii. Misiunile permit soluții concurente, având ca rezultat o valoare adăugată și un impact paneuropene.

(2)   Misiunile sunt definite și realizate în conformitate cu prezentul regulament și cu programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a), asigurând implicarea activă și timpurie a statelor membre și un dialog extins cu Parlamentul European. Misiunile, precum și obiectivele, bugetul, țintele, domeniul de aplicare, indicatorii și obiectivele de etapă ale acestora sunt identificate în planurile strategice de C&I sau în programele de lucru, după caz. Evaluările propunerilor aferente misiunilor se realizează în conformitate cu articolul 29.

(3)   În timpul primilor trei ani ai programului, maximum 10 % din bugetul anual al pilonului II este programat prin cereri de propuneri specifice de realizare a misiunilor. În anii rămași ai programului respectivul procent poate fi majorat cu condiția unei evaluări pozitive a procesului de selecție și gestionare a misiunilor. Comisia comunică cota bugetară totală din fiecare program de lucru alocată misiunilor.

(4)   Misiunile:

| (a) | utilizează ODD ca surse pentru conceperea și realizarea lor, au un conținut clar axat pe C&I și o valoare adăugată a Uniunii și contribuie la îndeplinirea priorităților și angajamentelor Uniunii și a obiectivelor programului menționate la articolul 3; |
| --- | --- |

(a)

utilizează ODD ca surse pentru conceperea și realizarea lor, au un conținut clar axat pe C&I și o valoare adăugată a Uniunii și contribuie la îndeplinirea priorităților și angajamentelor Uniunii și a obiectivelor programului menționate la articolul 3;

| (b) | acoperă domenii de relevanță europeană comună, sunt favorabile incluziunii, încurajează implicarea largă și participarea activă a diferitor tipuri de părți interesate din sectoarele public și privat, inclusiv cetățeni și utilizatori finali și dau rezultate în domeniul C&I de care ar putea beneficia toate statele membre; |
| --- | --- |

(b)

acoperă domenii de relevanță europeană comună, sunt favorabile incluziunii, încurajează implicarea largă și participarea activă a diferitor tipuri de părți interesate din sectoarele public și privat, inclusiv cetățeni și utilizatori finali și dau rezultate în domeniul C&I de care ar putea beneficia toate statele membre;

| (c) | sunt îndrăznețe și constituie o sursă de inspirație, prin urmare, au o amplă relevanță și un amplu impact din punct de vedere științific, tehnologic, societal, economic, ecologic sau în materie de politici; |
| --- | --- |

(c)

sunt îndrăznețe și constituie o sursă de inspirație, prin urmare, au o amplă relevanță și un amplu impact din punct de vedere științific, tehnologic, societal, economic, ecologic sau în materie de politici;

| (d) | indică o direcție clară și obiective clare, sunt specifice, măsurabile și au un calendar precis și un pachet bugetar clar; |
| --- | --- |

(d)

indică o direcție clară și obiective clare, sunt specifice, măsurabile și au un calendar precis și un pachet bugetar clar;

| (e) | sunt selectate în mod transparent și sunt axate pe obiective și activități de cercetare, dezvoltare și inovare ambițioase, bazate pe criteriul excelenței și orientate asupra impactului, dar realiste; |
| --- | --- |

(e)

sunt selectate în mod transparent și sunt axate pe obiective și activități de cercetare, dezvoltare și inovare ambițioase, bazate pe criteriul excelenței și orientate asupra impactului, dar realiste;

| (f) | au anvergura, amploarea și capacitatea de mobilizare a resurselor necesară și pot obține fondurile publice și private suplimentare necesare pentru a conduce la efectele preconizate; |
| --- | --- |

(f)

au anvergura, amploarea și capacitatea de mobilizare a resurselor necesară și pot obține fondurile publice și private suplimentare necesare pentru a conduce la efectele preconizate;

| (g) | stimulează activitățile între mai multe discipline (inclusiv ȘSU) și cuprind activități aferente unei game largi de NMT, inclusiv unor NMT mai scăzute; |
| --- | --- |

(g)

stimulează activitățile între mai multe discipline (inclusiv ȘSU) și cuprind activități aferente unei game largi de NMT, inclusiv unor NMT mai scăzute;

| (h) | sunt deschise unor abordări și soluții multiple și ascendente, care iau în considerare nevoile și beneficiile umane și societale și recunosc importanța diversității contribuțiilor la îndeplinirea misiunilor; |
| --- | --- |

(h)

sunt deschise unor abordări și soluții multiple și ascendente, care iau în considerare nevoile și beneficiile umane și societale și recunosc importanța diversității contribuțiilor la îndeplinirea misiunilor;

| (i) | beneficiază în mod transparent de sinergii cu alte programe ale Uniunii, precum și cu ecosistemele de inovare naționale și, după caz, regionale. |
| --- | --- |

(i)

beneficiază în mod transparent de sinergii cu alte programe ale Uniunii, precum și cu ecosistemele de inovare naționale și, după caz, regionale.

(5)   Comisia monitorizează și evaluează fiecare misiune în conformitate cu articolele 50 și 52 și cu anexa V, inclusiv progresele în atingerea unor ținte pe termen scurt, mediu și lung, care să acopere realizarea, monitorizarea și încheierea treptată a misiunilor. Cel târziu în 2023 și înainte de luarea oricărei decizii privind crearea de noi misiuni, continuarea, încetarea sau redirecționarea misiunilor aflate în desfășurare, are loc o evaluare a primelor misiuni instituite în cadrul programului. Rezultatele respectivei evaluări sunt făcute publice și includ o analiză a procesului lor de selecție și a administrării lor, a bugetului, a orientării și progreselor realizate, fără a se limita la aceste aspecte.

Articolul 9

Consiliul European pentru Inovare

(1)   Comisia instituie CEI ca punct unic gestionat central pentru implementarea acțiunilor prevăzute în cadrul pilonului III, „O Europă inovatoare”, care au legătură cu CEI. CEI se concentrează în principal pe inovarea revoluționară și disruptivă, vizând în special inovarea creatoare de piețe, dar sprijinind, în același timp, toate tipurile de inovare, inclusiv cele progresive.

CEI funcționează în conformitate cu următoarele principii:

| (a) | o valoare adăugată clară a Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

o valoare adăugată clară a Uniunii;

| (b) | autonomie; |
| --- | --- |

(b)

autonomie;

| (c) | capacitate de asumare a riscurilor; |
| --- | --- |

(c)

capacitate de asumare a riscurilor;

| (d) | eficiență; |
| --- | --- |

(d)

eficiență;

| (e) | eficacitate; |
| --- | --- |

(e)

eficacitate;

| (f) | transparență; |
| --- | --- |

(f)

transparență;

| (g) | răspundere. |
| --- | --- |

(g)

răspundere.

(2)   CEI este deschis tuturor tipurilor de inovatori, inclusiv persoanelor fizice, universităților, organizațiilor de cercetare și întreprinderilor (IMM-uri, inclusiv cele nou-înființate, și, în cazuri excepționale, întreprinderile mici cu capitalizare medie) precum și beneficiarilor unici și consorțiilor multidisciplinare. Cel puțin 70 % din bugetul CEI este dedicat IMM-urilor, inclusiv întreprinderilor nou-înființate.

(3)   Comitetul CEI și caracteristicile managementului CEI sunt descrise în Decizia (UE) 2021/764.

Articolul 10

Parteneriate europene

(1)   Unele părți ale programului pot fi implementate prin parteneriate europene. Implicarea Uniunii în parteneriatele europene ia oricare dintre următoarele forme:

| (a) | participarea la parteneriate europene create pe baza unor memorandumuri de înțelegere sau a unor angajamente contractuale între Comisie și partenerii menționați la articolul 2 punctul 3, care precizează obiectivele parteneriatului european, angajamentele aferente ale Comisiei și ale altor parteneri privind contribuțiile financiare și/sau contribuțiile în natură ale acestora, indicatori-cheie de performanță și de impact, rezultatele care trebuie obținute și modalitățile de raportare; acestea includ identificarea activităților de C&I complementare care sunt implementate de parteneri și de program (parteneriate europene programate în comun); |
| --- | --- |

(a)

participarea la parteneriate europene create pe baza unor memorandumuri de înțelegere sau a unor angajamente contractuale între Comisie și partenerii menționați la articolul 2 punctul 3, care precizează obiectivele parteneriatului european, angajamentele aferente ale Comisiei și ale altor parteneri privind contribuțiile financiare și/sau contribuțiile în natură ale acestora, indicatori-cheie de performanță și de impact, rezultatele care trebuie obținute și modalitățile de raportare; acestea includ identificarea activităților de C&I complementare care sunt implementate de parteneri și de program (parteneriate europene programate în comun);

| (b) | participarea și contribuția financiară la un program de activități de C&I, care să precizeze obiectivele, indicatorii-cheie de performanță și indicatorii de impact, precum și rezultatele care trebuie obținute, pe baza angajamentului partenerilor privind contribuțiile financiare și/sau în natură și a integrării activităților relevante ale acestora utilizând o acțiune de cofinanțare a programului (parteneriate europene cofinanțate); |
| --- | --- |

(b)

participarea și contribuția financiară la un program de activități de C&I, care să precizeze obiectivele, indicatorii-cheie de performanță și indicatorii de impact, precum și rezultatele care trebuie obținute, pe baza angajamentului partenerilor privind contribuțiile financiare și/sau în natură și a integrării activităților relevante ale acestora utilizând o acțiune de cofinanțare a programului (parteneriate europene cofinanțate);

| (c) | participarea și contribuția financiară la programe de C&I desfășurate de mai multe state membre în conformitate cu articolul 185 din TFUE sau de către organisme instituite în temeiul articolului 187 din TFUE, cum ar fi întreprinderile comune, sau de comunitățile de cunoaștere și inovare ale EIT în conformitate cu Regulamentul EIT (parteneriate europene instituționalizate).
  Parteneriatele europene instituționalizate sunt puse în aplicare numai în cazurile în care alte părți ale programului, inclusiv alte forme de parteneriate europene, nu ar îndeplini obiectivele sau nu ar genera impacturile preconizate necesare și în cazurile în care acest lucru este justificat de o perspectivă pe termen lung și de un grad ridicat de integrare. Parteneriatele europene în conformitate cu articolul 185 sau articolul 187 din TFUE instituie o gestionare centralizată a tuturor contribuțiilor financiare, cu excepția cazurilor bine justificate. În cazul gestiunii centralizate a tuturor contribuțiilor financiare, contribuțiile la nivel de proiect ale unui stat participant sunt efectuate pe baza finanțării solicitate pe baza propunerilor entităților juridice stabilite în statul participant respectiv, cu excepția cazului în care se convine altfel între toate statele participante.
  Normele pentru astfel de parteneriate europene instituționalizate specifică, printre altele, obiectivele, indicatorii-cheie de performanță și indicatorii de impact, rezultatele care trebuie obținute, precum și angajamentele aferente privind contribuțiile financiare și/sau în natură ale partenerilor. |
| --- | --- |

(c)

participarea și contribuția financiară la programe de C&I desfășurate de mai multe state membre în conformitate cu articolul 185 din TFUE sau de către organisme instituite în temeiul articolului 187 din TFUE, cum ar fi întreprinderile comune, sau de comunitățile de cunoaștere și inovare ale EIT în conformitate cu Regulamentul EIT (parteneriate europene instituționalizate).

Parteneriatele europene instituționalizate sunt puse în aplicare numai în cazurile în care alte părți ale programului, inclusiv alte forme de parteneriate europene, nu ar îndeplini obiectivele sau nu ar genera impacturile preconizate necesare și în cazurile în care acest lucru este justificat de o perspectivă pe termen lung și de un grad ridicat de integrare. Parteneriatele europene în conformitate cu articolul 185 sau articolul 187 din TFUE instituie o gestionare centralizată a tuturor contribuțiilor financiare, cu excepția cazurilor bine justificate. În cazul gestiunii centralizate a tuturor contribuțiilor financiare, contribuțiile la nivel de proiect ale unui stat participant sunt efectuate pe baza finanțării solicitate pe baza propunerilor entităților juridice stabilite în statul participant respectiv, cu excepția cazului în care se convine altfel între toate statele participante.

Normele pentru astfel de parteneriate europene instituționalizate specifică, printre altele, obiectivele, indicatorii-cheie de performanță și indicatorii de impact, rezultatele care trebuie obținute, precum și angajamentele aferente privind contribuțiile financiare și/sau în natură ale partenerilor.

(2)   Parteneriatele europene:

| (a) | sunt stabilite în vederea soluționării problemelor europene sau mondiale numai în cazurile în care obiectivele programului ar fi atinse în mod mai eficient printr-un parteneriat european decât de către Uniune acționând independent și raportat la alte forme de sprijin în temeiul programului; o cotă adecvată din bugetul Orizont Europa se alocă acelor acțiuni ale programului care sunt puse în aplicare prin parteneriate europene; cea mai mare parte a bugetului din pilonul II se alocă pentru acțiuni din afara parteneriatelor europene; |
| --- | --- |

(a)

sunt stabilite în vederea soluționării problemelor europene sau mondiale numai în cazurile în care obiectivele programului ar fi atinse în mod mai eficient printr-un parteneriat european decât de către Uniune acționând independent și raportat la alte forme de sprijin în temeiul programului; o cotă adecvată din bugetul Orizont Europa se alocă acelor acțiuni ale programului care sunt puse în aplicare prin parteneriate europene; cea mai mare parte a bugetului din pilonul II se alocă pentru acțiuni din afara parteneriatelor europene;

| (b) | aderă la principiul valorii adăugate a Uniunii, al transparenței și al deschiderii și la impactul în și pentru Europa, al efectului de levier puternic la o scară suficientă, al angajamentelor pe termen lung asumate de toate părțile implicate, al flexibilității în punerea în aplicare, al coerenței, al coordonării și al complementarității cu inițiativele Uniunii și cu inițiative locale, regionale, naționale și, atunci când este cazul, internaționale sau cu alte parteneriate europene și misiuni; |
| --- | --- |

(b)

aderă la principiul valorii adăugate a Uniunii, al transparenței și al deschiderii și la impactul în și pentru Europa, al efectului de levier puternic la o scară suficientă, al angajamentelor pe termen lung asumate de toate părțile implicate, al flexibilității în punerea în aplicare, al coerenței, al coordonării și al complementarității cu inițiativele Uniunii și cu inițiative locale, regionale, naționale și, atunci când este cazul, internaționale sau cu alte parteneriate europene și misiuni;

| (c) | au o abordare clară bazată pe ciclul de viață, sunt limitate în timp și includ condiții pentru eliminarea treptată a finanțării din partea programului. |
| --- | --- |

(c)

au o abordare clară bazată pe ciclul de viață, sunt limitate în timp și includ condiții pentru eliminarea treptată a finanțării din partea programului.

(3)   Parteneriatele europene în temeiul alineatului (1) literele (a) și (b) din prezentul articol sunt identificate în planurile strategice de C&I înainte de realizarea în cadrul programelor de lucru.

(4)   Dispozițiile și criteriile privind selecția, implementarea, monitorizarea, evaluarea și încheierea treptată a parteneriatelor europene sunt stabilite în anexa III.

Articolul 11

Revizuirea misiunilor și a domeniilor de parteneriat

Până la 31 decembrie 2023, Comisia efectuează o revizuire a anexei VI la prezentul regulament ca parte a monitorizării globale a programului, inclusiv a misiunilor și a parteneriatelor europene instituționalizate, instituite în temeiul articolului 185 sau 187 din TFUE, și prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind principalele constatări.

Articolul 12

Buget

(1)   Pachetul financiar pentru implementarea programului pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2027 este de 86 123 000 000 EUR, în prețuri curente, pentru programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și pentru EIT și de 7 953 000 000 EUR, în prețuri curente, pentru programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (c).

(2)   Repartizarea orientativă a cuantumului menționat la alineatul (1) pentru programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și pentru EIT este următoarea:

| (a) | 23 546 000 000 EUR pentru pilonul I, „Excelență științifică”, pentru perioada 2021-2027, din care:






  (i) | 15 027 000 000 EUR pentru CEC; |
| --- | --- | --- |

(a)

23 546 000 000 EUR pentru pilonul I, „Excelență științifică”, pentru perioada 2021-2027, din care:

(i)

15 027 000 000 EUR pentru CEC;

| (ii) | 6 333 000 000 EUR pentru MSCA; |
| --- | --- |

(ii)

6 333 000 000 EUR pentru MSCA;

| (iii) | 2 186 000 000 EUR pentru infrastructurile de cercetare; |
| --- | --- |

(iii)

2 186 000 000 EUR pentru infrastructurile de cercetare;

| (b) | 47 428 000 000 EUR pentru pilonul II, „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”, pentru perioada 2021-2027, din care:






  (i) | 6 893 000 000 EUR pentru clusterul „Sănătate”; |
| --- | --- | --- |

(b)

47 428 000 000 EUR pentru pilonul II, „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”, pentru perioada 2021-2027, din care:

(i)

6 893 000 000 EUR pentru clusterul „Sănătate”;

| (ii) | 1 386 000 000 EUR pentru clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”; |
| --- | --- |

(ii)

1 386 000 000 EUR pentru clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”;

| (iii) | 1 303 000 000 EUR pentru clusterul „Securitate civilă pentru societate”; |
| --- | --- |

(iii)

1 303 000 000 EUR pentru clusterul „Securitate civilă pentru societate”;

| (iv) | 13 462 000 000 EUR pentru clusterul „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu”; |
| --- | --- |

(iv)

13 462 000 000 EUR pentru clusterul „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu”;

| (v) | 13 462 000 000 EUR pentru clusterul „Climă, energie și mobilitate”; |
| --- | --- |

(v)

13 462 000 000 EUR pentru clusterul „Climă, energie și mobilitate”;

| (vi) | 8 952 000 000 EUR pentru clusterul „Alimente, bioeconomie, resurse naturale, agricultură și mediu”; |
| --- | --- |

(vi)

8 952 000 000 EUR pentru clusterul „Alimente, bioeconomie, resurse naturale, agricultură și mediu”;

| (vii) | 1 970 000 000 EUR pentru acțiunile nenucleare directe ale JRC; |
| --- | --- |

(vii)

1 970 000 000 EUR pentru acțiunile nenucleare directe ale JRC;

| (c) | 11 937 000 000 EUR pentru pilonul III, „O Europă inovatoare”, pentru perioada 2021-2027, din care:






  (i) | 8 752 000 000 EUR pentru CEI; |
| --- | --- | --- |

(c)

11 937 000 000 EUR pentru pilonul III, „O Europă inovatoare”, pentru perioada 2021-2027, din care:

(i)

8 752 000 000 EUR pentru CEI;

| (ii) | 459 000 000 EUR pentru ecosistemele europene de inovare; |
| --- | --- |

(ii)

459 000 000 EUR pentru ecosistemele europene de inovare;

| (iii) | 2 726 000 000 EUR pentru EIT; |
| --- | --- |

(iii)

2 726 000 000 EUR pentru EIT;

| (d) | 3 212 000 000 EUR pentru partea intitulată „Extinderea participării și consolidarea SEC” pentru perioada 2021-2027, din care:






  (i) | 2 842 000 000 EUR pentru „Extinderea participării și răspândirea excelenței”; |
| --- | --- | --- |

(d)

3 212 000 000 EUR pentru partea intitulată „Extinderea participării și consolidarea SEC” pentru perioada 2021-2027, din care:

(i)

2 842 000 000 EUR pentru „Extinderea participării și răspândirea excelenței”;

| (ii) | 370 000 000 EUR pentru „reformarea și consolidarea sistemului european de C&I”. |
| --- | --- |

(ii)

370 000 000 EUR pentru „reformarea și consolidarea sistemului european de C&I”.

(3)   Ca urmare a ajustării specifice fiecărui program prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093, cuantumul menționat la alineatul (1) pentru programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din prezentul regulament și pentru EIT se majorează cu o alocare suplimentară de 3 000 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, astfel cum se specifică în anexa II la Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093.

(4)   Repartizarea orientativă a cuantumului menționat la alineatul (3) este următoarea:

| (a) | 1 286 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru pilonul I, „Excelență științifică”, din care:






  (i) | 857 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru CEC; |
| --- | --- | --- |

(a)

1 286 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru pilonul I, „Excelență științifică”, din care:

(i)

857 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru CEC;

| (ii) | 236 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru MSCA; |
| --- | --- |

(ii)

236 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru MSCA;

| (iii) | 193 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru infrastructurile de cercetare; |
| --- | --- |

(iii)

193 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru infrastructurile de cercetare;

| (b) | 1 286 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru pilonul II, „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”, din care:






  (i) | 686 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”; |
| --- | --- | --- |

(b)

1 286 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru pilonul II, „Provocări globale și competitivitate industrială europeană”, din care:

(i)

686 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”;

| (ii) | 257 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Securitate civilă pentru societate”; |
| --- | --- |

(ii)

257 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Securitate civilă pentru societate”;

| (iii) | 171 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu”; |
| --- | --- |

(iii)

171 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu”;

| (iv) | 171 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Climă, energie și mobilitate”; |
| --- | --- |

(iv)

171 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru clusterul „Climă, energie și mobilitate”;

| (c) | 270 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru pilonul III, „O Europă inovatoare”, din care:






  (i) | 60 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru ecosistemele europene de inovare; |
| --- | --- | --- |

(c)

270 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru pilonul III, „O Europă inovatoare”, din care:

(i)

60 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru ecosistemele europene de inovare;

| (ii) | 210 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru EIT; |
| --- | --- |

(ii)

210 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru EIT;

| (d) | 159 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru partea intitulată „Extinderea participării și consolidarea SEC”, din care:






  (i) | 99 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru „Extinderea participării și răspândirea excelenței”; |
| --- | --- | --- |

(d)

159 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru partea intitulată „Extinderea participării și consolidarea SEC”, din care:

(i)

99 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru „Extinderea participării și răspândirea excelenței”;

| (ii) | 60 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru „reformarea și consolidarea sistemului european de C&I”. |
| --- | --- |

(ii)

60 000 000 EUR, la prețuri constante din 2018, pentru „reformarea și consolidarea sistemului european de C&I”.

(5)   Pentru a răspunde situațiilor neprevăzute sau unor nevoi și evoluții noi, Comisia poate, în cadrul procedurii bugetare anuale, să se abată de la cuantumurile menționate la alineatul (2) până la o limită maximă de 10 %. Nu se permite nicio astfel de abatere cu privire la cuantumurile menționate la alineatul (2) litera (b) punctul (vii) și la cuantumul total stabilit pentru partea intitulată „Extinderea participării și consolidarea SEC” menționat la alineatul (2).

(6)   Cuantumul menționat la alineatele (1) și (3) de la prezentul articol pentru programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și pentru EIT poate acoperi, de asemenea, cheltuieli pentru activități de pregătire, monitorizare, control, audit, evaluare și alte activități și cheltuieli necesare pentru gestionarea și implementarea programului, inclusiv toate cheltuielile administrative, precum și pentru evaluarea îndeplinirii obiectivelor sale. Cheltuielile administrative aferente acțiunilor indirecte nu depășesc 5 % din bugetul total aferent acțiunilor indirecte ale programului specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și al EIT. În plus, cuantumul menționat la alineatele (1) și (3) de la prezentul articol pentru programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și pentru EIT poate de asemenea acoperi:

| (a) | cheltuieli legate de studii, reuniuni ale experților, acțiuni de informare și comunicare, în măsura în care acestea au legătură cu obiectivele programului; |
| --- | --- |

(a)

cheltuieli legate de studii, reuniuni ale experților, acțiuni de informare și comunicare, în măsura în care acestea au legătură cu obiectivele programului;

| (b) | cheltuieli legate de rețele informatice axate pe prelucrarea și schimbul de informații, inclusiv pentru instrumente informatice instituționale și alte tipuri de asistență tehnică și administrativă necesare în legătură cu gestionarea programului. |
| --- | --- |

(b)

cheltuieli legate de rețele informatice axate pe prelucrarea și schimbul de informații, inclusiv pentru instrumente informatice instituționale și alte tipuri de asistență tehnică și administrativă necesare în legătură cu gestionarea programului.

(7)   Dacă este necesar pentru a permite gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2027, pot fi introduse în bugetul Uniunii credite pentru perioada de după 2027, pentru a acoperi cheltuielile prevăzute la alineatul (6).

(8)   Angajamentele bugetare pentru acțiuni care se desfășoară pe parcursul mai multor exerciții financiare pot fi repartizate în tranșe anuale pe mai multe exerciții financiare.

(9)   În conformitate cu articolul 193 alineatul (2) al doilea paragraf litera (a) din Regulamentul financiar, în cazuri justificate în mod corespunzător specificate în decizia de finanțare, pentru o perioadă limitată, activitățile sprijinite în temeiul prezentului regulament și costurile aferente pot fi considerate eligibile începând cu 1 ianuarie 2021, chiar dacă au fost implementate și, respectiv, suportate înainte de depunerea cererii de grant.

Articolul 13

Resurse din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene

(1)   Sub rezerva articolului 3 alineatele (3), (4), (7) și (9) din Regulamentul (UE) 2020/2094, măsurile menționate la articolul 1 alineatul (2) din regulamentul respectiv sunt puse în aplicare în cadrul programului pe baza cuantumurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din regulamentul respectiv.

(2)   Cuantumurile menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (UE) 2020/2094 constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat. Respectivele cuantumuri suplimentare sunt alocate exclusiv acțiunilor destinate C&I care vizează abordarea consecințelor crizei provocate de COVID-19, în special a consecințelor sale economice, sociale și societale. Se acordă prioritate IMM-urilor inovatoare și se acordă o atenție deosebită integrării acestora în proiectele colaborative din cadrul pilonului II.

(3)   Repartizarea orientativă a cuantumurilor menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (UE) 2020/2094 este următoarea:

| (a) | 25 % pentru clusterul „Sănătate”; |
| --- | --- |

(a)

25 % pentru clusterul „Sănătate”;

| (b) | 25 % pentru clusterul „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu”; |
| --- | --- |

(b)

25 % pentru clusterul „Dimensiunea digitală, industrie și spațiu”;

| (c) | 25 % pentru clusterul „Climă, energie și mobilitate”; |
| --- | --- |

(c)

25 % pentru clusterul „Climă, energie și mobilitate”;

| (d) | 25 % pentru CEI. |
| --- | --- |

(d)

25 % pentru CEI.

Articolul 14

Știința deschisă

(1)   Programul încurajează știința deschisă ca abordare a procesului științific bazat pe cooperare și pe diseminarea cunoașterii, în special în conformitate cu următoarele elemente care sunt asigurate în conformitate cu articolul 39 alineatul (3) din prezentul regulament:

| (a) | accesul deschis la publicațiile științifice care rezultă în urma cercetării finanțate prin program; |
| --- | --- |

(a)

accesul deschis la publicațiile științifice care rezultă în urma cercetării finanțate prin program;

| (b) | accesul deschis la datele de cercetare, inclusiv la cele care stau la baza publicațiilor științifice, în conformitate cu principiul „cât mai deschis cu putință și cât de închis este necesar”. |
| --- | --- |

(b)

accesul deschis la datele de cercetare, inclusiv la cele care stau la baza publicațiilor științifice, în conformitate cu principiul „cât mai deschis cu putință și cât de închis este necesar”.

(2)   În toate acordurile de asociere și de cooperare încheiate cu țări terțe, inclusiv în acordurile semnate de organismele de finanțare însărcinate cu gestionarea indirectă a programului se promovează și se încurajează principiul reciprocității în știința deschisă.

(3)   Gestionarea responsabilă a datelor de cercetare este asigurată în conformitate cu principiile de a fi „ușor de găsit”, „accesibile”, „interoperabile” și „reutilizabile” (denumite în continuare „principiile FAIR”). Se acordă atenție și conservării datelor pe termen lung.

(4)   Alte practici ale științei deschise sunt promovate și încurajate, inclusiv în beneficiul IMM-urilor.

Articolul 15

Finanțare alternativă, combinată și cumulativă și transferuri de resurse

(1)   Programul este implementat în sinergie cu alte programe ale Uniunii, în conformitate cu principiul prevăzut la articolul 7 alineatul (7).

(2)   Marca de excelență se acordă pentru cererile de propuneri specificate în programul de lucru. În conformitate cu dispoziția relevantă din Regulamentul privind dispozițiile comune pentru 2021-2027 și cu dispoziția relevantă din Regulamentul privind planurile strategice PAC, FEDR, FSE+ sau FEADR pot sprijini:

| (a) | acțiuni cofinanțate selecționate în cadrul programului; și |
| --- | --- |

(a)

acțiuni cofinanțate selecționate în cadrul programului; și

| (b) | acțiuni cărora le-a fost acordată o marcă de excelență cu condiția să respecte toate condițiile următoare:






  (i) | au fost evaluate în cadrul unei cereri de propuneri lansate în cadrul programului; |
| --- | --- | --- |

(b)

acțiuni cărora le-a fost acordată o marcă de excelență cu condiția să respecte toate condițiile următoare:

(i)

au fost evaluate în cadrul unei cereri de propuneri lansate în cadrul programului;

| (ii) | respectă cerințele minime de calitate din respectiva cerere de propuneri; și |
| --- | --- |

(ii)

respectă cerințele minime de calitate din respectiva cerere de propuneri; și

| (iii) | nu au fost finanțate în cadrul cererii de propuneri respective exclusiv ca urmare a unor constrângeri bugetare. |
| --- | --- |

(iii)

nu au fost finanțate în cadrul cererii de propuneri respective exclusiv ca urmare a unor constrângeri bugetare.

(3)   Contribuțiile financiare în temeiul programelor cofinanțate prin FEDR, FSE+, FEAMPA și FEADR pot fi considerate drept contribuție a statului membru participant la parteneriatele europene în temeiul articolului 10 alineatul (1) literele (b) și (c) din prezentul regulament, cu condiția respectării dispozițiilor relevante din Regulamentul privind dispozițiile comune pentru 2021-2027 și a regulamentelor specifice fiecărui fond.

(4)   O acțiune care a beneficiat de o contribuție din partea altui program al Uniunii poate primi o contribuție și în cadrul programului, cu condiția ca aceste contribuții să nu acopere aceleași costuri. Normele programului relevant al Uniunii se aplică contribuției corespunzătoare la acțiune. Finanțarea cumulativă nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii. Sprijinul din partea diferitelor programe ale Uniunii poate fi calculat pe bază proporțională, în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile de acordare a sprijinului.

(5)   Resursele alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate pot fi transferate, la cererea statului membru în cauză, către program sub rezerva condițiilor prevăzute în dispozițiile relevante din Regulamentul privind dispozițiile comune pentru 2021-2027. Comisia execută aceste resurse direct, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (a) din Regulamentul financiar, sau indirect, în conformitate cu litera (c) de la paragraful menționat. Resursele respective sunt utilizate în beneficiul statului membru în cauză.

(6)   În cazul în care Comisia nu și-a asumat un angajament juridic prin gestiune directă sau indirectă pentru resursele transferate în conformitate cu alineatul (5), resursele neangajate corespunzătoare pot fi transferate înapoi către unul sau mai multe dintre programele sursă respective, la cererea statului membru, în conformitate cu condițiile prevăzute în dispozițiile relevante din Regulamentul privind dispozițiile comune pentru 2021-2027.

Articolul 16

Țări terțe asociate la program

(1)   Programul este deschis asocierii următoarelor țări terțe (țări asociate):

| (a) | membrii Asociației Europene a Liberului Schimb care sunt membri ai SEE, în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European; |
| --- | --- |

(a)

membrii Asociației Europene a Liberului Schimb care sunt membri ai SEE, în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European;

| (b) | țările în curs de aderare, țările candidate și potențialii candidați la aderare, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a acestora la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective; |
| --- | --- |

(b)

țările în curs de aderare, țările candidate și potențialii candidați la aderare, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a acestora la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective;

| (c) | țările din cadrul politicii europene de vecinătate, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective; |
| --- | --- |

(c)

țările din cadrul politicii europene de vecinătate, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective;

| (d) | țările și teritoriile terțe care îndeplinesc toate criteriile următoare:






  (i) | dispun de o bună capacitate în domeniile științei, tehnologiei și inovării; |
| --- | --- | --- |

(d)

țările și teritoriile terțe care îndeplinesc toate criteriile următoare:

(i)

dispun de o bună capacitate în domeniile științei, tehnologiei și inovării;

| (ii) | se angajează în favoarea unei economii de piață deschise, bazate pe norme, incluzând un tratament corect și echitabil al drepturilor de proprietate intelectuală și respectarea drepturilor omului, susținută de instituții democratice; |
| --- | --- |

(ii)

se angajează în favoarea unei economii de piață deschise, bazate pe norme, incluzând un tratament corect și echitabil al drepturilor de proprietate intelectuală și respectarea drepturilor omului, susținută de instituții democratice;

| (iii) | promovează în mod activ politici menite să amelioreze bunăstarea economică și socială a cetățenilor. |
| --- | --- |

(iii)

promovează în mod activ politici menite să amelioreze bunăstarea economică și socială a cetățenilor.

(2)   Asocierea la program a oricărei țări terțe în temeiul alineatului (1) litera (d) se realizează în conformitate cu condițiile prevăzute într-un acord referitor la participarea țării terțe la orice program al Uniunii, cu condiția ca acordul:

| (a) | să asigure un echilibru adecvat în ceea ce privește contribuțiile și beneficiile țării terțe care participă la programele Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

să asigure un echilibru adecvat în ceea ce privește contribuțiile și beneficiile țării terțe care participă la programele Uniunii;

| (b) | să stabilească condițiile de participare la programele Uniunii, inclusiv calcularea contribuțiilor financiare la programele individuale, și la costurile administrative ale acestora; |
| --- | --- |

(b)

să stabilească condițiile de participare la programele Uniunii, inclusiv calcularea contribuțiilor financiare la programele individuale, și la costurile administrative ale acestora;

| (c) | să nu confere țării terțe competențe decizionale în ceea ce privește programul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

să nu confere țării terțe competențe decizionale în ceea ce privește programul Uniunii;

| (d) | să garanteze drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a proteja interesele financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

să garanteze drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a proteja interesele financiare ale Uniunii.

Contribuțiile menționate la primul paragraf litera (b) de la prezentul alineat constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar.

(3)   Domeniul de aplicare al asocierii fiecărei țări terțe la program ia în considerare o analiză a beneficiilor pentru Uniune și obiectivul de stimulare a creșterii economice în Uniune prin intermediul inovării. În consecință, cu excepția membrilor SEE, a țărilor în curs de aderare, a țărilor candidate și a potențialilor candidați la aderare, anumite părți ale programului pot fi excluse de la un acord de asociere pentru o anumită țară.

(4)   Acordul de asociere stabilește, în măsura în care este posibil, participarea reciprocă a entităților juridice stabilite în Uniune la programele echivalente din țările asociate, în conformitate cu condițiile stabilite în respectivele programe.

(5)   Condițiile care determină nivelul contribuției financiare asigură o corecție automată regulată a oricărui dezechilibru semnificativ comparativ cu cuantumul pe care entitățile stabilite în țara asociată îl primesc prin participarea la program, ținând seama de costurile de gestionare, execuție și exploatare a programului. Alocarea contribuțiilor financiare ține seama de nivelul de participare a entităților juridice din țările asociate la fiecare parte a programului.

TITLUL II

NORME DE PARTICIPARE ȘI DE DISEMINARE

CAPITOLUL I

Dispoziții generale

Articolul 17

Organisme de finanțare și acțiunile directe ale JRC

(1)   Normele prevăzute în prezentul titlu nu se aplică acțiunilor directe întreprinse de JRC.

(2)   În cazuri justificate corespunzător, organismele de finanțare pot deroga de la normele stabilite în prezentul titlu, cu excepția articolelor 18, 19 și 20:

| (a) | dacă o astfel de derogare este prevăzută în actul de bază prin care este instituit organismul de finanțare sau prin care acesta primește sarcini de execuție bugetară; sau |
| --- | --- |

(a)

dacă o astfel de derogare este prevăzută în actul de bază prin care este instituit organismul de finanțare sau prin care acesta primește sarcini de execuție bugetară; sau

| (b) | pentru organismele de finanțare în temeiul articolului 62 alineatul (1) litera (c) punctele (ii), (iii) sau (v) din Regulamentul financiar, dacă acest lucru este prevăzut în acordul de contribuție și dacă este necesar ca urmare a nevoilor lor specifice de funcționare sau a naturii acțiunii. |
| --- | --- |

(b)

pentru organismele de finanțare în temeiul articolului 62 alineatul (1) litera (c) punctele (ii), (iii) sau (v) din Regulamentul financiar, dacă acest lucru este prevăzut în acordul de contribuție și dacă este necesar ca urmare a nevoilor lor specifice de funcționare sau a naturii acțiunii.

Articolul 18

Acțiuni eligibile și principii etice

(1)   Fără a aduce atingere alineatului (2) din prezentul articol, numai acțiunile care pun în aplicare obiectivele menționate la articolul 3 sunt eligibile pentru finanțare.

Sunt excluse de la finanțare următoarele domenii de cercetare:

| (a) | activități de cercetare care urmăresc clonarea umană în scop de reproducere; |
| --- | --- |

(a)

activități de cercetare care urmăresc clonarea umană în scop de reproducere;

| (b) | activități menite să modifice moștenirea genetică a ființelor umane care ar putea duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare (28); |
| --- | --- |

(b)

activități menite să modifice moștenirea genetică a ființelor umane care ar putea duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare (28);

| (c) | activități destinate să creeze embrioni umani doar în scopul cercetării sau în scopul recoltării de celule stem, inclusiv prin intermediul transferului nucleului celulelor somatice. |
| --- | --- |

(c)

activități destinate să creeze embrioni umani doar în scopul cercetării sau în scopul recoltării de celule stem, inclusiv prin intermediul transferului nucleului celulelor somatice.

(2)   Cercetarea asupra celulelor stem umane, atât adulte, cât și embrionare, poate fi finanțată în funcție de conținutul propunerii științifice și de cadrul legal al statelor membre implicate. Nu se acordă finanțare în interiorul sau în afara Uniunii pentru activitățile de cercetare interzise în toate statele membre. Nu se acordă finanțare într-un stat membru pentru o activitate de cercetare care este interzisă în respectivul stat membru.

Articolul 19

Norme etice

(1)   Acțiunile desfășurate în temeiul programului respectă principiile etice și dreptul Uniunii relevant, dreptul intern relevant și dreptul internațional relevant, inclusiv carta și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și protocoalele sale adiționale.

Se acordă o atenție deosebită principiului proporționalității, dreptului la viața privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la integritatea fizică și mentală a persoanei, dreptului la nediscriminare și necesității de a asigura protecția mediului și niveluri ridicate de protecție a sănătății umane.

(2)   Entitățile juridice care participă la o acțiune furnizează:

| (a) | o autoevaluare privind etica care identifică și prezintă în detaliu toate aspectele legate de etică previzibile în legătură cu obiectivul, implementarea și impactul probabil al activităților care urmează a fi finanțate, inclusiv o confirmare a respectării dispozițiilor de la alineatul (1) și o descriere a modului în care va fi asigurat acest lucru; |
| --- | --- |

(a)

o autoevaluare privind etica care identifică și prezintă în detaliu toate aspectele legate de etică previzibile în legătură cu obiectivul, implementarea și impactul probabil al activităților care urmează a fi finanțate, inclusiv o confirmare a respectării dispozițiilor de la alineatul (1) și o descriere a modului în care va fi asigurat acest lucru;

| (b) | o confirmare a faptului că activitățile vor respecta Codul de conduită european pentru integritatea în cercetare publicat de ALLEA (All European Academies) și că nu vor fi desfășurate activități excluse de la finanțare; |
| --- | --- |

(b)

o confirmare a faptului că activitățile vor respecta Codul de conduită european pentru integritatea în cercetare publicat de ALLEA (All European Academies) și că nu vor fi desfășurate activități excluse de la finanțare;

| (c) | pentru activitățile desfășurate în afara Uniunii, o confirmare a faptului că aceleași activități ar fi fost autorizate într-un stat membru; și |
| --- | --- |

(c)

pentru activitățile desfășurate în afara Uniunii, o confirmare a faptului că aceleași activități ar fi fost autorizate într-un stat membru; și

| (d) | pentru activitățile care utilizează celule stem embrionare umane, după caz, detalii privind măsurile legate de licențe și control care vor fi luate de autoritățile competente ale statelor membre implicate, precum și detalii referitoare la aprobările privind etica care sunt obținute înainte de începerea activităților în cauză. |
| --- | --- |

(d)

pentru activitățile care utilizează celule stem embrionare umane, după caz, detalii privind măsurile legate de licențe și control care vor fi luate de autoritățile competente ale statelor membre implicate, precum și detalii referitoare la aprobările privind etica care sunt obținute înainte de începerea activităților în cauză.

(3)   Propunerile sunt verificate în mod sistematic pentru a identifica acțiunile care generează probleme etice complexe sau grave și pentru a le supune unei evaluări privind etica. Evaluarea privind etica se efectuează de către Comisie, cu excepția cazului în care această sarcină este delegată organismului de finanțare. Toate acțiunile care implică utilizarea de celule stem embrionare umane sau embrioni umani fac obiectul unei evaluări privind etica. Verificările și evaluările privind etica se efectuează cu sprijinul experților în materie de etică. Comisia și organismele de finanțare asigură transparența procedurilor privind etica fără a aduce atingere caracterului confidențial al conținutului respectivelor proceduri.

(4)   Înainte de începerea activităților relevante, entitățile juridice care participă la o acțiune obțin toate aprobările sau alte documente obligatorii din partea comitetelor de etică locale sau naționale relevante sau din partea altor organisme, cum ar fi autoritățile de protecție a datelor. Documentele respective sunt păstrate la dosar și sunt transmise Comisiei sau organismului de finanțare relevant la cerere.

(5)   Dacă este cazul, Comisia sau organismul de finanțare relevant efectuează controale privind etica. În cazul problemelor etice grave sau complexe, controalele privind etica se efectuează de către Comisie, cu excepția cazului în care Comisia deleagă această sarcină organismului de finanțare.

Controalele privind etica se efectuează cu sprijinul experților în materie de etică.

(6)   Acțiunile care nu îndeplinesc normele etice menționate la alineatele (1)-(4) și, prin urmare, nu sunt acceptabile din punct de vedere etic sunt respinse sau încheiate din momentul stabilirii caracterului lor inacceptabil din punct de vedere etic.

Articolul 20

Securitate

(1)   Acțiunile desfășurate în cadrul programului respectă normele de securitate aplicabile și în special normele privind protecția informațiilor clasificate împotriva divulgării neautorizate, inclusiv dreptul Uniunii relevant și dreptul intern relevant. În cazul cercetării efectuate în afara Uniunii folosind sau generând informații clasificate, este de asemenea necesar ca, pe lângă respectarea cerințelor respective, să se fi încheiat un acord de securitate între Uniune și țara terță în care urmează să se desfășoare activitatea de cercetare.

(2)   Dacă este cazul, propunerile cuprind o autoevaluare a securității care identifică orice probleme de securitate și prezintă în detaliu modul în care respectivele probleme vor fi soluționate pentru a respecta dreptul Uniunii relevant și dreptul intern relevant.

(3)   Dacă este cazul, Comisia sau organismul de finanțare relevant desfășoară o procedură de control de securitate pentru propunerile care prezintă probleme de securitate.

(4)   Dacă este cazul, acțiunile efectuate în cadrul programului respectă Decizia (UE, Euratom) 2015/444 și normele sale de punere în aplicare.

(5)   Entitățile juridice care participă la o acțiune asigură protecția împotriva divulgării neautorizate a informațiilor clasificate utilizate sau generate de acțiune. Înainte de începerea activităților în cauză, acestea prezintă dovada autorizării de securitate a persoanelor sau instalațiilor, emisă de autoritățile naționale de securitate.

(6)   În cazul în care experții externi independenți trebuie să lucreze cu informații clasificate, este necesară acordarea autorizației de securitate corespunzătoare înainte de numirea experților respectivi.

(7)   Dacă este cazul, Comisia sau organismul de finanțare relevant poate efectua controale de securitate.

(8)   Acțiunile care nu respectă normele de securitate prevăzute la prezentul articol pot fi respinse sau încheiate în orice moment.

CAPITOLUL II

Granturi

Articolul 21

Granturi

Granturile din cadrul programului sunt atribuite și gestionate în conformitate cu titlul VIII din Regulamentul financiar, cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul capitol.

Articolul 22

Entități juridice eligibile pentru participare

(1)   Orice entitate juridică, indiferent de locul în care își are sediul, și inclusiv entitățile juridice din țări terțe neasociate sau organizațiile internaționale pot participa la acțiuni în cadrul programului cu condiția îndeplinirii condițiilor prevăzute în prezentul regulament, precum și a oricăror condiții prevăzute în programul de lucru sau în cererea de propuneri.

(2)   Cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător în care programul de lucru prevede altfel, entitățile juridice care fac parte dintr-un consorțiu sunt eligibile pentru participarea la acțiuni în cadrul programului cu condiția ca respectivul consorțiu să includă:

| (a) | cel puțin o entitate juridică independentă stabilită într-un stat membru; și |
| --- | --- |

(a)

cel puțin o entitate juridică independentă stabilită într-un stat membru; și

| (b) | cel puțin alte două entități juridice independente stabilite în state membre diferite sau în țări asociate. |
| --- | --- |

(b)

cel puțin alte două entități juridice independente stabilite în state membre diferite sau în țări asociate.

(3)   Acțiunile de cercetare de frontieră ale CEC, acțiunile CEI, acțiunile de formare profesională și de mobilitate sau acțiunile de cofinanțare a programului pot fi implementate de către una sau mai multe entități juridice, cu condiția ca una dintre respectivele entități juridice să fie stabilită într-un stat membru sau într-o țară asociată, în temeiul unui acord încheiat în conformitate cu articolul 16.

(4)   Acțiunile de coordonare și de sprijin pot fi implementate de către una sau mai multe entități juridice, care pot fi stabilite într-un stat membru, într-o țară asociată sau, în cazuri excepționale, într-o altă țară terță.

(5)   Pentru acțiunile legate de activele strategice, interesele, autonomia sau securitatea Uniunii, programul de lucru poate prevedea că participarea poate fi limitată la entități juridice stabilite numai în statele membre sau la entități juridice stabilite în anumite țări asociate sau în alte țări terțe, în plus față de statele membre. Orice limitare a participării entităților juridice stabilite în țări asociate care sunt membre ale SEE este în conformitate cu clauzele și condițiile din Acordul privind Spațiul Economic European. Din motive excepționale și justificate în mod corespunzător, în scopul de a garanta protecția intereselor strategice ale Uniunii și ale statelor sale membre, programul de lucru poate să excludă, de asemenea, participarea la cereri de propuneri individuale a entităților juridice stabilite în Uniune sau în țări asociate controlate direct sau indirect de către țări terțe care nu sunt asociate sau de către entități juridice din țări terțe care nu sunt asociate sau să permită participarea acestora numai în anumite condiții prevăzute în programul de lucru.

(6)   În cazul în care acest lucru este oportun și justificat în mod corespunzător, programul de lucru poate prevedea și alte criterii de eligibilitate decât cele prevăzute la alineatele (2)-(5), pentru a ține seama de cerințele de politică specifice sau de natura și obiectivele acțiunii, inclusiv privind numărul de entități juridice, tipul de entitate juridică și locul în care își au sediul.

(7)   Pentru acțiunile care beneficiază de cuantumuri în temeiul articolului 15 alineatul (5), participarea este limitată la o singură entitate juridică stabilită în jurisdicția autorității de management care efectuează delegarea, cu excepția cazului în care se convine altfel cu autoritatea de management în cauză.

(8)   Dacă se indică acest lucru în programul de lucru, JRC poate participa la acțiuni.

(9)   JRC, organizațiile internaționale de cercetare europeană și entitățile juridice înființate în temeiul dreptului Uniunii sunt considerate ca fiind stabilite într-un alt stat membru decât cele în care sunt stabilite celelalte entități juridice care participă la acțiune.

(10)   Pentru acțiunile de cercetare de frontieră ale CEC și acțiunile de formare profesională și mobilitate, precum și când se prevede astfel în programul de lucru, organizațiile internaționale cu sediul într-un stat membru sau într-o țară asociată sunt considerate ca fiind stabilite în statul membru sau țara asociată în cauză. Pentru alte părți ale programului, se consideră că organizațiile internaționale, altele decât organizațiile europene de cercetare internațională, sunt stabilite într-o țară terță neasociată.

Articolul 23

Entități juridice eligibile pentru finanțare

(1)   Entitățile juridice sunt eligibile pentru finanțare dacă sunt stabilite într-un stat membru sau într-o țară asociată. Numai entitățile juridice stabilite în jurisdicția autorității de management care efectuează delegarea sunt eligibile pentru finanțare pentru acțiunile care beneficiază de cuantumuri în temeiul articolului 15 alineatul (5), cu excepția cazului în care se convine altfel cu autoritatea de management.

(2)   Entitățile juridice stabilite într-o țară terță neasociată suportă costurile aferente participării lor. Cu toate acestea, o entitate juridică stabilită în țări terțe neasociate cu venituri scăzute și medii și, în mod excepțional, în alte țări terțe neasociate sunt eligibile pentru finanțare într-o acțiune dacă:

| (a) | țara terță este menționată în programul de lucru adoptat de Comisie; sau |
| --- | --- |

(a)

țara terță este menționată în programul de lucru adoptat de Comisie; sau

| (b) | Comisia sau organismul de finanțare relevant consideră că participarea entității juridice în cauză este esențială pentru implementarea acțiunii. |
| --- | --- |

(b)

Comisia sau organismul de finanțare relevant consideră că participarea entității juridice în cauză este esențială pentru implementarea acțiunii.

(3)   Entitățile afiliate sunt eligibile pentru finanțare în cadrul unei acțiuni în cazul în care sunt stabilite într-un stat membru, într-o țară asociată sau într-o țară terță menționată în programul de lucru adoptat de Comisie.

(4)   Comisia pune periodic la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului informații privind cuantumul contribuțiilor financiare ale Uniunii acordate entităților juridice stabilite în țări terțe asociate și neasociate. În ceea ce privește țările asociate, informațiile respective includ și informații privind echilibrul lor financiar.

Articolul 24

Cereri de propuneri

(1)   Conținutul cererilor de propuneri pentru toate acțiunile este inclus în programul de lucru.

(2)   Dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor lor, se poate recurge, în situații excepționale, la cereri de propuneri restrânse pentru dezvoltarea de activități suplimentare sau pentru adăugarea de noi parteneri la acțiunile existente. În plus, programul de lucru poate prevedea posibilitatea ca unele entități juridice din țările cu performanțe scăzute în domeniul C&I să se alăture unor acțiuni de colaborare în domeniul C&I deja selectate, sub rezerva acordului din partea consorțiului respectiv și cu condiția ca la acesta să nu participe deja alte entități juridice din țările respective.

(3)   Nu este necesară o cerere de propuneri pentru acțiunile de coordonare și de sprijin sau pentru acțiunile de cofinanțare a programului care:

| (a) | urmează să fie desfășurate de JRC sau de entitățile juridice menționate în programul de lucru; |
| --- | --- |

(a)

urmează să fie desfășurate de JRC sau de entitățile juridice menționate în programul de lucru;

| (b) | nu intră în domeniul de aplicare al unei cereri de propuneri, în conformitate cu articolul 195 litera (e) din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(b)

nu intră în domeniul de aplicare al unei cereri de propuneri, în conformitate cu articolul 195 litera (e) din Regulamentul financiar.

(4)   Programul de lucru precizează cererile de propuneri pentru care pot fi acordate mărci de excelență. Cu autorizarea prealabilă din partea solicitantului, informațiile privind cererea și evaluarea pot fi comunicate autorităților financiare interesate, sub rezerva încheierii unor acorduri de confidențialitate.

Articolul 25

Cereri de propuneri comune

Comisia sau organismul de finanțare relevant poate lansa o cerere de propuneri comună împreună cu:

| (a) | țări terțe, inclusiv cu organizațiile și agențiile lor științifice și tehnologice; |
| --- | --- |

(a)

țări terțe, inclusiv cu organizațiile și agențiile lor științifice și tehnologice;

| (b) | organizații internaționale; |
| --- | --- |

(b)

organizații internaționale;

| (c) | entități juridice non-profit. |
| --- | --- |

(c)

entități juridice non-profit.

În cazul unei cereri comune de propuneri, solicitanții respectă cerințele prevăzute la articolul 22 și se stabilesc proceduri comune pentru selectarea și evaluarea propunerilor. Procedurile respective implică un grup echilibrat de experți numiți de fiecare parte.

Articolul 26

Achiziții înainte de comercializare și achiziții publice de soluții inovatoare

(1)   Acțiunile pot să vizeze sau să aibă ca obiectiv principal achizițiile înainte de comercializare sau achizițiile publice de soluții inovatoare efectuate de către beneficiari care sunt autorități contractante sau entități contractante, astfel cum sunt definite în Directivele 2014/24/UE (29) și 2014/25/UE (30) ale Parlamentului European și ale Consiliului.

(2)   Procedurile privind achizițiile:

| (a) | respectă normele privind concurența și principiile transparenței, nediscriminării, tratamentului egal, bunei gestiuni financiare și proporționalității; |
| --- | --- |

(a)

respectă normele privind concurența și principiile transparenței, nediscriminării, tratamentului egal, bunei gestiuni financiare și proporționalității;

| (b) | pot autoriza atribuirea unor contracte multiple în cadrul aceleiași proceduri (aprovizionarea de la mai mulți furnizori); |
| --- | --- |

(b)

pot autoriza atribuirea unor contracte multiple în cadrul aceleiași proceduri (aprovizionarea de la mai mulți furnizori);

| (c) | prevăd atribuirea contractelor ofertanților care oferă cel mai bun raport calitate-preț, asigurând, în același timp, absența conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(c)

prevăd atribuirea contractelor ofertanților care oferă cel mai bun raport calitate-preț, asigurând, în același timp, absența conflictelor de interese.

În cazul achizițiilor înainte de comercializare, atunci când este cazul și fără a aduce atingere principiilor enumerate la litera (a), procedura privind achizițiile poate fi simplificată sau accelerată și se pot prevedea condiții specifice, precum limitarea locului efectuării activităților care fac obiectul achizițiilor publice la teritoriul statelor membre și al țărilor asociate.

(3)   Contractantul care produce rezultate în cadrul achizițiilor înainte de comercializare deține cel puțin drepturile de proprietate intelectuală aferente respectivelor rezultate. Autoritățile contractante beneficiază cel puțin de drepturi de acces la rezultate scutite de redevențe pentru uz propriu și de dreptul de a acorda sau solicita contractanților să acorde licențe neexclusive unor părți terțe pentru a exploata rezultatele în numele autorității contractante în condiții echitabile și rezonabile, fără dreptul de a acorda sublicențe. În cazul în care un contractant nu reușește să exploateze din punct de vedere comercial rezultatele în decursul unei perioade date după achiziția înainte de comercializare, astfel cum s-a prevăzut în contract, autoritățile contractante îi pot solicita contractantului să transfere autorităților contractante drepturile de proprietate asupra rezultatelor, după ce l-au consultat pe acesta în legătură cu motivele neexploatării.

Articolul 27

Capacitatea financiară a solicitanților

(1)   În plus față de excepțiile prevăzute la articolul 198 alineatul (5) din Regulamentul financiar, capacitatea financiară este verificată numai pentru coordonator și numai dacă finanțarea solicitată din partea Uniunii pentru acțiune este egală cu sau mai mare de 500 000 EUR.

(2)   În pofida alineatului (1), dacă există motive de îndoială cu privire la capacitatea financiară a unui solicitant sau dacă există un risc mai ridicat ca urmare a participării la mai multe acțiuni în curs finanțate prin programele de C&I ale Uniunii, Comisia sau organismul de finanțare relevant verifică, de asemenea, capacitatea financiară a altor solicitanți sau a coordonatorilor inclusiv în cazul în care finanțarea solicitată este sub pragul menționat la alineatul (1).

(3)   În cazul în care capacitatea financiară este garantată din punct de vedere structural de către o altă entitate juridică, este verificată capacitatea financiară a respectivei entități juridice.

(4)   În cazul în care capacitatea financiară a unui solicitant este redusă, Comisia sau organismul de finanțare relevant poate să condiționeze participarea solicitantului de furnizarea unei declarații privind răspunderea în solidar de către o entitate afiliată.

(5)   Contribuția la mecanismul prevăzut la articolul 37 din prezentul regulament este considerată a fi o garanție suficientă în temeiul articolului 152 din Regulamentul financiar. Nicio garanție sau cauțiune suplimentară nu se acceptă din partea beneficiarilor și nu le este impusă acestora.

Articolul 28

Criteriile de atribuire și selecție

(1)   O propunere este evaluată pe baza următoarelor criterii de atribuire:

| (a) | excelența; |
| --- | --- |

(a)

excelența;

| (b) | impactul; |
| --- | --- |

(b)

impactul;

| (c) | calitatea și eficiența implementării. |
| --- | --- |

(c)

calitatea și eficiența implementării.

(2)   În cazul propunerilor de acțiuni ale CEC privind cercetarea de frontieră, se aplică numai criteriul menționat la alineatul (1) litera (a).

(3)   Programul de lucru stabilește detalii suplimentare privind aplicarea criteriilor de atribuire prevăzute la alineatul (1), inclusiv ponderările, plafoanele și, dacă este cazul, regulile relevante pentru tratarea propunerilor ex aequo, luând în considerare obiectivele cererii de propuneri. Condițiile de tratare a propunerilor ex aequo pot include următoarele criterii, lista nefiind exhaustivă: IMM-urile, genul și diversitatea geografică.

(4)   Comisia și alte organisme de finanțare iau în considerare posibilitatea unei proceduri de depunere și de evaluare în două etape și, dacă este cazul, propunerile anonimizate pot fi evaluate în prima etapă de evaluare, pe baza unuia sau mai multor criterii de atribuire menționate la alineatul (1).

Articolul 29

Evaluare

(1)   Propunerile sunt evaluate de comitetul de evaluare, care este format din experți externi independenți.

Pentru activitățile CEI, pentru misiuni și în cazuri justificate în mod corespunzător, astfel cum se prevede în programul de lucru adoptat de Comisie, comitetul de evaluare poate fi alcătuit parțial sau, în cazul acțiunilor de coordonare și de sprijin, parțial sau integral, din reprezentanți ai unor instituții sau organe ale Uniunii, astfel cum sunt menționate la articolul 150 din Regulamentul financiar.

Procesul de evaluare poate fi urmărit de către observatori independenți.

(2)   Dacă este cazul, comitetul de evaluare ierarhizează propunerile care au atins pragurile aplicabile, în conformitate cu:

| (a) | punctajele de evaluare; |
| --- | --- |

(a)

punctajele de evaluare;

| (b) | contribuția lor la îndeplinirea unor obiective de politică specifice, inclusiv la constituirea unui portofoliu coerent de proiecte, mai precis pentru activitățile din cadrul instrumentului Pathfinder, pentru misiuni și în alte cazuri justificate corespunzător, astfel cum se prevede în detaliu în programul de lucru adoptat de Comisie. |
| --- | --- |

(b)

contribuția lor la îndeplinirea unor obiective de politică specifice, inclusiv la constituirea unui portofoliu coerent de proiecte, mai precis pentru activitățile din cadrul instrumentului Pathfinder, pentru misiuni și în alte cazuri justificate corespunzător, astfel cum se prevede în detaliu în programul de lucru adoptat de Comisie.

Pentru activitățile CEI, pentru misiuni și în alte cazuri justificate în mod corespunzător, astfel cum se prevede în detaliu în programul de lucru adoptat de Comisie, comitetul de evaluare poate, de asemenea, să propună modificări ale propunerilor, în măsura în care respectivele modificări sunt necesare pentru coerența abordării portofoliului. Respectivele modificări sunt în conformitate cu condițiile de participare și respectă principiul egalității de tratament. Comitetul programului este informat cu privire la astfel de situații.

(3)   Procesul de evaluare este conceput astfel încât să evite conflictele de interese și subiectivismul. Se garantează transparența criteriilor de evaluare și a metodei de punctare a propunerii.

(4)   În conformitate cu articolul 200 alineatul (7) din Regulamentul financiar, solicitanților li se furnizează feedback în toate etapele procesului de evaluare și, atunci când propunerea este respinsă, acestora li se furnizează motivele respingerii.

(5)   Entitățile juridice stabilite în țările cu performanțe scăzute în domeniul C&I care au participat cu succes la componenta „Extinderea participării și răspândirea excelenței” primesc, la cerere, o evidență a participării lor, care poate însoți propunerile pentru părțile colaborative ale programului pe care le coordonează.

Articolul 30

Procedura de reexaminare a evaluării, întrebări și plângeri

(1)   În cazul în care consideră că procedura de evaluare aplicabilă nu a fost corect aplicată în ceea ce privește propunerea sa (31), solicitantul poate solicita o reexaminare a evaluării.

(2)   Doar aspectele procedurale ale evaluării pot face obiectul unei cereri de reexaminare a evaluării. Evaluarea pertinenței unei propuneri nu face obiectul unei reexaminări a evaluării.

(3)   O cerere de reexaminare a evaluării se referă la o propunere specifică și este prezentată în termen de 30 de zile de la comunicarea rezultatelor evaluării.

Un comitet de reexaminare a evaluării prezintă un aviz privind aspectele procedurale ale evaluării, având la conducere și în componență funcționari ai Comisiei sau ai organismului de finanțare relevant, care nu au fost implicați în evaluarea propunerilor. Comitetul de reexaminare a evaluării poate recomanda una dintre următoarele acțiuni:

| (a) | o reevaluare a propunerii care să fie efectuată în principal de către evaluatori care nu au fost implicați în evaluarea anterioară; sau |
| --- | --- |

(a)

o reevaluare a propunerii care să fie efectuată în principal de către evaluatori care nu au fost implicați în evaluarea anterioară; sau

| (b) | confirmarea evaluării inițiale. |
| --- | --- |

(b)

confirmarea evaluării inițiale.

(4)   O reexaminare a evaluării nu atrage întârzieri în procesul de selecție a propunerilor care nu fac obiectul reexaminării respective.

(5)   Comisia se asigură că există o procedură prin care participanții pot adresa în mod direct întrebări și plângeri cu privire la participarea lor în cadrul programului. Informațiile privind modul de înregistrare a întrebărilor sau a plângerilor sunt puse la dispoziție online.

Articolul 31

Durata procedurilor de acordare a granturilor

(1)   Prin derogare de la articolul 194 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul financiar, se aplică următoarele termene:

| (a) | pentru informarea tuturor solicitanților cu privire la rezultatul evaluării cererii lor, un termen maxim de cinci luni de la data limită de depunere a propunerilor complete; |
| --- | --- |

(a)

pentru informarea tuturor solicitanților cu privire la rezultatul evaluării cererii lor, un termen maxim de cinci luni de la data limită de depunere a propunerilor complete;

| (b) | pentru semnarea acordurilor de grant cu solicitanții, un termen maxim de opt luni de la data limită de depunere a propunerilor complete. |
| --- | --- |

(b)

pentru semnarea acordurilor de grant cu solicitanții, un termen maxim de opt luni de la data limită de depunere a propunerilor complete.

(2)   Programul de lucru poate stabili termene mai scurte decât cele prevăzute la alineatul (1).

(3)   În plus față de excepțiile prevăzute la articolul 194 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul financiar, termenele menționate la alineatul (1) de la prezentul articol pot fi depășite pentru acțiunile CEC, pentru misiuni și atunci când acțiunile sunt supuse unei evaluări privind etica sau unei evaluări de securitate.

Articolul 32

Execuția grantului

(1)   În cazul în care un beneficiar nu își îndeplinește obligațiile care îi revin în legătură cu implementarea tehnică a acțiunii, ceilalți beneficiari respectă obligațiile respective fără nicio finanțare suplimentară din partea Uniunii, cu excepția cazului în care sunt exonerați în mod expres de această obligație. Responsabilitatea financiară a fiecărui beneficiar se limitează la propria sa datorie, sub rezerva dispozițiilor privind mecanismul.

(2)   Acordul de grant poate stabili obiective de etapă și tranșele de prefinanțare aferente. Dacă obiectivele de etapă nu sunt îndeplinite, acțiunea poate fi suspendată, modificată sau, în cazuri justificate corespunzător, încheiată.

(3)   O acțiune poate fi, de asemenea, încheiată dacă rezultatele așteptate și-au pierdut relevanța pentru Uniune din motive științifice sau tehnologice sau, în cazul instrumentului Accelerator, și din motive economice, sau în cazul CEI și al misiunilor, și datorită relevanței lor ca parte a unui portofoliu de acțiuni. Comisia realizează o procedură împreună cu coordonatorul acțiunii și, dacă este cazul, cu experți externi independenți înainte de a decide încheierea unei acțiuni, în conformitate cu articolul 133 din Regulamentul financiar.

Articolul 33

Acorduri de grant

(1)   Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, elaborează modele de acorduri de grant între Comisie sau organismul de finanțare relevant și beneficiari, în conformitate cu prezentul regulament. În cazul în care este necesară o modificare semnificativă a unui model de acord de grant, printre altele în vederea unei simplificări în favoarea beneficiarilor, Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, revizuiește, după caz, modelul de acord de grant respectiv.

(2)   Acordurile de grant stabilesc drepturile și obligațiile beneficiarilor, precum și ale Comisiei sau ale organismului de finanțare relevant, în conformitate cu prezentul regulament. Acestea stabilesc, de asemenea, drepturile și obligațiile entităților juridice care devin beneficiari în cursul perioadei de implementare a acțiunii, precum și rolul și sarcinile unui coordonator.

Articolul 34

Rate de finanțare

(1)   Se aplică o rată de finanțare unică per acțiune pentru toate activitățile care sunt finanțate în cadrul acțiunii. Rata maximă per acțiune este stabilită în programul de lucru.

(2)   Pot fi rambursate până la 100 % din costurile eligibile totale ale unei acțiuni în cadrul programului, cu excepția:

| (a) | acțiunilor de inovare, în cazul cărora pot fi rambursate până la 70 % din costurile eligibile totale, cu excepția entităților juridice non-profit, în cazul cărora pot fi rambursate până la 100 % din costurile eligibile totale; |
| --- | --- |

(a)

acțiunilor de inovare, în cazul cărora pot fi rambursate până la 70 % din costurile eligibile totale, cu excepția entităților juridice non-profit, în cazul cărora pot fi rambursate până la 100 % din costurile eligibile totale;

| (b) | acțiunilor de cofinanțare a programului, în cazul cărora cel puțin 30 % din costurile eligibile totale și, în cazuri specifice și justificate în mod corespunzător, până la 70 % din costurile eligibile totale pot fi rambursate. |
| --- | --- |

(b)

acțiunilor de cofinanțare a programului, în cazul cărora cel puțin 30 % din costurile eligibile totale și, în cazuri specifice și justificate în mod corespunzător, până la 70 % din costurile eligibile totale pot fi rambursate.

(3)   Ratele de finanțare stabilite în prezentul articol se aplică, de asemenea, acțiunilor pentru care se stabilește o finanțare pe baza ratei forfetare, a costurilor unitare sau a sumelor forfetare pentru întreaga acțiune sau pentru o parte a acesteia.

Articolul 35

Costuri indirecte

(1)   Costurile indirecte eligibile sunt de 25 % din totalul costurilor directe eligibile, exceptând costurile directe eligibile pentru subcontractare, sprijinul financiar acordat terților și orice costuri unitare sau sume forfetare care includ costuri indirecte.

Dacă este cazul, costurile indirecte incluse în costurile unitare sau în sumele forfetare se calculează utilizând rata forfetară menționată la primul paragraf, cu excepția costurilor unitare pentru bunuri și servicii facturate intern care se calculează pe baza costurilor reale, în conformitate cu practicile obișnuite de contabilitate analitică ale beneficiarilor.

(2)   În pofida alineatului (1), în cazul în care programul de lucru prevede acest lucru, costurile indirecte pot fi declarate sub formă de sumă forfetară sau de costuri unitare.

Articolul 36

Costuri eligibile

(1)   În plus față de criteriile stabilite la articolul 186 din Regulamentul financiar, pentru beneficiarii care primesc o remunerație pe bază de proiect, costurile cu personalul sunt eligibile în limita remunerației pe care o persoană ar primi-o pentru activitatea desfășurată în cadrul unor proiecte de C&I finanțate prin programe naționale, inclusiv contribuțiile la asigurările sociale și alte costuri legate de remunerarea personalului alocat acțiunii, care rezultă din dreptul intern sau din contractul de muncă.

(2)   Prin derogare de la articolul 190 alineatul (1) din Regulamentul financiar, costurile resurselor puse la dispoziție de părți terțe prin intermediul unor contribuții în natură sunt eligibile în limita costurilor directe eligibile ale părții terțe.

(3)   Prin derogare de la articolul 192 din Regulamentul financiar, veniturile generate de exploatarea rezultatelor nu sunt considerate drept încasări generate de acțiune.

(4)   Beneficiarii pot utiliza practicile lor contabile obișnuite pentru a identifica și declara costurile suportate în legătură cu o acțiune, respectând toate clauzele și condițiile stabilite în acordul de grant, în conformitate cu prezentul regulament și cu articolul 186 din Regulamentul financiar.

(5)   Prin derogare de la articolul 203 alineatul (4) din Regulamentul financiar, un certificat referitor la situațiile financiare este obligatoriu pentru plata soldului dacă cuantumul declarat drept costuri reale și costuri unitare, calculat în conformitate cu practicile obișnuite de contabilitate analitică, este egal cu sau mai mare de 325 000 EUR.

Certificatele privind declarațiile financiare pot fi întocmite de un auditor extern autorizat sau, în cazul organismelor publice, acestea pot fi emise de un funcționar public competent și independent, în conformitate cu articolul 203 alineatul (4) din Regulamentul financiar.

(6)   Dacă este cazul, pentru acțiunile de formare și de mobilitate MSCA, contribuția Uniunii ține seama în mod corespunzător de toate costurile suplimentare ale beneficiarului legate de concediul de maternitate sau concediul pentru creșterea copilului, de concediul medical, de concediul special sau de o schimbare a organizației gazdă de recrutare sau de o schimbare a statutului familial al cercetătorului pe durata acordului de grant.

(7)   Costurile legate de accesul deschis, inclusiv planurile de gestionare a datelor, sunt eligibile pentru rambursare, conform acordului de grant.

Articolul 37

Mecanismul de asigurare reciprocă

(1)   Se stabilește un mecanism de asigurare reciprocă (denumit în continuare „mecanismul”) care înlocuiește fondul stabilit în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 și îi succedă acestuia. Mecanismul acoperă riscul legat de nerecuperarea sumelor datorate de beneficiari:

| (a) | Comisiei în temeiul Deciziei nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (32); |
| --- | --- |

(a)

Comisiei în temeiul Deciziei nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (32);

| (b) | Comisiei și organelor Uniunii în temeiul „Orizont 2020”; |
| --- | --- |

(b)

Comisiei și organelor Uniunii în temeiul „Orizont 2020”;

| (c) | Comisiei și organismelor de finanțare în temeiul programului. |
| --- | --- |

(c)

Comisiei și organismelor de finanțare în temeiul programului.

Acoperirea riscului privind organismele de finanțare menționate la primul paragraf litera (c) poate fi realizată prin intermediul unui sistem de acoperire indirectă prevăzut în acordul aplicabil și ținând cont de natura organismului de finanțare.

(2)   Mecanismul este gestionat de Uniune, reprezentată de Comisie, care acționează ca agent executiv. Comisia stabilește norme specifice de funcționare a mecanismului.

(3)   Beneficiarii contribuie cu echivalentul a 5 % din finanțarea Uniunii pentru acțiune. Pe baza unor evaluări periodice transparente, Comisia poate majora respectiva contribuție până la 8 % sau o poate reduce sub 5 %. Contribuția beneficiarilor la mecanism este dedusă din prefinanțarea inițială și este plătită la mecanism în numele beneficiarilor. Respectiva contribuție nu depășește cuantumul prefinanțării inițiale.

(4)   Contribuția beneficiarilor se restituie la momentul plății soldului.

(5)   Orice câștig financiar generat de mecanism este atribuit mecanismului. În cazul în care câștigul este insuficient, mecanismul nu intervine și Comisia sau organismul de finanțare relevant recuperează orice cuantum datorat direct de la beneficiari sau de la părți terțe.

(6)   Cuantumurile recuperate constituie venituri atribuite mecanismului în sensul articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar. După încheierea tuturor granturilor ale căror riscuri sunt acoperite direct sau indirect prin mecanism, orice sume restante sunt recuperate de Comisie și sunt înregistrate în bugetul Uniunii, sub rezerva deciziilor autorității legislative.

(7)   Mecanismul poate fi extins la beneficiarii oricărui alt program al Uniunii care face obiectul gestiunii directe. Comisia adoptă condițiile de participare ale beneficiarilor altor programe.

Articolul 38

Dreptul de proprietate și protecția

(1)   Beneficiarii sunt proprietarii rezultatelor pe care le generează. Ei se asigură că orice drepturi ale angajaților lor sau ale oricărei alte părți asupra rezultatelor pot fi exercitate într-un mod compatibil cu obligațiile beneficiarilor din acordul de grant.

Doi sau mai mulți beneficiari dețin în comun proprietatea asupra rezultatelor în cazul în care:

| (a) | le-au generat în comun; și |
| --- | --- |

(a)

le-au generat în comun; și

| (b) | nu este posibil:






  (i) | să se determine contribuția respectivă a fiecărui beneficiar; sau |
| --- | --- | --- |

(b)

nu este posibil:

(i)

să se determine contribuția respectivă a fiecărui beneficiar; sau

| (ii) | să se separe rezultatele atunci când se solicită, se obține sau se menține protecția rezultatelor. |
| --- | --- |

(ii)

să se separe rezultatele atunci când se solicită, se obține sau se menține protecția rezultatelor.

Coproprietarii încheie un acord în scris privind alocarea și condițiile de exercitare a drepturilor lor de proprietate comună. Cu excepția cazului în care se convine altfel în cadrul acordului de consorțiu sau în cadrul acordului de proprietate comună, fiecare coproprietar poate să acorde licențe neexclusive unor părți terțe pentru exploatarea rezultatelor deținute în comun (fără dreptul de a acorda sublicențe) dacă ceilalți coproprietari sunt informați în prealabil și primesc o compensație echitabilă și rezonabilă. Coproprietarii pot conveni în scris să aplice un alt regim decât proprietatea comună.

(2)   Beneficiarii care au primit finanțare din partea Uniunii își protejează în mod adecvat rezultatele în cazul în care protecția este posibilă și justificată, luând în considerare toate aspectele relevante, inclusiv perspectivele de exploatare comercială și orice alte interese legitime. Atunci când decid cu privire la protecție, beneficiarii iau în considerare, de asemenea, interesele legitime ale celorlalți beneficiari ai acțiunii.

Articolul 39

Exploatare și diseminare

(1)   Fiecare beneficiar care a primit finanțare din partea Uniunii depune toate eforturile pentru a exploata rezultatele pe care le deține sau pentru a se asigura că acestea sunt exploatate de o altă entitate juridică. Exploatarea poate fi realizată în mod direct de către beneficiari sau în mod indirect, în special prin transferul rezultatelor sau acordarea de licențe în conformitate cu articolul 40.

Programul de lucru poate prevedea obligații suplimentare privind exploatarea.

În cazul în care, în pofida eforturilor depuse, beneficiarul nu reușește să-și exploateze rezultatele în mod direct sau indirect în cursul unei perioade date stabilite în acordul de grant, acesta utilizează o platformă online adecvată, astfel cum a fost stabilită în acordul de grant, pentru a găsi părți interesate în vederea exploatării rezultatelor respective. La cererea beneficiarului se poate renunța la respectiva obligație, în cazul în care acest lucru este justificat.

(2)   Beneficiarii diseminează rezultatele obținute imediat ce este fezabil, într-un format accesibil public, sub rezerva unor eventuale restricții ca urmare a protejării drepturilor de proprietate intelectuală, a unor norme de securitate sau a unor interese legitime.

Programul de lucru poate prevedea obligații suplimentare privind diseminarea, protejând totodată interesele economice și științifice ale Uniunii.

(3)   Beneficiarii se asigură că accesul deschis la publicațiile științifice este oferit în conformitate cu clauzele și condițiile prevăzute în acordul de grant. În special, beneficiarii se asigură că ei înșiși sau autorii dețin suficiente drepturi de proprietate intelectuală pentru a respecta cerințele privind accesul deschis.

Clauzele și condițiile stabilite în acordul de grant prevăd, ca regulă generală, un acces deschis la datele de cercetare, dar oferind și posibilitatea aplicării unor excepții, conform principiului „cât mai deschis cu putință și cât de închis este necesar”, ținându-se seama de interesele legitime ale beneficiarilor, inclusiv exploatarea comercială, și de orice altă constrângere, cum ar fi normele privind protecția datelor, viața privată, confidențialitatea, secretele comerciale, interesele competitive ale Uniunii, normele de securitate sau drepturile de proprietate intelectuală.

Programul de lucru poate să prevadă stimulente sau obligații suplimentare în scopul adoptării practicilor științei deschise.

(4)   Beneficiarii gestionează toate datele de cercetare generate de o acțiune din cadrul programului cu respectarea principiilor FAIR și în conformitate cu acordul de grant și instituie un plan de gestionare a datelor.

Programul de lucru poate să prevadă, dacă se justifică, obligații suplimentare privind utilizarea EOSC pentru stocarea datelor de cercetare și acordarea accesului la acestea.

(5)   Beneficiarii care intenționează să își disemineze rezultatele informează în prealabil ceilalți beneficiari ai acțiunii. Orice alt beneficiar poate prezenta obiecții în cazul în care poate să demonstreze că diseminarea rezultatelor i-ar prejudicia în mod semnificativ interesele legitime legate de rezultatele sale sau de informațiile sale preexistente. În astfel de cazuri, rezultatele nu sunt diseminate decât dacă se iau măsuri corespunzătoare pentru protejarea respectivelor interese legitime.

(6)   Cu excepția cazului în care programul de lucru prevede altfel, propunerile cuprind un plan de exploatare și de diseminare a rezultatelor. În cazul în care exploatarea preconizată a rezultatelor presupune dezvoltarea, crearea, fabricarea și comercializarea unui produs sau a unui proces sau crearea și furnizarea unui serviciu, planul include o strategie pentru respectiva exploatare. Dacă planul prevede o exploatare a rezultatelor în principal în țări terțe neasociate, entitățile juridice explică de ce exploatarea este totuși considerată a fi în interesul Uniunii.

Beneficiarii actualizează planul de exploatare și de diseminare a rezultatelor în cursul și după încheierea acțiunii, în conformitate cu acordul de grant.

(7)   Pentru a asigura monitorizarea și diseminarea de către Comisie sau de către organismul de finanțare relevant, beneficiarii furnizează orice informație solicitată privind exploatarea și diseminarea rezultatelor lor, în conformitate cu acordul de grant. Sub rezerva intereselor legitime ale beneficiarilor, aceste informații sunt făcute publice.

Articolul 40

Transferul și acordarea de licențe

(1)   Beneficiarii pot să transfere dreptul de proprietate asupra rezultatelor lor. Aceștia se asigură că obligațiile lor se aplică și noului proprietar și că acesta are obligația de a le transmite mai departe în cazul oricărui transfer ulterior.

(2)   Beneficiarii care intenționează să transfere dreptul de proprietate asupra rezultatelor informează în prealabil orice alt beneficiar care are încă drepturi de acces la rezultate, cu excepția cazului în care se convine altfel în scris pentru anumite părți terțe identificate în mod specific, inclusiv pentru entitățile afiliate, sau cu excepția cazului în care este imposibil în temeiul legislației aplicabile. Notificarea include suficiente informații cu privire la noul proprietar pentru a permite oricărui beneficiar să evalueze efectele asupra drepturilor sale de acces.

Cu excepția cazului în care se convine altfel în scris pentru anumite părți terțe identificate în mod specific, inclusiv pentru entitățile afiliate, un beneficiar poate prezenta obiecții cu privire la transferul dreptului de proprietate asupra rezultatelor de către un alt beneficiar dacă poate să demonstreze că transferul ar avea un efect negativ asupra drepturilor sale de acces. În acest caz, transferul nu are loc până când nu se ajunge la un acord între beneficiarii în cauză. Acordul de grant stabilește termene în acest sens.

(3)   Beneficiarii pot să acorde licențe cu privire la rezultatele lor sau pot să acorde sub o altă formă dreptul de a le exploata, inclusiv în mod exclusiv, dacă acest lucru nu afectează respectarea obligațiilor lor. Se pot acorda licențe exclusive pentru rezultate, cu condiția ca toți ceilalți beneficiari implicați să își dea acordul că renunță la drepturile lor de acces la rezultate.

(4)   În cazul în care acest lucru este justificat, acordul de grant prevede dreptul Comisiei sau al organismului de finanțare relevant de a formula obiecții cu privire la transferurile dreptului de proprietate asupra rezultatelor sau cu privire la acordarea unei licențe exclusive privind rezultatele, dacă:

| (a) | beneficiarii care au generat rezultatele au primit finanțare din partea Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

beneficiarii care au generat rezultatele au primit finanțare din partea Uniunii;

| (b) | transferul sau acordarea de licențe se realizează către o entitate juridică stabilită într-o țară terță neasociată; și |
| --- | --- |

(b)

transferul sau acordarea de licențe se realizează către o entitate juridică stabilită într-o țară terță neasociată; și

| (c) | transferul sau acordarea de licențe nu este în conformitate cu interesele Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

transferul sau acordarea de licențe nu este în conformitate cu interesele Uniunii.

Dacă este prevăzut dreptul de a formula obiecții, beneficiarul transmite o notificare în prealabil privind intenția sa de a transfera dreptul de proprietate asupra rezultatelor sau de a acorda o licență exclusivă privind rezultatele. Se poate renunța în scris la dreptul de a formula obiecții cu privire la transferuri sau licențe acordate unor anumite entități juridice identificate în mod specific în cazul în care se instituie măsuri de apărare a intereselor Uniunii.

Articolul 41

Drepturi de acces

(1)   Cererile de exercitare a drepturilor de acces și renunțarea la drepturile de acces se realizează în scris.

(2)   Cu excepția cazului în care se convine altfel cu entitatea care acordă drepturile de acces, acestea nu includ dreptul de a acorda sublicențe.

(3)   Înainte de a adera la acordul de grant, beneficiarii se informează reciproc cu privire la orice restricții privind acordarea de acces la informațiile lor preexistente.

(4)   În cazul în care un beneficiar nu mai este implicat într-o acțiune, acest lucru nu îi afectează obligațiile de acordare a accesului.

(5)   În cazul în care un beneficiar nu își îndeplinește obligațiile, beneficiarii pot decide să îi retragă drepturile de acces respectivului beneficiar.

(6)   Beneficiarii acordă acces:

| (a) | la rezultatele lor fără să perceapă redevențe oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de rezultate pentru a-și pune în aplicare propriile sarcini; |
| --- | --- |

(a)

la rezultatele lor fără să perceapă redevențe oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de rezultate pentru a-și pune în aplicare propriile sarcini;

| (b) | la informațiile lor preexistente oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de acestea pentru a-și pune în aplicare propriile sarcini, sub rezerva oricăror restricții menționate la alineatul (3); accesul respectiv se acordă fără să se perceapă redevențe, cu excepția cazului în care beneficiarii convin altfel înainte de aderarea lor la acordul de grant; |
| --- | --- |

(b)

la informațiile lor preexistente oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de acestea pentru a-și pune în aplicare propriile sarcini, sub rezerva oricăror restricții menționate la alineatul (3); accesul respectiv se acordă fără să se perceapă redevențe, cu excepția cazului în care beneficiarii convin altfel înainte de aderarea lor la acordul de grant;

| (c) | la rezultatele lor și, sub rezerva oricăror restricții prevăzute la alineatul (3), la informațiile lor preexistente, oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de acestea pentru a exploata propriile sale rezultate; accesul respectiv se acordă în condiții echitabile și rezonabile care urmează să fie convenite. |
| --- | --- |

(c)

la rezultatele lor și, sub rezerva oricăror restricții prevăzute la alineatul (3), la informațiile lor preexistente, oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de acestea pentru a exploata propriile sale rezultate; accesul respectiv se acordă în condiții echitabile și rezonabile care urmează să fie convenite.

(7)   Cu excepția cazului în care se convine altfel de către beneficiari, aceștia acordă, de asemenea, acces la rezultatele lor și, sub rezerva oricăror restricții prevăzute la alineatul (3), la informațiile lor preexistente unei entități juridice care:

| (a) | este stabilită într-un stat membru sau într-o țară asociată; |
| --- | --- |

(a)

este stabilită într-un stat membru sau într-o țară asociată;

| (b) | se află sub controlul direct sau indirect al unui alt beneficiar sau se află sub același control direct sau indirect ca și beneficiarul respectiv sau controlează direct sau indirect beneficiarul respectiv; și |
| --- | --- |

(b)

se află sub controlul direct sau indirect al unui alt beneficiar sau se află sub același control direct sau indirect ca și beneficiarul respectiv sau controlează direct sau indirect beneficiarul respectiv; și

| (c) | are nevoie de acces pentru a exploata rezultatele beneficiarului respectiv, în conformitate cu obligațiile beneficiarului privind exploatarea. |
| --- | --- |

(c)

are nevoie de acces pentru a exploata rezultatele beneficiarului respectiv, în conformitate cu obligațiile beneficiarului privind exploatarea.

Accesul respectiv se acordă în condiții echitabile și rezonabile care urmează să fie convenite.

(8)   Se poate formula o cerere de obținere a drepturilor de acces în scopul exploatării în termen de maximum un an după încheierea acțiunii, cu excepția cazului în care beneficiarii convin cu privire la un alt termen.

(9)   Beneficiarii care au primit finanțare din partea Uniunii acordă acces la rezultatele lor fără să perceapă redevențe instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, în vederea elaborării, implementării și monitorizării politicilor sau programelor Uniunii. Accesul se limitează la utilizări necomerciale și neconcurențiale.

Aceste drepturi de acces nu includ informațiile preexistente ale beneficiarilor.

În cazul acțiunilor din clusterul „Securitatea civilă pentru societate”, beneficiarii care au primit finanțare din partea Uniunii acordă, de asemenea, acces la rezultatele lor fără să perceapă redevențe autorităților naționale din statele membre, în vederea elaborării, implementării și monitorizării politicilor sau programelor lor în acest domeniu. Accesul se limitează la utilizări necomerciale și neconcurențiale și face obiectul unui acord bilateral care definește condiții specifice menite să asigure faptul că drepturile de acces respective sunt utilizate numai în scopul preconizat și că sunt prevăzute obligații de confidențialitate corespunzătoare. Statul membru, instituția, organul, oficiul sau agenția Uniunii care formulează solicitarea informează toate statele membre cu privire la solicitarea respectivă.

(10)   Programul de lucru poate prevedea, după caz, obligații suplimentare privind drepturi de acces suplimentare.

Articolul 42

Dispoziții specifice

(1)   Se pot aplica dispoziții specifice privind dreptul de proprietate, exploatarea și diseminarea, transferul și licențele, precum și drepturile de acces, pentru acțiuni CEC, acțiuni de formare profesională și mobilitate, acțiuni legate de achizițiile înainte de comercializare, acțiuni legate de achizițiile publice de soluții inovatoare, acțiuni de cofinanțare a programului, precum și pentru acțiuni de coordonare și de sprijin.

(2)   Dispozițiile specifice menționate la alineatul (1) sunt stabilite în acordul de grant și nu modifică principiile și obligațiile privind accesul deschis.

Articolul 43

Premii

(1)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul capitol, premiile de stimulare sau recunoaștere din cadrul programului sunt atribuite și gestionate în conformitate cu titlul IX din Regulamentul financiar.

(2)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în programul de lucru sau în regulile concursurilor, orice entitate juridică, indiferent de locul în care își are sediul, poate participa la un concurs.

(3)   Comisia sau organismul de finanțare relevant poate organiza, dacă este cazul, concursuri cu premii împreună cu:

| (a) | alte organe ale Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

alte organe ale Uniunii;

| (b) | țări terțe, inclusiv cu organizațiile și agențiile lor științifice și tehnologice; |
| --- | --- |

(b)

țări terțe, inclusiv cu organizațiile și agențiile lor științifice și tehnologice;

| (c) | organizații internaționale; sau |
| --- | --- |

(c)

organizații internaționale; sau

| (d) | entități juridice fără scop lucrativ. |
| --- | --- |

(d)

entități juridice fără scop lucrativ.

(4)   Programele de lucru sau regulile concursurilor precizează obligațiile în ceea ce privește comunicarea și, dacă este cazul, exploatarea și diseminarea, dreptul de proprietate și drepturile de acces, inclusiv dispozițiile privind licențele.

CAPITOLUL III

Achiziții

Articolul 44

Achiziții

(1)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul capitol, achizițiile din cadrul programului sunt efectuate în conformitate cu titlul VII din Regulamentul financiar.

(2)   Achizițiile pot lua și forma unor achiziții înainte de comercializare sau a unor achiziții publice de soluții inovatoare efectuate de Comisie sau de organismul de finanțare relevant pe cont propriu sau în colaborare cu autoritățile contractante din statele membre și țările asociate. În astfel de cazuri se aplică normele prevăzute la articolul 26.

CAPITOLUL IV

Operațiuni de finanțare mixtă și finanțarea mixtă

Articolul 45

Operațiuni de finanțare mixtă

Operațiunile de finanțare mixtă din cadrul programului sunt implementate în conformitate cu Programul InvestEU și cu titlul X din Regulamentul financiar.

Articolul 46

Finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa și finanțarea mixtă în cadrul CEI

(1)   Componenta de grant și cea de avans rambursabil care alcătuiesc finanțarea mixtă în cadrul Orizont Europa și finanțarea mixtă în cadrul CEI fac obiectul articolelor 34-37.

(2)   Finanțarea mixtă în cadrul CEI este executată în conformitate cu articolul 48 din prezentul regulament. Sprijinul din finanțarea mixtă în cadrul CEI poate fi acordat până când acțiunea poate fi finanțată ca o operațiune de finanțare mixtă sau ca o operațiune de finanțare și de investiții acoperită în întregime de garanția Uniunii în cadrul Programului InvestEU. Prin derogare de la articolul 209 din Regulamentul financiar, condițiile prevăzute la alineatul (2) de la respectivul articol și, în special, la literele (a) și (d) de la respectivul alineat nu se aplică la momentul acordării finanțării mixte în cadrul CEI.

(3)   Finanțarea mixtă în cadrul Orizont Europa poate fi acordată pentru o acțiune de cofinanțare a programului în cazul în care un program comun al statelor membre și al țărilor asociate prevede utilizarea instrumentelor financiare în sprijinul acțiunilor selectate. Evaluarea și selecția unor astfel de acțiuni se efectuează în conformitate cu articolele 15, 23, 24, 27, 28 și 29. Condițiile de implementare a finanțării mixte în cadrul Orizont Europa sunt conforme cu articolul 32 și, prin analogie, cu articolul 48 alineatul (10), precum și cu orice condiții suplimentare și justificate prevăzute în programul de lucru.

(4)   Rambursările, inclusiv avansurile rambursate și veniturile din finanțarea mixtă în cadrul Orizont Europa și din finanțarea mixtă în cadrul CEI sunt considerate drept venituri alocate interne, în conformitate cu articolul 21 alineatul (3) litera (f) și articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul financiar.

(5)   Finanțarea mixtă în cadrul Orizont Europa și finanțarea mixtă în cadrul CEI se furnizează într-un mod care promovează competitivitatea Uniunii și nu denaturează concurența pe piața internă.

Articolul 47

Instrumentul
  Pathfinder

(1)   Instrumentul Pathfinder acordă granturi pentru proiecte de vârf cu grad ridicat de risc, implementate de consorții sau de beneficiari unici, vizând realizarea unor inovații radicale și crearea unor noi oportunități de piață. Instrumentul Pathfinder oferă sprijin în etapele incipiente ale cercetării și dezvoltării științifice, tehnologice sau bazate pe inovare aprofundată (deep tech), inclusiv validarea conceptului și prototipurile pentru validarea tehnologiei.

Instrumentul Pathfinder este implementat în principal prin intermediul unei cereri de propuneri deschise de propuneri ascendente cu termene-limită periodice în fiecare an și propune, de asemenea, concursuri pentru a dezvolta obiective strategice esențiale care necesită tehnologii deep tech și gândire radicală.

(2)   Activitățile de tranziție ale instrumentului Pathfinder ajută toate tipurile de cercetători și inovatori să-și construiască căi de dezvoltare comercială în Uniune, cum ar fi activități demonstrative și studii de fezabilitate pentru a evalua propunerile de afaceri potențiale, și sprijină crearea unor întreprinderi spin-off și înființarea de noi întreprinderi.

Lansarea și conținutul cererilor de propuneri pentru activitățile de tranziție aferente instrumentului Pathfinder se stabilesc având în vedere obiectivele și bugetul stabilite în programul de lucru pentru portofoliul de acțiuni vizat.

Se pot acorda granturi suplimentare pentru un cuantum fix care nu depășește 50 000 EUR fiecărei propuneri deja selectate în cadrul instrumentului Pathfinder și, după caz, în cadrul activităților de tranziție aferente instrumentului Pathfinder, prin intermediul unei cereri de propuneri, pentru desfășurarea de activități complementare, inclusiv acțiuni urgente de coordonare și sprijin și pentru consolidarea comunității de beneficiari ai portofoliului, cum ar fi evaluarea eventualelor spin-off-uri, a posibilelor inovații creatoare de piețe sau elaborarea unui plan de afaceri. Comitetul programului instituit în temeiul programului specific este informat cu privire la astfel de situații.

(3)   Criteriile de atribuire menționate la articolul 28 se aplică instrumentului Pathfinder.

Articolul 48

Instrumentul
  Accelerator

(1)   Instrumentul Accelerator urmărește în primul rând susținerea inovării creatoare de piețe. Acesta sprijină doar beneficiarii unici și oferă în principal finanțare mixtă. În anumite condiții, acesta poate oferi și sprijin exclusiv sub formă de granturi sau de capitaluri proprii.

Instrumentul Accelerator oferă următoarele tipuri de sprijin:

| (a) | sprijin prin finanțare mixtă pentru IMM-urile, inclusiv pentru întreprinderile nou-înființate și, în cazuri excepționale pentru întreprinderile cu capitalizare medie de mici dimensiuni, care realizează inovații radicale sau disruptive nebancabile; |
| --- | --- |

(a)

sprijin prin finanțare mixtă pentru IMM-urile, inclusiv pentru întreprinderile nou-înființate și, în cazuri excepționale pentru întreprinderile cu capitalizare medie de mici dimensiuni, care realizează inovații radicale sau disruptive nebancabile;

| (b) | sprijin exclusiv sub formă de granturi pentru IMM-urile, inclusiv întreprinderile nou-înființate, care realizează orice tip de inovare, de la inovare progresivă la cea radicală sau disruptivă, urmărind extinderea pe viitor; |
| --- | --- |

(b)

sprijin exclusiv sub formă de granturi pentru IMM-urile, inclusiv întreprinderile nou-înființate, care realizează orice tip de inovare, de la inovare progresivă la cea radicală sau disruptivă, urmărind extinderea pe viitor;

| (c) | sprijin exclusiv sub formă de capital propriu IMM-urilor nebancabile, inclusiv întreprinderilor nou-înființate, care au primit deja un sprijin exclusiv sub formă de granturi. |
| --- | --- |

(c)

sprijin exclusiv sub formă de capital propriu IMM-urilor nebancabile, inclusiv întreprinderilor nou-înființate, care au primit deja un sprijin exclusiv sub formă de granturi.

În cadrul instrumentului Accelerator se acordă sprijin exclusiv sub formă de granturi numai sub rezerva îndeplinirii următoarelor condiții cumulative:

| (a) | proiectul cuprinde informații cu privire la capacitatea și disponibilitatea de extindere ale solicitantului; |
| --- | --- |

(a)

proiectul cuprinde informații cu privire la capacitatea și disponibilitatea de extindere ale solicitantului;

| (b) | beneficiarul este întreprindere nou-înființată sau o IMM; |
| --- | --- |

(b)

beneficiarul este întreprindere nou-înființată sau o IMM;

| (c) | în cadrul instrumentului Accelerator se acordă unui beneficiar un sprijin exclusiv sub formă de granturi numai o singură dată pe durata implementării programului, cu un plafon maxim de 2,5 milioane EUR. |
| --- | --- |

(c)

în cadrul instrumentului Accelerator se acordă unui beneficiar un sprijin exclusiv sub formă de granturi numai o singură dată pe durata implementării programului, cu un plafon maxim de 2,5 milioane EUR.

(2)   Beneficiarul instrumentului Accelerator este o entitate juridică care îndeplinește criteriile pentru a fi considerată o întreprindere nou-înființată, o IMM sau, în situații excepționale, o întreprindere cu capitalizare medie de mici dimensiuni care intenționează să se extindă, stabilită într-un stat membru sau într-o țară asociată. Propunerea poate fi prezentată fie de către beneficiar, fie, cu condiția acordului prealabil al beneficiarului, de către una sau mai multe persoane fizice sau entități juridice care intenționează să înființeze sau să sprijine beneficiarul respectiv. În cazul din urmă, acordul de finanțare este semnat numai cu beneficiarul.

(3)   O singură decizie de atribuire acoperă și finanțează toate formele de contribuție a Uniunii prevăzute în cadrul finanțării mixte a CEI.

(4)   În temeiul articolelor 27, 28 și 29 și sub rezerva alineatului (5) de la prezentul articol, propunerile fac obiectul unei evaluări a valorii lor individuale de către experți externi independenți și sunt selectate pentru finanțare printr-o cerere de propuneri deschisă cu date-limită.

(5)   Propunerile prezentate sunt evaluate pe baza următoarelor criterii de atribuire:

| (a) | excelența; |
| --- | --- |

(a)

excelența;

| (b) | impactul; |
| --- | --- |

(b)

impactul;

| (c) | nivelul de risc al acțiunii care ar împiedica investițiile, calitatea și eficiența implementării și necesitatea sprijinului din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

nivelul de risc al acțiunii care ar împiedica investițiile, calitatea și eficiența implementării și necesitatea sprijinului din partea Uniunii.

(6)   Cu acordul solicitanților în cauză, Comisia sau organismele de finanțare care implementează programul (inclusiv comunitățile de cunoaștere și inovare ale EIT) pot să prezinte în mod direct, în vederea evaluării pe baza criteriilor de atribuire menționate la alineatul (5) litera (c), o propunere pentru o acțiune de inovare și de introducere pe piață care îndeplinește deja criteriile de atribuire menționate la alineatul (5) literele (a) și (b), sub rezerva îndeplinirii următoarelor condiții cumulative:

| (a) | propunerea rezultă din orice altă acțiune finanțată prin Orizont 2020, prin program sau, sub rezerva unui etape-pilot cu scop de explorare care urmează să fie lansată în cadrul primului program de lucru, din programe naționale și/sau regionale, pornindu-se de la o trecere în revistă a cererii pentru un astfel de mecanism, ale cărui dispoziții detaliate sunt prevăzute în programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a); |
| --- | --- |

(a)

propunerea rezultă din orice altă acțiune finanțată prin Orizont 2020, prin program sau, sub rezerva unui etape-pilot cu scop de explorare care urmează să fie lansată în cadrul primului program de lucru, din programe naționale și/sau regionale, pornindu-se de la o trecere în revistă a cererii pentru un astfel de mecanism, ale cărui dispoziții detaliate sunt prevăzute în programul specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a);

| (b) | propunerea se bazează pe o evaluare a proiectului efectuată în cursul celor doi ani anteriori, care examinează excelența și impactul propunerii și face obiectul condițiilor și procedurilor detaliate în programul de lucru. |
| --- | --- |

(b)

propunerea se bazează pe o evaluare a proiectului efectuată în cursul celor doi ani anteriori, care examinează excelența și impactul propunerii și face obiectul condițiilor și procedurilor detaliate în programul de lucru.

(7)   Poate fi acordată o marcă de excelență, sub rezerva îndeplinirii următoarelor condiții cumulative:

| (a) | beneficiarul este o întreprindere nou-înființată, o IMM sau o întreprindere cu capitalizare medie de mici dimensiuni; |
| --- | --- |

(a)

beneficiarul este o întreprindere nou-înființată, o IMM sau o întreprindere cu capitalizare medie de mici dimensiuni;

| (b) | propunerea a fost eligibilă și a atins pragurile aplicabile pentru criteriile de atribuire menționate la alineatul (5) literele (a) și (b); |
| --- | --- |

(b)

propunerea a fost eligibilă și a atins pragurile aplicabile pentru criteriile de atribuire menționate la alineatul (5) literele (a) și (b);

| (c) | activitatea ar fi eligibilă în cadrul unei acțiuni de inovare. |
| --- | --- |

(c)

activitatea ar fi eligibilă în cadrul unei acțiuni de inovare.

(8)   În cazul în care o propunere a îndeplinit criteriile de evaluare, experții externi independenți propun un sprijin corespunzător în cadrul instrumentului Accelerator, pe baza riscului asumat și a resurselor și timpului necesare pentru a aduce și a introduce inovația pe piață.

Comisia, pe baza unor motive justificate, poate respinge o propunere reținută de experți externi independenți, inclusiv din cauza neconformității cu obiectivele politicilor Uniunii. Comitetul programului este informat cu privire la motivele unei astfel de respingeri.

(9)   Componenta „grant” sau „avans rambursabil” a sprijinului prin instrumentul Accelerator nu depășește 70 % din costurile totale eligibile ale acțiunii de inovare selectate.

(10)   Condițiile de implementare a componentelor „capitaluri proprii” și „sprijin rambursabil” ale sprijinului prin instrumentul Accelerator sunt stabilite în Decizia (UE)2021/764.

(11)   Contractul pentru acțiunea selectată stabilește obiective de etapă specifice măsurabile și prefinanțarea și plățile în tranșe corespunzătoare ale sprijinului prin instrumentul Accelerator.

În cazul finanțării mixte în cadrul CEI, activitățile care corespund unei acțiuni de inovare pot fi lansate și se poate plăti prima tranșă de prefinanțare a grantului sau avansul rambursabil înainte de execuția altor componente ale finanțării mixte atribuite în cadrul CEI. Execuția respectivelor componente este condiționată de realizarea obiectivelor de etapă specifice stabilite în contract.

(12)   În conformitate cu contractul, acțiunea este suspendată, modificată sau, în cazuri justificate corespunzător, încheiată dacă obiectivele de etapă măsurabile nu sunt atinse. De asemenea, ea poate fi încheiată dacă nu se poate realiza introducerea pe piață preconizată, în special în Uniune.

În cazuri excepționale și la recomandarea comitetului CEI, Comisia poate decide să mărească sprijinul prin instrumentul Accelerator sub rezerva evaluării proiectului de către experți externi independenți. Comitetul programului este informat cu privire la astfel de situații.

CAPITOLUL V

Experți

Articolul 49

Numirea experților externi independenți

(1)   Experții externi independenți sunt identificați și selectați pe baza unor cereri de exprimare a interesului individuale și a unor cereri adresate unor organizații relevante precum agențiile de cercetare, institutele de cercetare, universitățile, organizațiile de standardizare, organizațiile societății civile sau întreprinderile, în vederea stabilirii unei baze de date cu candidați.

Prin derogare de la articolul 237 alineatul (3) din Regulamentul financiar, în mod excepțional și în cazuri justificate corespunzător, Comisia sau organismul de finanțare relevant poate selecta, într-un mod transparent, experți individuali dispunând de competențele adecvate care nu sunt incluși în baza de date, cu condiția ca în urma cererii de exprimare a interesului să nu fi fost găsiți experți externi independenți potriviți.

Acești experți își declară independența și capacitatea de a sprijini obiectivele programului.

(2)   În conformitate cu articolul 237 alineatele (2) și (3) din Regulamentul financiar, experții externi independenți sunt remunerați pe baza unor condiții standard. Dacă acest lucru este justificat, în cazuri excepționale, poate fi acordat un nivel adecvat de remunerare care depășește condițiile standard, pe baza standardelor relevante ale pieței, în special pentru anumiți experți la nivel înalt. Aceste costuri sunt acoperite din cheltuielile programului.

(3)   În plus față de informațiile menționate la articolul 38 alineatele (2) și (3) din Regulamentul financiar, numele experților externi independenți numiți cu titlu personal pentru a evalua cererile de grant sunt publicate, împreună cu domeniul lor de competență, cel puțin o dată pe an pe pagina de internet a Comisiei sau a organismului de finanțare. Informațiile respective sunt colectate, prelucrate și publicate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (33).

(4)   Comisia sau organismul de finanțare relevant ia măsurile corespunzătoare pentru a preveni conflictele de interese în legătură cu implicarea experților externi independenți, în conformitate cu articolul 61 și articolul 150 alineatul (5) din Regulamentul financiar.

Comisia sau organismul de finanțare relevant se asigură că un expert care se confruntă cu un conflict de interese în legătură cu o chestiune cu privire la care este solicitat să se pronunțe nu ia parte la evaluare și nu oferă consiliere sau asistență cu privire la chestiunea în cauză.

(5)   La numirea experților independenți externi, Comisia sau organismul de finanțare relevant ia măsurile corespunzătoare pentru a încerca să asigure o componență echilibrată în cadrul grupurilor de experți și al comitetelor de evaluare din punctul de vedere al competențelor, experienței, cunoștințelor, inclusiv în privința specializării, în special în domeniul ȘSU, al diversității geografice și al genului, ținând seama de situația din domeniul acțiunii.

(6)   Atunci când este cazul, pentru fiecare cerere de propuneri se asigură un număr corespunzător de experți externi independenți pentru a garanta calitatea evaluării.

(7)   Informațiile privind nivelul de remunerare al tuturor experților externi independenți sunt puse la dispoziția Parlamentului European și Consiliului.

TITLUL III

MONITORIZAREA, COMUNICAREA, EVALUAREA ȘI CONTROLUL PROGRAMULUI

Articolul 50

Monitorizare și raportare

(1)   Comisia monitorizează permanent managementul și implementarea programului, a programului specific menționat la articolul 1 alineatul (2) litera (a) și a activităților EIT. Pentru o mai mare transparență, datele sunt făcute publice, într-un mod accesibil, și pe pagina de internet a Comisiei, în conformitate cu ultima actualizare. În special datele privind proiectele finanțate în cadrul CEC, privind parteneriatele europene, misiunile, CEI și EIT sunt incluse în aceeași bază de date.

Baza de date cuprinde:

| (a) | indicatori pe perioade limitate de timp pentru raportările anuale privind progresele înregistrate de program în direcția realizării obiectivelor menționate la articolul 3, astfel cum sunt prevăzuți în anexa V, în funcție de căile de impact; |
| --- | --- |

(a)

indicatori pe perioade limitate de timp pentru raportările anuale privind progresele înregistrate de program în direcția realizării obiectivelor menționate la articolul 3, astfel cum sunt prevăzuți în anexa V, în funcție de căile de impact;

| (b) | informații privind nivelul de integrare a ȘSU, raportul dintre NMT mai scăzute și mai ridicate din cadrul cercetării colaborative, progresul în ceea ce privește participarea țărilor vizate de extinderea participării, componența geografică a consorțiilor în proiectele colaborative, evoluția salariilor cercetătorilor, utilizarea procedurii de depunere și evaluare în două etape, măsurile pentru facilitarea relațiilor de colaborare în C&I europeană, utilizarea reexaminării evaluărilor și numărul și tipurile de plângeri, nivelul de integrare a aspectelor legate de climă și cheltuielile aferente, participarea IMM-urilor, participarea sectorului privat, distribuția de gen în participarea la acțiunile finanțate, comitetele de evaluare, comitetele și grupurile consultative, mărcile de excelență, parteneriatele europene, precum și rata de cofinanțare, finanțarea cumulativă și complementară din alte programe ale Uniunii, infrastructurile de cercetare, durata procedurilor de acordare a granturilor, nivelul cooperării internaționale, implicarea cetățenilor și participarea societății civile; |
| --- | --- |

(b)

informații privind nivelul de integrare a ȘSU, raportul dintre NMT mai scăzute și mai ridicate din cadrul cercetării colaborative, progresul în ceea ce privește participarea țărilor vizate de extinderea participării, componența geografică a consorțiilor în proiectele colaborative, evoluția salariilor cercetătorilor, utilizarea procedurii de depunere și evaluare în două etape, măsurile pentru facilitarea relațiilor de colaborare în C&I europeană, utilizarea reexaminării evaluărilor și numărul și tipurile de plângeri, nivelul de integrare a aspectelor legate de climă și cheltuielile aferente, participarea IMM-urilor, participarea sectorului privat, distribuția de gen în participarea la acțiunile finanțate, comitetele de evaluare, comitetele și grupurile consultative, mărcile de excelență, parteneriatele europene, precum și rata de cofinanțare, finanțarea cumulativă și complementară din alte programe ale Uniunii, infrastructurile de cercetare, durata procedurilor de acordare a granturilor, nivelul cooperării internaționale, implicarea cetățenilor și participarea societății civile;

| (c) | nivelurile de cheltuieli defalcate la nivel de proiect, pentru a permite o analiză specifică, inclusiv pentru fiecare zonă de intervenție; |
| --- | --- |

(c)

nivelurile de cheltuieli defalcate la nivel de proiect, pentru a permite o analiză specifică, inclusiv pentru fiecare zonă de intervenție;

| (d) | nivelul de subscriere excesivă, în special numărul de propuneri, respectiv numărul pentru fiecare cerere de propuneri, punctajul lor mediu și ponderea propunerilor peste și sub pragurile de calitate. |
| --- | --- |

(d)

nivelul de subscriere excesivă, în special numărul de propuneri, respectiv numărul pentru fiecare cerere de propuneri, punctajul lor mediu și ponderea propunerilor peste și sub pragurile de calitate.

(2)   Pentru a se asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate de program în direcția realizării obiectivelor sale, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 55, pentru a modifica anexa V în ceea ce privește indicatorii aferenți căilor de impact, în cazul în care se consideră a fi necesar, și pentru a stabili valori de referință și ținte, precum și pentru a completa prezentul regulament cu dispoziții privind stabilirea unui cadru de monitorizare și evaluare.

(3)   Sistemul de raportare cu privire la performanță asigură faptul că datele pentru monitorizarea implementării și a rezultatelor programului sunt colectate în mod eficient, eficace și la timp, fără a spori sarcina administrativă pentru beneficiari. În acest scop, se impun cerințe de raportare proporționale destinatarilor fondurilor Uniunii, inclusiv la nivelul cercetătorilor implicați în acțiuni pentru a le putea monitoriza cariera și mobilitatea și, după caz, statelor membre.

(4)   Analiza calitativă efectuată de Comisie și de organismele de finanțare ale Uniunii sau naționale completează cât mai mult posibil datele cantitative.

(5)   Măsurile care vizează facilitarea relațiilor de colaborare din cadrul C&I europene sunt monitorizate și revizuite în contextul programelor de lucru.

Articolul 51

Informare, comunicare, publicitate, diseminare și exploatare

(1)   Destinatarii fondurilor din partea Uniunii recunosc originea fondurilor respective și asigură vizibilitatea fondurilor din partea Uniunii, în special cu ocazia promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora, inclusiv pentru premii, prin oferirea de informații specifice coerente, concrete și proporționale, unor categorii de public diverse, care includ mass-media și publicul larg.

(2)   Comisia pune în aplicare acțiuni de informare și comunicare privind programul, acțiunile întreprinse în temeiul programului și rezultatele obținute. În plus, Comisia comunică statelor membre și beneficiarilor informații detaliate, în timp util. Entităților interesate li se oferă servicii de corelare a activităților care se bazează pe dovezi, pe analizele de date și pe afinitățile din cadrul rețelelor, pentru a alcătui consorții pentru proiecte colaborative, acordându-se o atenție specială identificării oportunităților de stabilire de contacte pentru entitățile juridice din țări cu performanțe scăzute în domeniul C&I. Pe baza unei astfel de analize, pot fi organizate evenimente speciale pentru corelarea activităților în funcție de cererile de propuneri specifice.

(3)   Comisia instituie, de asemenea, o strategie de diseminare și exploatare menită să îmbunătățească disponibilitatea și difuzarea rezultatelor C&I și a cunoștințelor generate de program, pentru a accelera exploatarea în vederea penetrării pe piață și a crește impactul programului.

(4)   Resursele financiare alocate programului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, precum și la activitățile de informare, comunicare, publicitate, diseminare și exploatare, în măsura în care respectivele priorități sunt legate de obiectivele menționate la articolul 3.

Articolul 52

Evaluarea programului

(1)   Evaluările programului se efectuează în timp util pentru a putea contribui la procesul decizional referitor la program, la următorul program-cadru și la alte inițiative relevante pentru C&I.

(2)   Evaluarea intermediară a programului se realizează cu sprijinul unor experți independenți selectați pe baza unui proces transparent, odată ce sunt disponibile suficiente informații cu privire la implementarea programului, dar nu mai târziu de patru ani de la începerea respectivei implementări. Aceasta include o analiză a portofoliului și o evaluare a impactului pe termen lung al programelor-cadru precedente și constituie baza pentru ajustarea implementării sau reorientarea programului, după caz. Se evaluează eficacitatea, eficiența, relevanța și coerența programului, precum și valoarea adăugată pentru Uniune în cadrul acestuia.

(3)   La finalul implementării programului, dar nu mai târziu de patru ani de la sfârșitul perioadei indicate la articolul 1, Comisia efectuează o evaluare finală a programului. Aceasta include o evaluare a impactului pe termen lung al programelor-cadru precedente.

(4)   Comisia publică și comunică concluziile evaluărilor, însoțite de observațiile sale și le prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.

Articolul 53

Audituri

(1)   Sistemul de control al programului asigură un echilibru adecvat între încredere și control, ținând cont de costurile administrative și de alte costuri ale controalelor de la toate nivelurile, în special pentru beneficiari. Normele de audit sunt clare, consecvente și coerente pe tot parcursul programului.

(2)   Strategia de audit a programului se bazează pe auditul financiar al unui eșantion reprezentativ de cheltuieli din ansamblul programului. Eșantionul reprezentativ este completat de o selecție bazată pe evaluarea riscurilor legate de cheltuieli. Acțiunile care beneficiază de finanțare comună din partea mai multor programe ale Uniunii fac obiectul unui singur audit, care vizează toate programele implicate și normele aplicabile acestora.

(3)   În plus, Comisia sau organismul de finanțare relevant se poate baza pe audituri ale sistemelor și ale proceselor la nivelul beneficiarilor. Respectivele audituri sunt facultative pentru anumite tipuri de beneficiari și verifică sistemele și procesele beneficiarilor, fiind completate de un audit al operațiunilor. Acestea se realizează de un auditor independent care are competența de a efectua audituri legale ale documentelor contabile în conformitate cu Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (34). Auditurile sistemelor și ale proceselor pot fi utilizate de Comisie sau de organismul de finanțare relevant pentru a stabili asigurarea globală în ceea ce privește buna gestiune financiară a cheltuielilor, precum și pentru a reexamina nivelul auditurilor ex post și al certificatelor referitoare la situațiile financiare.

(4)   În conformitate cu articolul 127 din Regulamentul financiar, Comisia sau organismul de finanțare relevant se poate baza pe auditurile cu privire la utilizarea contribuțiilor Uniunii efectuate de alte persoane sau entități independente și competente, inclusiv de alte persoane sau entități decât cele mandatate de instituțiile sau organele Uniunii.

(5)   Auditurile pot fi efectuate în termen de maximum doi ani de la plata soldului.

(6)   Comisia publică orientări privind auditul, pentru a asigura o aplicare și o interpretare fiabile și uniforme ale procedurilor și normelor de audit pe întreaga durată a programului.

Articolul 54

Protecția intereselor financiare ale Uniunii

În cazul în care o țară terță participă la program printr-o decizie adoptată în temeiul unui acord internațional sau în temeiul oricărui alt instrument juridic, țara terță în cauză acordă accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin. În cazul OLAF, aceste drepturi includ dreptul de a efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013.

Articolul 55

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 50 alineatul (2) se conferă Comisiei până la 31 decembrie 2028.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 50 alineatul (2) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 50 alineatul (2) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

TITLUL IV

DISPOZIȚII FINALE ȘI TRANZITORII

Articolul 56

Abrogare

Regulamentele (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2021.

Articolul 57

Dispoziții tranzitorii

(1)   Prezentul regulament nu aduce atingere continuării sau modificării acțiunilor inițiate în temeiul Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013, care continuă să se aplice acțiunilor respective până la încheierea acestora. Planurile de lucru și acțiunile prevăzute în planurile de lucru adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1290/2013 și în temeiul actelor de bază ale organismelor de finanțare corespunzătoare sunt în continuare reglementate, de asemenea, de Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 și de respectivele acte de bază până la finalizarea lor.

(2)   Pachetul financiar aferent programului poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru a asigura tranziția între program și măsurile adoptate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1291/2013.

Articolul 58

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 aprilie 2021.

Pentru Parlamentul European

Președintele

D. M. SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  JO C 62, 15.2.2019, p. 33 și JO C 364, 28.10.2020, p. 124.

1

(2)  
  JO C 461, 21.12.2018, p. 79.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 17 aprilie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și poziția în primă lectură a Consiliului din 16 martie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Poziția Parlamentului European din ... (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui Instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 23).

5

(6)  
  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (JO L 347, 20.12.2013, p. 104).

7

(8)  
  JO C 331, 18.9.2018, p. 30.

8

(9)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092 (a se vedea pagina 149 din prezentul Jurnal Oficial).

10

(11)  Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului din 10 mai 2021 de instituire a programului specific de implementare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de abrogare a Deciziei 2013/743/UE (JO LI 167, 12.5.2021, p. 1).

11

(12)  
  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

12

(13)  
  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 1.

13

(14)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

14

(15)  Comunicarea Comisiei din 14 februarie 2018 intitulată „Un nou cadru financiar multianual, modern și capabil să asigure îndeplinirea eficientă a obiectivelor prioritare ale Uniunii după anul 2020” identifică cheltuieli în valoare de 13 miliarde EUR aferente principalelor activități în domeniul digital din cadrul Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020.

15

(16)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

16

(17)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).

17

(18)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

18

(19)  Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

19

(20)  Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (JO L 198, 28.7.2017, p. 29).

20

(21)  
  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

21

(22)  Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană („Decizia de asociere peste mări”) (JO L 344, 19.12.2013, p. 1).

22

(23)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

23

(24)  
  JO C 205, 19.7.2013, p. 9.

24

(25)  Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei din 13 martie 2015 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 72, 17.3.2015, p. 53).

25

(26)  Regulamentul (UE) nr. 1290/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru „Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – „Orizont 2020” și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1906/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 81).

26

(27)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

27

(28)  Pot fi finanțate cercetările privind tratamentul cancerului la gonade.

28

(29)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

29

(30)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

30

(31)  Procedura va fi explicată într-un document publicat înainte de începerea procesului de evaluare.

31

(32)  Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

32

(33)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

33

(34)  Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European a Consiliului din 17 mai 2006 privind auditul legal al conturilor anuale și al conturilor consolidate, de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului și de abrogare a Directivei 84/253/CEE a Consiliului (JO L 157, 9.6.2006, p. 87).

34

---

ANEXA I

LINII GENERALE ALE ACTIVITĂȚILOR

Obiectivele generale și specifice menționate la articolul 3 din prezentul regulament sunt urmărite la nivelul întregului program, prin intermediul domeniilor de intervenție și al liniilor generale de activitate descrise în prezenta anexă și în anexa II la prezentul regulament, precum și în anexa I la Decizia (UE) 2021/764.

1.

Prin intermediul următoarelor activități, în conformitate cu articolul 4, acest pilon promovează excelența științifică, atrage cele mai mari talente în Europa, furnizează un sprijin adecvat cercetătorilor în etapa incipientă și sprijină crearea și difuzarea excelenței științifice, a unor cunoștințe, metodologii și competențe, tehnologii și soluții de înaltă calitate la provocările globale în domeniul social, al mediului și în domeniul economic. De asemenea, el contribuie la celelalte obiective specifice ale programului menționate la articolul 3.

| (a) | CEC: furnizarea de finanțări atractive și flexibile care să permită cercetătorilor talentați și creativi, cu un accent pus pe cercetătorii debutanți, și echipelor acestora să exploreze cele mai promițătoare căi la frontierele științei, indiferent de cetățenia sau țara lor de origine și pe baza concurenței la nivelul Uniunii bazate exclusiv pe criteriul excelenței.
  Domeniu de intervenție: știința de frontieră. |
| --- | --- |

(a)

CEC: furnizarea de finanțări atractive și flexibile care să permită cercetătorilor talentați și creativi, cu un accent pus pe cercetătorii debutanți, și echipelor acestora să exploreze cele mai promițătoare căi la frontierele științei, indiferent de cetățenia sau țara lor de origine și pe baza concurenței la nivelul Uniunii bazate exclusiv pe criteriul excelenței.

Domeniu de intervenție: știința de frontieră.

| (b) | MSCA: echiparea cercetătorilor cu cunoștințe și competențe noi prin mobilitate și expunere transfrontaliere, transsectoriale și transdisciplinare, consolidarea sistemelor de formare și de dezvoltare a carierei, precum și structurarea și îmbunătățirea recrutării la nivel instituțional și național, ținând seama de Carta europeană a cercetătorilor și de Codul de conduită privind recrutarea cercetătorilor; în acest sens, MSCA ajută la crearea bazelor excelenței europene în cercetare în întreaga Europă, contribuind la stimularea creării de locuri de muncă, a creșterii economice și a investițiilor, precum și la soluționarea provocărilor societale prezente și viitoare.
  Domenii de intervenție: cultivarea excelenței prin intermediul mobilității transfrontaliere, transsectoriale și transdisciplinare a cercetătorilor; încurajarea dobândirii de noi competențe prin intermediul unei formări profesionale de nivel excelent a cercetătorilor; consolidarea resurselor umane și a dezvoltării competențelor în întregul SEC; îmbunătățirea și facilitarea sinergiilor; promovarea informării publicului. |
| --- | --- |

(b)

MSCA: echiparea cercetătorilor cu cunoștințe și competențe noi prin mobilitate și expunere transfrontaliere, transsectoriale și transdisciplinare, consolidarea sistemelor de formare și de dezvoltare a carierei, precum și structurarea și îmbunătățirea recrutării la nivel instituțional și național, ținând seama de Carta europeană a cercetătorilor și de Codul de conduită privind recrutarea cercetătorilor; în acest sens, MSCA ajută la crearea bazelor excelenței europene în cercetare în întreaga Europă, contribuind la stimularea creării de locuri de muncă, a creșterii economice și a investițiilor, precum și la soluționarea provocărilor societale prezente și viitoare.

Domenii de intervenție: cultivarea excelenței prin intermediul mobilității transfrontaliere, transsectoriale și transdisciplinare a cercetătorilor; încurajarea dobândirii de noi competențe prin intermediul unei formări profesionale de nivel excelent a cercetătorilor; consolidarea resurselor umane și a dezvoltării competențelor în întregul SEC; îmbunătățirea și facilitarea sinergiilor; promovarea informării publicului.

| (c) | Infrastructurile de cercetare: înzestrarea Europei cu infrastructuri de cercetare durabile de talie mondială, care să fie deschise și accesibile pentru cei mai buni cercetători din Europa și din afara acesteia. Încurajarea utilizării infrastructurilor de cercetare existente, inclusiv a celor finanțate din fondurile din cadrul politicii de coeziune a Uniunii. Procedând astfel, este consolidat potențialul infrastructurii de cercetare de a sprijini progresul și inovarea științifice și de a favoriza știința deschisă și excelența științifică în conformitate cu principiile FAIR, alături de activitățile legate de politicile conexe ale Uniunii și de cooperarea internațională în domeniu.
  Domenii de intervenție: consolidarea și dezvoltarea peisajului de infrastructuri europene de cercetare; deschiderea, integrarea și interconectarea infrastructurilor de cercetare; potențialul de inovare al infrastructurilor de cercetare europene și activitățile vizând inovarea și formarea; consolidarea politicii europene privind infrastructurile de cercetare și a cooperării internaționale. |
| --- | --- |

(c)

Infrastructurile de cercetare: înzestrarea Europei cu infrastructuri de cercetare durabile de talie mondială, care să fie deschise și accesibile pentru cei mai buni cercetători din Europa și din afara acesteia. Încurajarea utilizării infrastructurilor de cercetare existente, inclusiv a celor finanțate din fondurile din cadrul politicii de coeziune a Uniunii. Procedând astfel, este consolidat potențialul infrastructurii de cercetare de a sprijini progresul și inovarea științifice și de a favoriza știința deschisă și excelența științifică în conformitate cu principiile FAIR, alături de activitățile legate de politicile conexe ale Uniunii și de cooperarea internațională în domeniu.

Domenii de intervenție: consolidarea și dezvoltarea peisajului de infrastructuri europene de cercetare; deschiderea, integrarea și interconectarea infrastructurilor de cercetare; potențialul de inovare al infrastructurilor de cercetare europene și activitățile vizând inovarea și formarea; consolidarea politicii europene privind infrastructurile de cercetare și a cooperării internaționale.

2.

Prin următoarele activități, în conformitate cu articolul 4, acest pilon sprijină crearea și mai buna difuzare a unor noi cunoștințe, tehnologii și soluții sustenabile de înaltă calitate, consolidează competitivitatea mediului de afaceri european, intensifică impactul C&I în ceea ce privește dezvoltarea, sprijinirea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii și sprijină preluarea soluțiilor inovatoare în mediul de afaceri, mai ales în rândul IMM-urilor și al întreprinderilor nou-înființate, precum și în societate pentru a aborda provocările globale. De asemenea, el contribuie la celelalte obiective specifice ale programului menționate la articolul 3.

ȘSU vor fi integrate pe deplin în toate clusterele, cu includerea unor activități specifice dedicate acestor discipline.

Pentru a spori la maximum impactul, flexibilitatea și sinergiile, activitățile de C&I sunt organizate în șase clustere, interconectate prin infrastructuri de cercetare paneuropene, care, fiecare în parte și împreună, stimulează cooperarea transfrontalieră, internațională, la nivelul mai multor discipline, sectoare și politici. Pilonul II al programului cuprinde activități situate într-o gamă largă de NMT, inclusiv NMT mai scăzute.

Fiecare cluster contribuie la realizarea mai multor ODD, iar multe ODD sunt sprijinite de mai multe clustere.

Activitățile de C&I sunt implementate în cadrul următoarelor clustere și între acestea:

| (a) | Clusterul „Sănătate”: îmbunătățirea și protejarea sănătății și bunăstării cetățenilor de toate vârstele, prin generarea de noi cunoștințe, prin dezvoltarea de soluții inovatoare și prin asigurarea integrării, acolo unde este relevant, a unei perspective de gen în vederea prevenirii, diagnosticării, monitorizării, tratării și vindecării bolilor, precum și dezvoltarea de tehnologii în domeniul sănătății; atenuarea riscurilor pentru sănătate; protecția populațiilor și promovarea unei stări bune de sănătate și a bunăstării, inclusiv la locul de muncă; îmbunătățirea eficienței din punctul de vedere al costurilor, a caracterului echitabil și a durabilității sistemelor de sănătate publică; prevenirea și combaterea bolilor legate de sărăcie și sprijinirea și facilitarea participării și autogestionării pacienților.
  Domenii de intervenție: sănătate pe tot parcursul vieții; factorii de mediu și sociali determinanți ai sănătății; bolile netransmisibile și bolile rare; bolile infecțioase, inclusiv bolile legate de sărăcie și bolile neglijate; instrumente, tehnologii și soluții digitale pentru sănătate și îngrijire, inclusiv medicină personalizată; sistemele de sănătate. |
| --- | --- |

(a)

Clusterul „Sănătate”: îmbunătățirea și protejarea sănătății și bunăstării cetățenilor de toate vârstele, prin generarea de noi cunoștințe, prin dezvoltarea de soluții inovatoare și prin asigurarea integrării, acolo unde este relevant, a unei perspective de gen în vederea prevenirii, diagnosticării, monitorizării, tratării și vindecării bolilor, precum și dezvoltarea de tehnologii în domeniul sănătății; atenuarea riscurilor pentru sănătate; protecția populațiilor și promovarea unei stări bune de sănătate și a bunăstării, inclusiv la locul de muncă; îmbunătățirea eficienței din punctul de vedere al costurilor, a caracterului echitabil și a durabilității sistemelor de sănătate publică; prevenirea și combaterea bolilor legate de sărăcie și sprijinirea și facilitarea participării și autogestionării pacienților.

Domenii de intervenție: sănătate pe tot parcursul vieții; factorii de mediu și sociali determinanți ai sănătății; bolile netransmisibile și bolile rare; bolile infecțioase, inclusiv bolile legate de sărăcie și bolile neglijate; instrumente, tehnologii și soluții digitale pentru sănătate și îngrijire, inclusiv medicină personalizată; sistemele de sănătate.

| (b) | Clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”: consolidarea valorilor democratice, inclusiv statul de drept și drepturile fundamentale; protejarea patrimoniului nostru cultural; explorarea potențialului sectoarelor culturale și creative și promovarea schimbărilor socioeconomice care contribuie la incluziune și la creștere economică, inclusiv gestionarea migrației și integrarea migranților.
  Domenii de intervenție: democrație și guvernanță; cultură, patrimoniu cultural și creativitate; transformări sociale și economice. |
| --- | --- |

(b)

Clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”: consolidarea valorilor democratice, inclusiv statul de drept și drepturile fundamentale; protejarea patrimoniului nostru cultural; explorarea potențialului sectoarelor culturale și creative și promovarea schimbărilor socioeconomice care contribuie la incluziune și la creștere economică, inclusiv gestionarea migrației și integrarea migranților.

Domenii de intervenție: democrație și guvernanță; cultură, patrimoniu cultural și creativitate; transformări sociale și economice.

| (c) | Clusterul „Securitatea civilă pentru societate”: răspunsul la provocările generate de persistența amenințărilor la adresa securității, inclusiv a criminalității cibernetice, precum și de catastrofele naturale și cele provocate de om.
  Domenii de intervenție: societăți reziliente în caz de catastrofe; protecție și securitate; securitate cibernetică. |
| --- | --- |

(c)

Clusterul „Securitatea civilă pentru societate”: răspunsul la provocările generate de persistența amenințărilor la adresa securității, inclusiv a criminalității cibernetice, precum și de catastrofele naturale și cele provocate de om.

Domenii de intervenție: societăți reziliente în caz de catastrofe; protecție și securitate; securitate cibernetică.

| (d) | Clusterul „Dezvoltarea digitală, industria și spațiul”: consolidarea capacităților și asigurarea suveranității Europei în domeniul tehnologiilor generice esențiale pentru digitalizare și producție, precum și în ceea ce privește tehnologia spațială, de-a lungul întregului lanț valoric; pentru a construi o industrie competitivă, digitală, cu emisii reduse de carbon și circulară; asigurarea aprovizionării durabile cu materii prime; dezvoltarea de materiale avansate și oferirea unei baze pentru progrese și inovare cu privire la provocările societale globale.
  Domenii de intervenție: tehnologiile de producție; tehnologiile digitale esențiale, inclusiv tehnologiile cuantice; tehnologiile generice emergente; materialele avansate; inteligența artificială și robotica; internetul de nouă generație; tehnica de calcul avansat și volumele mari de date (Big Data); industriile circulare; industriile curate și cu emisii scăzute de dioxid de carbon; spațiul, inclusiv observarea Pământului. |
| --- | --- |

(d)

Clusterul „Dezvoltarea digitală, industria și spațiul”: consolidarea capacităților și asigurarea suveranității Europei în domeniul tehnologiilor generice esențiale pentru digitalizare și producție, precum și în ceea ce privește tehnologia spațială, de-a lungul întregului lanț valoric; pentru a construi o industrie competitivă, digitală, cu emisii reduse de carbon și circulară; asigurarea aprovizionării durabile cu materii prime; dezvoltarea de materiale avansate și oferirea unei baze pentru progrese și inovare cu privire la provocările societale globale.

Domenii de intervenție: tehnologiile de producție; tehnologiile digitale esențiale, inclusiv tehnologiile cuantice; tehnologiile generice emergente; materialele avansate; inteligența artificială și robotica; internetul de nouă generație; tehnica de calcul avansat și volumele mari de date (Big Data); industriile circulare; industriile curate și cu emisii scăzute de dioxid de carbon; spațiul, inclusiv observarea Pământului.

| (e) | Clusterul „Climă, energie și mobilitate”: combaterea schimbărilor climatice printr-o mai bună înțelegere a cauzelor, evoluției, riscurilor, efectelor și oportunităților acestora, prin asigurarea faptului că sectoarele energiei și transporturilor dobândesc un caracter mai favorabil climei și mediului, mai eficient și mai competitiv, mai inteligent, mai sigur și mai rezilient, prin promovarea utilizării energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice, prin îmbunătățirea rezilienței Uniunii față de șocuri externe și prin adaptarea comportamentului social în vederea îndeplinirii ODD.
  Domenii de intervenție: climatologia și soluțiile în domeniul climei; aprovizionarea cu energie; sistemele și rețelele energetice; clădirile și instalațiile industriale aflate în tranziție energetică; comunitățile și orașele; competitivitatea industrială în domeniul transporturilor; mobilitatea și transporturile curate, sigure și accesibile; mobilitatea inteligentă; stocarea energiei. |
| --- | --- |

(e)

Clusterul „Climă, energie și mobilitate”: combaterea schimbărilor climatice printr-o mai bună înțelegere a cauzelor, evoluției, riscurilor, efectelor și oportunităților acestora, prin asigurarea faptului că sectoarele energiei și transporturilor dobândesc un caracter mai favorabil climei și mediului, mai eficient și mai competitiv, mai inteligent, mai sigur și mai rezilient, prin promovarea utilizării energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice, prin îmbunătățirea rezilienței Uniunii față de șocuri externe și prin adaptarea comportamentului social în vederea îndeplinirii ODD.

Domenii de intervenție: climatologia și soluțiile în domeniul climei; aprovizionarea cu energie; sistemele și rețelele energetice; clădirile și instalațiile industriale aflate în tranziție energetică; comunitățile și orașele; competitivitatea industrială în domeniul transporturilor; mobilitatea și transporturile curate, sigure și accesibile; mobilitatea inteligentă; stocarea energiei.

| (f) | Clusterul „Alimente, bioeconomie, resurse naturale, agricultură și mediu”: protejarea mediului, refacerea, gestionarea și utilizarea în mod durabil a resurselor biologice și naturale de pe uscat, din apele continentale și din mare pentru a stopa erodarea biodiversității, a aborda problema securității alimentare și nutriționale pentru toți și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al resurselor și circulară și către o bioeconomie sustenabilă.
  Domenii de intervenție: observarea mediului; biodiversitate și resurse naturale; agricultura, silvicultura și zonele rurale; mările, oceanele și apele continentale; sistemele alimentare; sistemele de bioinovare din bioeconomia Uniunii; sistemele circulare. |
| --- | --- |

(f)

Clusterul „Alimente, bioeconomie, resurse naturale, agricultură și mediu”: protejarea mediului, refacerea, gestionarea și utilizarea în mod durabil a resurselor biologice și naturale de pe uscat, din apele continentale și din mare pentru a stopa erodarea biodiversității, a aborda problema securității alimentare și nutriționale pentru toți și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punctul de vedere al resurselor și circulară și către o bioeconomie sustenabilă.

Domenii de intervenție: observarea mediului; biodiversitate și resurse naturale; agricultura, silvicultura și zonele rurale; mările, oceanele și apele continentale; sistemele alimentare; sistemele de bioinovare din bioeconomia Uniunii; sistemele circulare.

| (g) | Activități nenucleare directe ale JRC: generarea de dovezi științifice de înaltă calitate pentru politici publice bune, eficiente și cu costuri accesibile. Noile inițiative și propuneri de acte juridice ale Uniunii au nevoie de date transparente, complete și echilibrate pentru a fi concepute în mod inteligent, în timp ce punerea în aplicare a politicilor presupune măsurarea și monitorizarea unor date concrete. JRC furnizează politicilor Uniunii dovezi științifice independente și asistență tehnică pe parcursul întregului ciclu al politicilor. JRC își concentrează cercetarea pe prioritățile de politică ale Uniunii.
  Domenii de intervenție: consolidarea bazei de cunoștințe pentru elaborarea politicilor; provocări globale (sănătatea; cultura, creativitatea și societatea favorabilă incluziunii; securitatea civilă pentru societate; domeniul digital, industria și spațiul; clima, energia și mobilitatea; alimentele, bioeconomia, resursele naturale, agricultura și mediul); inovare, dezvoltare economică și competitivitate; excelență științifică; dezvoltarea teritorială și sprijinirea statelor membre și a regiunilor. |
| --- | --- |

(g)

Activități nenucleare directe ale JRC: generarea de dovezi științifice de înaltă calitate pentru politici publice bune, eficiente și cu costuri accesibile. Noile inițiative și propuneri de acte juridice ale Uniunii au nevoie de date transparente, complete și echilibrate pentru a fi concepute în mod inteligent, în timp ce punerea în aplicare a politicilor presupune măsurarea și monitorizarea unor date concrete. JRC furnizează politicilor Uniunii dovezi științifice independente și asistență tehnică pe parcursul întregului ciclu al politicilor. JRC își concentrează cercetarea pe prioritățile de politică ale Uniunii.

Domenii de intervenție: consolidarea bazei de cunoștințe pentru elaborarea politicilor; provocări globale (sănătatea; cultura, creativitatea și societatea favorabilă incluziunii; securitatea civilă pentru societate; domeniul digital, industria și spațiul; clima, energia și mobilitatea; alimentele, bioeconomia, resursele naturale, agricultura și mediul); inovare, dezvoltare economică și competitivitate; excelență științifică; dezvoltarea teritorială și sprijinirea statelor membre și a regiunilor.

3.

Prin intermediul următoarelor activități, acest pilon promovează, în conformitate cu articolul 4, toate formele de inovare, inclusiv inovarea netehnologică, în special în interiorul IMM-urilor, inclusiv al întreprinderilor nou-înființate, prin facilitarea dezvoltării, a activităților demonstrative și a transferului de cunoștințe în domeniul tehnologic, și consolidează implementarea soluțiilor inovatoare. De asemenea, el contribuie la celelalte obiective specifice ale programului, astfel cum sunt menționate la articolul 3. CEI este implementat, în principal, prin două instrumente: Pathfinder, pus în aplicare în principal prin cercetare colaborativă, și Accelerator.

| (a) | CEI: axarea în principal pe inovarea revoluționară și disruptivă, care vizează în special inovarea creatoare de piețe, sprijinind, în același timp, toate tipurile de inovare, inclusiv inovarea progresivă.
  Domenii de intervenție: instrumentul Pathfinder pentru cercetarea avansată, pentru sprijinirea tehnologiilor revoluționare viitoare și emergente, creatoare de piețe și/sau deep tech; instrumentul Accelerator pentru reducerea decalajului de finanțare dintre fazele înaintate ale activităților de C&I și penetrarea pe piață, pentru a permite implementarea eficace a inovării revoluționare creatoare de piețe și extinderea societăților atunci când piața nu oferă o finanțare viabilă; activități suplimentare CEI, cum ar fi premiile și bursele, precum și serviciile cu valoare adăugată pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

(a)

CEI: axarea în principal pe inovarea revoluționară și disruptivă, care vizează în special inovarea creatoare de piețe, sprijinind, în același timp, toate tipurile de inovare, inclusiv inovarea progresivă.

Domenii de intervenție: instrumentul Pathfinder pentru cercetarea avansată, pentru sprijinirea tehnologiilor revoluționare viitoare și emergente, creatoare de piețe și/sau deep tech; instrumentul Accelerator pentru reducerea decalajului de finanțare dintre fazele înaintate ale activităților de C&I și penetrarea pe piață, pentru a permite implementarea eficace a inovării revoluționare creatoare de piețe și extinderea societăților atunci când piața nu oferă o finanțare viabilă; activități suplimentare CEI, cum ar fi premiile și bursele, precum și serviciile cu valoare adăugată pentru întreprinderi.

| (b) | Ecosisteme de inovare europene
  Domenii de intervenție: activitățile incluzând în special conectarea, atunci când este relevant împreună cu EIT, cu actorii regionali și naționali în domeniul inovării și sprijinirea implementării programelor de inovare transfrontaliere comune de către statele membre, regiuni și țările asociate, de la schimbul de practici și de cunoștințe cu privire la reglementarea în domeniul inovării la îmbunătățirea competențelor non-tehnice pentru inovare și până la activități de cercetare și inovare, inclusiv inovare deschisă sau ghidată de utilizator, pentru a spori eficiența sistemului de inovare european. Aceasta ar trebui implementată în sinergie, printre altele, cu sprijinul din partea FEDR pentru ecosistemele de inovare și pentru parteneriatele interregionale în legătură cu subiecte referitoare la specializarea inteligentă. |
| --- | --- |

(b)

Ecosisteme de inovare europene

Domenii de intervenție: activitățile incluzând în special conectarea, atunci când este relevant împreună cu EIT, cu actorii regionali și naționali în domeniul inovării și sprijinirea implementării programelor de inovare transfrontaliere comune de către statele membre, regiuni și țările asociate, de la schimbul de practici și de cunoștințe cu privire la reglementarea în domeniul inovării la îmbunătățirea competențelor non-tehnice pentru inovare și până la activități de cercetare și inovare, inclusiv inovare deschisă sau ghidată de utilizator, pentru a spori eficiența sistemului de inovare european. Aceasta ar trebui implementată în sinergie, printre altele, cu sprijinul din partea FEDR pentru ecosistemele de inovare și pentru parteneriatele interregionale în legătură cu subiecte referitoare la specializarea inteligentă.

| (c) | Institutul European de Inovare și Tehnologie
  Domenii de intervenție (definite în anexa II): ecosisteme de inovare durabile în întreaga Europă; competențe antreprenoriale și de inovare din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții, inclusiv creșterea capacităților instituțiilor de învățământ superior în toată Europa; furnizarea pe piață de noi soluții pentru abordarea provocărilor globale; sinergiile și valoarea adăugată din cadrul programului. |
| --- | --- |

(c)

Institutul European de Inovare și Tehnologie

Domenii de intervenție (definite în anexa II): ecosisteme de inovare durabile în întreaga Europă; competențe antreprenoriale și de inovare din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții, inclusiv creșterea capacităților instituțiilor de învățământ superior în toată Europa; furnizarea pe piață de noi soluții pentru abordarea provocărilor globale; sinergiile și valoarea adăugată din cadrul programului.

4.

Prin intermediul următoarelor activități, prezenta parte urmărește obiectivele specifice prevăzute la articolul 3 alineatul (2) litera (d). De asemenea, aceasta contribuie la celelalte obiective specifice ale programului menționate la articolul 3. Stând la baza întregului program, această parte sprijină activitățile care contribuie la atragerea talentelor, stimularea circulației creierelor și prevenirea exodului de creiere, o Europă mai ancorată în cunoaștere, mai inovatoare și cu o mai mare egalitate de gen, în prima linie a concurenței mondiale, stimulând cooperarea transnațională și optimizând astfel punctele forte și potențialele naționale din întreaga Europă în cadrul unui SEC performant, în care cunoștințele și forța de muncă de înaltă calificare circulă liber în mod echilibrat, în care rezultatele C&I sunt diseminate pe scară largă către cetățeni bine informați, sunt înțelese și acceptate cu încredere de aceștia și aduc beneficii societății în ansamblu și în care politicile Uniunii, în special politica în domeniul C&I, se bazează pe probe științifice de înaltă calitate.

Prezenta parte sprijină, de asemenea, activitățile care au ca scop îmbunătățirea calității propunerilor din partea entităților juridice din țările cu performanțe scăzute în domeniul C&I, cum ar fi verificarea și consultanța profesionistă înaintea depunerii propunerilor, și pe cele vizând stimularea activităților punctelor naționale de contact pentru a îmbunătăți stabilirea internațională de contacte, precum și activitățile care urmăresc sprijinirea entităților juridice din țările cu performanțe scăzute în domeniul C&I să se alăture unor proiecte colaborative deja selectate în care nu participă entități juridice din astfel de țări.

Domenii de intervenție: extinderea participării și răspândirea excelenței, inclusiv prin formarea de echipe, programe de înfrățire, catedre SEC, Cooperarea europeană în domeniul științei și tehnologiei (COST), inițiative în domeniul excelenței și activități de stimulare a circulației creierelor; reformarea și consolidarea sistemului european de C&I, inclusiv, de exemplu, prin sprijinirea reformelor în ceea ce privește politica națională în domeniul C&I, prin furnizarea de medii atractive pentru desfășurarea carierei și prin sprijinirea dimensiunii de gen și a activităților cetățenești în domeniul științific.

---

ANEXA II

INSTITUTUL EUROPEAN DE INOVARE ȘI TEHNOLOGIE (EIT)

La implementarea activităților programului din cadrul EIT se aplică următoarele dispoziții:

| 1. | Motivare
  Așa cum indică în mod clar raportul grupului independent la nivel înalt privind maximizarea impactului programelor de C&I ale Uniunii (grupul la nivel înalt Lamy), calea de urmat este „educația pentru viitor și investițiile în oameni care vor contribui la schimbări”. În special, instituțiile europene de învățământ superior sunt chemate să stimuleze spiritul antreprenorial, să elimine granițele dintre discipline și să instituționalizeze colaborări puternice interdisciplinare între sectorul privat și mediul academic. Potrivit unor studii recente, accesul la persoane talentate este, de departe, cel mai important factor care influențează alegerea sediului întreprinderilor nou-înființate de către antreprenorii europeni. Oportunitățile de educație și formare în domeniul antreprenoriatului și dezvoltarea de competențe creative joacă un rol esențial pentru crearea unei noi generații de inovatori și consolidarea aptitudinilor celor existenți de a-și dezvolta afacerea la niveluri mai mari de succes. Accesul la antreprenori talentați, alături de accesul la servicii profesioniste, la capital și la piețe la nivelul Uniunii, precum și reunirea actorilor-cheie din domeniul inovării în jurul unui obiectiv comun reprezintă principalele ingrediente necesare pentru dezvoltarea ecosistemului de inovare. Este necesară coordonarea eforturilor din întreaga Uniune, pentru a crea o masă critică de clustere și ecosisteme antreprenoriale interconectate la nivelul Uniunii.
  În prezent, EIT este cel mai mare ecosistem integrat de inovare al Europei, reunind parteneri din domeniul afacerilor, al cercetării și al educației, dar nu numai. EIT continuă să sprijine comunitățile sale de cunoaștere și inovare, care sunt parteneriate europene la scară largă care abordează provocări globale specifice, și să consolideze ecosistemele de inovare din jurul acestora. Acest lucru se realizează prin stimularea integrării educației, a C&I la standardele cele mai înalte, creându-se astfel medii favorabile inovării, precum și prin promovarea și sprijinirea unei noi generații de antreprenori și prin stimularea creării unor întreprinderi inovatoare, în strânsă sinergie și complementaritate cu CEI.
  Sunt necesare eforturi suplimentare în întreaga Europă pentru a dezvolta ecosisteme în care cercetătorii, inovatorii, mediul de afaceri și guvernele să poată interacționa cu ușurință. În realitate, ecosistemele de inovare nu funcționează încă în mod optim din mai multe cauze, printre care:






  (a) | interacțiunea dintre actorii din domeniul inovării este încă împiedicată de barierele organizaționale, de reglementare și culturale existente între ei; |
| --- | --- | --- |

1.

Motivare

Așa cum indică în mod clar raportul grupului independent la nivel înalt privind maximizarea impactului programelor de C&I ale Uniunii (grupul la nivel înalt Lamy), calea de urmat este „educația pentru viitor și investițiile în oameni care vor contribui la schimbări”. În special, instituțiile europene de învățământ superior sunt chemate să stimuleze spiritul antreprenorial, să elimine granițele dintre discipline și să instituționalizeze colaborări puternice interdisciplinare între sectorul privat și mediul academic. Potrivit unor studii recente, accesul la persoane talentate este, de departe, cel mai important factor care influențează alegerea sediului întreprinderilor nou-înființate de către antreprenorii europeni. Oportunitățile de educație și formare în domeniul antreprenoriatului și dezvoltarea de competențe creative joacă un rol esențial pentru crearea unei noi generații de inovatori și consolidarea aptitudinilor celor existenți de a-și dezvolta afacerea la niveluri mai mari de succes. Accesul la antreprenori talentați, alături de accesul la servicii profesioniste, la capital și la piețe la nivelul Uniunii, precum și reunirea actorilor-cheie din domeniul inovării în jurul unui obiectiv comun reprezintă principalele ingrediente necesare pentru dezvoltarea ecosistemului de inovare. Este necesară coordonarea eforturilor din întreaga Uniune, pentru a crea o masă critică de clustere și ecosisteme antreprenoriale interconectate la nivelul Uniunii.

În prezent, EIT este cel mai mare ecosistem integrat de inovare al Europei, reunind parteneri din domeniul afacerilor, al cercetării și al educației, dar nu numai. EIT continuă să sprijine comunitățile sale de cunoaștere și inovare, care sunt parteneriate europene la scară largă care abordează provocări globale specifice, și să consolideze ecosistemele de inovare din jurul acestora. Acest lucru se realizează prin stimularea integrării educației, a C&I la standardele cele mai înalte, creându-se astfel medii favorabile inovării, precum și prin promovarea și sprijinirea unei noi generații de antreprenori și prin stimularea creării unor întreprinderi inovatoare, în strânsă sinergie și complementaritate cu CEI.

Sunt necesare eforturi suplimentare în întreaga Europă pentru a dezvolta ecosisteme în care cercetătorii, inovatorii, mediul de afaceri și guvernele să poată interacționa cu ușurință. În realitate, ecosistemele de inovare nu funcționează încă în mod optim din mai multe cauze, printre care:

(a)

interacțiunea dintre actorii din domeniul inovării este încă împiedicată de barierele organizaționale, de reglementare și culturale existente între ei;

| (b) | eforturile de consolidare a ecosistemelor de inovare vor beneficia de pe urma coordonării și a unei orientări clare în direcția unui impact și a unor obiective specifice. |
| --- | --- |

(b)

eforturile de consolidare a ecosistemelor de inovare vor beneficia de pe urma coordonării și a unei orientări clare în direcția unui impact și a unor obiective specifice.

Pentru a face față provocărilor societale viitoare, a valorifica oportunitățile oferite de noile tehnologii și a contribui la creșterea economică durabilă și favorabilă mediului, la crearea de locuri de muncă, la competitivitate și la bunăstarea cetățenilor Europei, este necesar să se consolideze în continuare capacitatea de inovare a Europei, prin: încurajarea creării de noi medii favorabile colaborării și inovării și consolidarea celor existente; consolidarea capacităților de inovare ale universităților și ale sectorului cercetării; sprijinirea unei noi generații de antreprenori; stimularea creării și a dezvoltării de întreprinderi inovatoare, precum și consolidarea vizibilității și a recunoașterii activităților de C&I finanțate de Uniune, în special a finanțării acordate de EIT, în rândul publicului larg.

Natura și amploarea provocărilor din domeniul inovării impun stabilirea de contacte și mobilizarea actorilor și a resurselor la nivel european, prin promovarea colaborării transfrontaliere. Este necesar să se elimine barierele dintre discipline și din cadrul lanțurilor valorice și să se stimuleze crearea unui mediu favorabil pentru un schimb eficace de cunoștințe și de expertiză, precum și pentru dezvoltarea și atragerea talentelor antreprenoriale. Agenda strategică de inovare a EIT asigură coerența cu provocările programului, precum și complementaritatea cu CEI.

| 2. | Domenii de intervenție






  2.1. | Ecosisteme de inovare durabile în întreaga Europă
  În conformitate cu Regulamentul EIT și cu Agenda strategică de inovare a EIT, EIT joacă un rol mai important în consolidarea ecosistemelor de inovare sustenabile bazate pe provocări în întreaga Europă. În special, EIT continuă să gestioneze, în principal prin intermediul comunităților sale de cunoaștere și inovare, parteneriatele europene de mare anvergură care abordează provocări societale specifice. EIT continuă să consolideze ecosistemele de inovare din jurul acestora prin deschiderea lor și prin încurajarea integrării dintre cercetare, inovare și educație. În plus EIT consolidează ecosistemele de inovare în întreaga Europă, prin extinderea Mecanismului său de inovare regională. EIT colaborează cu ecosistemele de inovare care prezintă un înalt potențial de inovare, pe bază de strategii, aliniere tematică și impact preconizat, în strânsă sinergie cu strategiile și platformele de specializare inteligentă.
  Linii generale






  (a) | consolidarea eficacității și a deschiderii către noi parteneri a comunităților de cunoaștere și inovare existente astfel încât să se permită tranziția către autosustenabilitate pe termen lung și analizarea necesității de a crea altele noi pentru a face față provocărilor globale. Domeniile tematice specifice sunt definite în Agenda strategică de inovare a EIT, ținând seama de planificarea strategică; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Domenii de intervenție

2.1.

Ecosisteme de inovare durabile în întreaga Europă

În conformitate cu Regulamentul EIT și cu Agenda strategică de inovare a EIT, EIT joacă un rol mai important în consolidarea ecosistemelor de inovare sustenabile bazate pe provocări în întreaga Europă. În special, EIT continuă să gestioneze, în principal prin intermediul comunităților sale de cunoaștere și inovare, parteneriatele europene de mare anvergură care abordează provocări societale specifice. EIT continuă să consolideze ecosistemele de inovare din jurul acestora prin deschiderea lor și prin încurajarea integrării dintre cercetare, inovare și educație. În plus EIT consolidează ecosistemele de inovare în întreaga Europă, prin extinderea Mecanismului său de inovare regională. EIT colaborează cu ecosistemele de inovare care prezintă un înalt potențial de inovare, pe bază de strategii, aliniere tematică și impact preconizat, în strânsă sinergie cu strategiile și platformele de specializare inteligentă.

Linii generale

(a)

consolidarea eficacității și a deschiderii către noi parteneri a comunităților de cunoaștere și inovare existente astfel încât să se permită tranziția către autosustenabilitate pe termen lung și analizarea necesității de a crea altele noi pentru a face față provocărilor globale. Domeniile tematice specifice sunt definite în Agenda strategică de inovare a EIT, ținând seama de planificarea strategică;

| (b) | accelerarea progresului regiunilor către excelență în țările menționate în Agenda strategică de inovare a EIT, în strânsă cooperare cu fondurile structurale și alte programe relevante ale Uniunii, după caz. |
| --- | --- |

(b)

accelerarea progresului regiunilor către excelență în țările menționate în Agenda strategică de inovare a EIT, în strânsă cooperare cu fondurile structurale și alte programe relevante ale Uniunii, după caz.

| 2.2. | Competențe antreprenoriale și de inovare din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții, inclusiv creșterea capacităților instituțiilor de învățământ superior în toată Europa
  Activitățile educaționale ale EIT sunt consolidate pentru a încuraja inovarea și spiritul antreprenorial printr-o educație și formare orientată. Un accent mai puternic pe dezvoltarea capitalului uman se bazează pe extinderea programelor educaționale existente ale comunităților de cunoaștere și inovare ale EIT, pentru ca acestea să ofere în continuare studenților și profesioniștilor programe de învățământ de înaltă calitate, bazate pe inovare, creativitate și spirit antreprenorial, în conformitate, în special, cu strategia industrială și cu strategia în materie de competențe a Uniunii. Aceasta poate include sprijinirea cercetătorilor și inovatorilor de către alte părți ale programului, în special de MSCA. De asemenea, EIT sprijină modernizarea instituțiilor de învățământ superior în toată Europa și integrarea acestora în ecosisteme de inovare, prin stimularea și sporirea potențialului și a capacităților lor antreprenoriale și prin încurajarea acestora să anticipeze mai bine noile cerințe în materie de competențe.
  Linii generale






  (a) | elaborarea de programe de învățământ inovatoare, luând în considerare nevoile viitoare ale societății și ale mediului de afaceri, precum și de programe transversale destinate studenților, antreprenorilor și profesioniștilor din Europa și din afara acesteia, în care cunoștințele specializate și specifice fiecărui sector să fie combinate cu competențe antreprenoriale și orientate spre inovare, precum competențe de înalt nivel tehnologic legate de tehnologiile digitale și de tehnologiile generice esențiale; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Competențe antreprenoriale și de inovare din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții, inclusiv creșterea capacităților instituțiilor de învățământ superior în toată Europa

Activitățile educaționale ale EIT sunt consolidate pentru a încuraja inovarea și spiritul antreprenorial printr-o educație și formare orientată. Un accent mai puternic pe dezvoltarea capitalului uman se bazează pe extinderea programelor educaționale existente ale comunităților de cunoaștere și inovare ale EIT, pentru ca acestea să ofere în continuare studenților și profesioniștilor programe de învățământ de înaltă calitate, bazate pe inovare, creativitate și spirit antreprenorial, în conformitate, în special, cu strategia industrială și cu strategia în materie de competențe a Uniunii. Aceasta poate include sprijinirea cercetătorilor și inovatorilor de către alte părți ale programului, în special de MSCA. De asemenea, EIT sprijină modernizarea instituțiilor de învățământ superior în toată Europa și integrarea acestora în ecosisteme de inovare, prin stimularea și sporirea potențialului și a capacităților lor antreprenoriale și prin încurajarea acestora să anticipeze mai bine noile cerințe în materie de competențe.

Linii generale

(a)

elaborarea de programe de învățământ inovatoare, luând în considerare nevoile viitoare ale societății și ale mediului de afaceri, precum și de programe transversale destinate studenților, antreprenorilor și profesioniștilor din Europa și din afara acesteia, în care cunoștințele specializate și specifice fiecărui sector să fie combinate cu competențe antreprenoriale și orientate spre inovare, precum competențe de înalt nivel tehnologic legate de tehnologiile digitale și de tehnologiile generice esențiale;

| (b) | consolidarea și extinderea etichetei EIT pentru a îmbunătăți vizibilitatea și recunoașterea programelor educaționale cu eticheta EIT bazate pe parteneriate între diferite instituții de învățământ superior, centre de cercetare și societăți, îmbunătățind calitatea ei generală prin oferirea de programe de învățare prin practică și educație antreprenorială orientată, precum și mobilitate la nivel internațional, interorganizațional și intersectorial; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea și extinderea etichetei EIT pentru a îmbunătăți vizibilitatea și recunoașterea programelor educaționale cu eticheta EIT bazate pe parteneriate între diferite instituții de învățământ superior, centre de cercetare și societăți, îmbunătățind calitatea ei generală prin oferirea de programe de învățare prin practică și educație antreprenorială orientată, precum și mobilitate la nivel internațional, interorganizațional și intersectorial;

| (c) | dezvoltarea capacităților de inovare și de antreprenoriat din sectorul învățământului superior, prin mobilizarea și promovarea expertizei comunității EIT în cea ce privește crearea de legături între educație, cercetare și mediul de afaceri; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea capacităților de inovare și de antreprenoriat din sectorul învățământului superior, prin mobilizarea și promovarea expertizei comunității EIT în cea ce privește crearea de legături între educație, cercetare și mediul de afaceri;

| (d) | consolidarea rolului comunității de absolvenți ai EIT, ca model pentru noii studenți și ca un instrument puternic de comunicare a impactului EIT. |
| --- | --- |

(d)

consolidarea rolului comunității de absolvenți ai EIT, ca model pentru noii studenți și ca un instrument puternic de comunicare a impactului EIT.

| 2.3. | Furnizarea pe piață de noi soluții pentru abordarea provocărilor globale
  EIT facilitează cooperarea dintre antreprenori, inovatori, cercetători, cadre didactice, studenți și alți actori din domeniul inovării în cadrul unor echipe interdisciplinare pentru a genera idei și a le transforma în inovații atât graduale, cât și disruptive, consolidează capacitatea de acțiune a acestora și îi răsplătește pe aceștia pentru astfel de inițiative, garantând, în același timp, integrarea perspectivei de gen. Activitățile sunt caracterizate printr-o abordare transfrontalieră bazată pe inovare deschisă, acordând o atenție deosebită includerii activităților din triunghiul cunoașterii care sunt pertinente pentru asigurarea succesului lor (de exemplu, promotorii proiectului își pot îmbunătăți accesul la absolvenți calificați într-un anumit domeniu, utilizatori din avangardă, întreprinderi nou-înființate cu idei inovatoare, societăți din exterior care dețin active complementare relevante etc.).
  Linii generale






  (a) | sprijinirea dezvoltării de noi produse, servicii și oportunități de piață în contextul cărora actorii din cadrul triunghiului cunoașterii colaborează pentru a furniza soluții la provocările globale; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Furnizarea pe piață de noi soluții pentru abordarea provocărilor globale

EIT facilitează cooperarea dintre antreprenori, inovatori, cercetători, cadre didactice, studenți și alți actori din domeniul inovării în cadrul unor echipe interdisciplinare pentru a genera idei și a le transforma în inovații atât graduale, cât și disruptive, consolidează capacitatea de acțiune a acestora și îi răsplătește pe aceștia pentru astfel de inițiative, garantând, în același timp, integrarea perspectivei de gen. Activitățile sunt caracterizate printr-o abordare transfrontalieră bazată pe inovare deschisă, acordând o atenție deosebită includerii activităților din triunghiul cunoașterii care sunt pertinente pentru asigurarea succesului lor (de exemplu, promotorii proiectului își pot îmbunătăți accesul la absolvenți calificați într-un anumit domeniu, utilizatori din avangardă, întreprinderi nou-înființate cu idei inovatoare, societăți din exterior care dețin active complementare relevante etc.).

Linii generale

(a)

sprijinirea dezvoltării de noi produse, servicii și oportunități de piață în contextul cărora actorii din cadrul triunghiului cunoașterii colaborează pentru a furniza soluții la provocările globale;

| (b) | integrarea completă a întregului lanț valoric al inovării: de la student la antreprenor, de la idee la produs, de la laborator la client. Este avut în vedere și sprijinul pentru întreprinderile nou-înființate și cele în curs de extindere; |
| --- | --- |

(b)

integrarea completă a întregului lanț valoric al inovării: de la student la antreprenor, de la idee la produs, de la laborator la client. Este avut în vedere și sprijinul pentru întreprinderile nou-înființate și cele în curs de extindere;

| (c) | furnizarea de servicii și sprijin de nivel înalt întreprinderilor inovatoare, inclusiv asistență tehnică pentru perfecționarea produselor sau a serviciilor, mentorat intensiv, sprijin pentru atragerea clienților țintă și mobilizarea de capital, în vederea unei introduceri rapide pe piață și a accelerării procesului lor de creștere. |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de servicii și sprijin de nivel înalt întreprinderilor inovatoare, inclusiv asistență tehnică pentru perfecționarea produselor sau a serviciilor, mentorat intensiv, sprijin pentru atragerea clienților țintă și mobilizarea de capital, în vederea unei introduceri rapide pe piață și a accelerării procesului lor de creștere.

| 2.4. | Sinergiile și valoarea adăugată din cadrul programului
  EIT își intensifică eforturile de valorificare a sinergiilor și a complementarităților între comunitățile de cunoaștere și inovare existente și diferiți actori și diferite inițiative de la nivelul Uniunii și de la nivel mondial și își va extinde rețeaua de organizații cu care colaborează atât la nivel strategic, cât și operațional, evitând în același timp dublarea inutilă a eforturilor.
  Linii generale






  (a) | cooperarea strânsă cu CEI și cu Programul InvestEU în vederea canalizării sprijinului (și anume a finanțării și a serviciilor) oferit întreprinderilor inovatoare aflate atât în stadiul de întreprindere nou-înființată, cât și în stadiul de extindere, în special prin intermediul comunităților de cunoaștere și inovare; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Sinergiile și valoarea adăugată din cadrul programului

EIT își intensifică eforturile de valorificare a sinergiilor și a complementarităților între comunitățile de cunoaștere și inovare existente și diferiți actori și diferite inițiative de la nivelul Uniunii și de la nivel mondial și își va extinde rețeaua de organizații cu care colaborează atât la nivel strategic, cât și operațional, evitând în același timp dublarea inutilă a eforturilor.

Linii generale

(a)

cooperarea strânsă cu CEI și cu Programul InvestEU în vederea canalizării sprijinului (și anume a finanțării și a serviciilor) oferit întreprinderilor inovatoare aflate atât în stadiul de întreprindere nou-înființată, cât și în stadiul de extindere, în special prin intermediul comunităților de cunoaștere și inovare;

| (b) | planificarea și implementarea activităților EIT pentru a maximiza sinergiile și complementaritățile cu alte părți ale programului; |
| --- | --- |

(b)

planificarea și implementarea activităților EIT pentru a maximiza sinergiile și complementaritățile cu alte părți ale programului;

| (c) | colaborarea cu statele membre, atât la nivel național, cât și la nivel regional, stabilirea unui dialog structurat și coordonarea eforturilor pentru a permite crearea de sinergii cu inițiativele naționale și regionale, inclusiv cu strategiile de specializare inteligentă, potențial și prin implementarea ecosistemelor europene de inovare, pentru a identifica, partaja și disemina cele mai bune practici și învățăminte; |
| --- | --- |

(c)

colaborarea cu statele membre, atât la nivel național, cât și la nivel regional, stabilirea unui dialog structurat și coordonarea eforturilor pentru a permite crearea de sinergii cu inițiativele naționale și regionale, inclusiv cu strategiile de specializare inteligentă, potențial și prin implementarea ecosistemelor europene de inovare, pentru a identifica, partaja și disemina cele mai bune practici și învățăminte;

| (d) | partajarea și diseminarea practicilor și învățămintelor inovatoare în întreaga Europă și dincolo de ea, pentru a contribui la politica în domeniul inovării în Europa, în coordonare cu alte părți ale programului; |
| --- | --- |

(d)

partajarea și diseminarea practicilor și învățămintelor inovatoare în întreaga Europă și dincolo de ea, pentru a contribui la politica în domeniul inovării în Europa, în coordonare cu alte părți ale programului;

| (e) | contribuții la discuțiile referitoare la politica din domeniul inovării, precum și la conceperea și punerea în aplicare a priorităților de politică ale Uniunii, prin colaborarea continuă cu toate serviciile relevante ale Comisiei, cu alte programe ale Uniunii și cu părțile interesate participante la acestea, precum și prin explorarea suplimentară a oportunităților din cadrul inițiativelor de punere în aplicare a politicilor; |
| --- | --- |

(e)

contribuții la discuțiile referitoare la politica din domeniul inovării, precum și la conceperea și punerea în aplicare a priorităților de politică ale Uniunii, prin colaborarea continuă cu toate serviciile relevante ale Comisiei, cu alte programe ale Uniunii și cu părțile interesate participante la acestea, precum și prin explorarea suplimentară a oportunităților din cadrul inițiativelor de punere în aplicare a politicilor;

| (f) | exploatarea sinergiilor cu alte programe ale Uniunii, inclusiv cele care sprijină dezvoltarea capitalului uman și inovarea (de exemplu, COST, FSE+, FEDR, Erasmus+, „Europa creativă” și COSME Plus/Programul pentru piața unică, Programul InvestEU); |
| --- | --- |

(f)

exploatarea sinergiilor cu alte programe ale Uniunii, inclusiv cele care sprijină dezvoltarea capitalului uman și inovarea (de exemplu, COST, FSE+, FEDR, Erasmus+, „Europa creativă” și COSME Plus/Programul pentru piața unică, Programul InvestEU);

| (g) | crearea de alianțe strategice cu actorii-cheie din domeniul inovării de la nivelul Uniunii și de la nivel internațional, precum și sprijinirea comunităților de cunoaștere și inovare pentru a dezvolta relații de colaborare și legături cu partenerii-cheie din cadrul triunghiului cunoașterii din țările terțe, cu scopul de a deschide piețe noi pentru soluțiile sprijinite de comunitățile de cunoaștere și inovare și pentru a atrage finanțare și talente din afara granițelor. Participarea țărilor terțe este promovată în ceea ce privește principiile reciprocității și avantajelor reciproce. |
| --- | --- |

(g)

crearea de alianțe strategice cu actorii-cheie din domeniul inovării de la nivelul Uniunii și de la nivel internațional, precum și sprijinirea comunităților de cunoaștere și inovare pentru a dezvolta relații de colaborare și legături cu partenerii-cheie din cadrul triunghiului cunoașterii din țările terțe, cu scopul de a deschide piețe noi pentru soluțiile sprijinite de comunitățile de cunoaștere și inovare și pentru a atrage finanțare și talente din afara granițelor. Participarea țărilor terțe este promovată în ceea ce privește principiile reciprocității și avantajelor reciproce.

---

ANEXA III

PARTENERIATE EUROPENE

Parteneriatele europene sunt selectate și implementate, monitorizate, evaluate, încheiate treptat sau reînnoite pe baza următoarelor criterii:

| 1. | Selecția
  Demonstrarea că parteneriatul european este mai eficace în atingerea obiectivelor conexe ale programului prin implicarea și angajarea partenerilor, în special în ceea ce privește realizarea unui impact clar pentru Uniune și cetățenii săi, în special cu privire la răspunsul la provocările globale și realizarea obiectivelor de C&I, asigurarea competitivității Uniunii, a durabilității și contribuția la consolidarea SEC și inovare și, acolo unde este relevant, la respectarea angajamentelor internaționale.
  În cazul parteneriatelor europene instituționalizate, instituite în conformitate cu articolul 185 din TFUE, participarea a cel puțin 40 % din statele membre este obligatorie:






  (a) | coerența și sinergiile parteneriatului european cu peisajul C&I din Uniune, urmând în măsura cea mai mare posibilă normele programului; |
| --- | --- | --- |

1.

Selecția

Demonstrarea că parteneriatul european este mai eficace în atingerea obiectivelor conexe ale programului prin implicarea și angajarea partenerilor, în special în ceea ce privește realizarea unui impact clar pentru Uniune și cetățenii săi, în special cu privire la răspunsul la provocările globale și realizarea obiectivelor de C&I, asigurarea competitivității Uniunii, a durabilității și contribuția la consolidarea SEC și inovare și, acolo unde este relevant, la respectarea angajamentelor internaționale.

În cazul parteneriatelor europene instituționalizate, instituite în conformitate cu articolul 185 din TFUE, participarea a cel puțin 40 % din statele membre este obligatorie:

(a)

coerența și sinergiile parteneriatului european cu peisajul C&I din Uniune, urmând în măsura cea mai mare posibilă normele programului;

| (b) | transparența și caracterul deschis al parteneriatului european în ceea ce privește identificarea priorităților și a obiectivelor, formulate în termeni de rezultate și impact preconizate, și în ceea ce privește implicarea unor parteneri și părți interesate din întregul lanț valoric, din diferite sectoare, profiluri și discipline, inclusiv la nivel internațional, atunci când este relevant și fără a aduce atingere competitivității europene; modalități clare pentru a promova participarea IMM-urilor și pentru diseminarea și exploatarea rezultatelor, mai ales de către IMM-uri, inclusiv prin organizații intermediare; |
| --- | --- |

(b)

transparența și caracterul deschis al parteneriatului european în ceea ce privește identificarea priorităților și a obiectivelor, formulate în termeni de rezultate și impact preconizate, și în ceea ce privește implicarea unor parteneri și părți interesate din întregul lanț valoric, din diferite sectoare, profiluri și discipline, inclusiv la nivel internațional, atunci când este relevant și fără a aduce atingere competitivității europene; modalități clare pentru a promova participarea IMM-urilor și pentru diseminarea și exploatarea rezultatelor, mai ales de către IMM-uri, inclusiv prin organizații intermediare;

| (c) | demonstrarea ex ante a adiționalității și direcționalității parteneriatului european, inclusiv o viziune strategică comună cu privire la scopul parteneriatului european. Respectiva viziune conține, în special:






  (i) | identificarea efectelor, rezultatelor, și impacturilor cuantificabile preconizate a fi realizate în termene specifice, inclusiv valoarea economică și/sau societală majoră pentru Uniune; |
| --- | --- | --- |

(c)

demonstrarea ex ante a adiționalității și direcționalității parteneriatului european, inclusiv o viziune strategică comună cu privire la scopul parteneriatului european. Respectiva viziune conține, în special:

(i)

identificarea efectelor, rezultatelor, și impacturilor cuantificabile preconizate a fi realizate în termene specifice, inclusiv valoarea economică și/sau societală majoră pentru Uniune;

| (ii) | demonstrarea unor efecte de levier calitative și a unor efecte de levier cantitative semnificative scontate, inclusiv o metodă pentru măsurarea indicatorilor-cheie de performanță; |
| --- | --- |

(ii)

demonstrarea unor efecte de levier calitative și a unor efecte de levier cantitative semnificative scontate, inclusiv o metodă pentru măsurarea indicatorilor-cheie de performanță;

| (iii) | abordări pentru a asigura flexibilitatea punerii în aplicare și posibilitatea de adaptare la evoluția politicilor, a nevoilor societale și/sau ale pieței ori la progresele științifice în vederea sporirii coerenței politicilor între nivelul regional, cel național și nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

abordări pentru a asigura flexibilitatea punerii în aplicare și posibilitatea de adaptare la evoluția politicilor, a nevoilor societale și/sau ale pieței ori la progresele științifice în vederea sporirii coerenței politicilor între nivelul regional, cel național și nivelul Uniunii;

| (iv) | strategii de ieșire și măsuri pentru eliminarea treptată din program; |
| --- | --- |

(iv)

strategii de ieșire și măsuri pentru eliminarea treptată din program;

| (d) | demonstrarea ex ante a angajamentului pe termen lung al partenerilor, incluzând o cotă minimă de investiții publice și/sau private. |
| --- | --- |

(d)

demonstrarea ex ante a angajamentului pe termen lung al partenerilor, incluzând o cotă minimă de investiții publice și/sau private.

În cazul parteneriatelor europene instituționalizate, instituite în conformitate cu articolul 185 sau cu articolul 187 din TFUE, contribuțiile financiare și/sau în natură ale partenerilor, alții decât Uniunea, sunt cel puțin egale cu 50 % și pot atinge până la 75 % din angajamentele bugetare agregate ale parteneriatului european. Pentru fiecare asemenea parteneriat european instituționalizat, o parte din contribuțiile oferite de parteneri, alții decât Uniunea, va fi sub formă de contribuții financiare. Pentru partenerii diferiți de Uniune și de statele participante, contribuțiile financiare ar trebui să vizeze în principal acoperirea costurilor administrative, precum și activitățile de coordonare și sprijin și alte activități fără caracter concurențial.

| 2. | Implementarea:






  (a) | abordare sistemică care să asigure implicarea activă și timpurie a statelor membre și obținerea efectelor scontate ale parteneriatului european prin implementarea flexibilă a unor acțiuni comune cu o valoare adăugată ridicată pentru Uniune, care merg și dincolo de cererile comune de propuneri pentru activitățile de C&I, incluzând activități legate de penetrarea pe piață și de utilizarea rezultatelor pentru reglementări sau politici; |
| --- | --- | --- |

2.

Implementarea:

(a)

abordare sistemică care să asigure implicarea activă și timpurie a statelor membre și obținerea efectelor scontate ale parteneriatului european prin implementarea flexibilă a unor acțiuni comune cu o valoare adăugată ridicată pentru Uniune, care merg și dincolo de cererile comune de propuneri pentru activitățile de C&I, incluzând activități legate de penetrarea pe piață și de utilizarea rezultatelor pentru reglementări sau politici;

| (b) | măsurile corespunzătoare pentru asigurarea continuă a deschiderii inițiativei și a transparenței implementării ei, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților și participarea la cererile de propuneri, informații privind funcționarea guvernanței, vizibilitatea Uniunii, măsurile de comunicare și de sensibilizare, diseminarea și exploatarea rezultatelor, inclusiv o strategie clară privind accesul deschis/utilizatorii de-a lungul întregului lanț valoric; măsuri corespunzătoare de informare a IMM-urilor și de promovare a participării acestora; |
| --- | --- |

(b)

măsurile corespunzătoare pentru asigurarea continuă a deschiderii inițiativei și a transparenței implementării ei, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților și participarea la cererile de propuneri, informații privind funcționarea guvernanței, vizibilitatea Uniunii, măsurile de comunicare și de sensibilizare, diseminarea și exploatarea rezultatelor, inclusiv o strategie clară privind accesul deschis/utilizatorii de-a lungul întregului lanț valoric; măsuri corespunzătoare de informare a IMM-urilor și de promovare a participării acestora;

| (c) | activități de coordonare sau activități comune cu alte inițiative de C&I relevante care să asigure un nivel optim de interconectări și sinergii efective, printre altele pentru a se depăși eventuale obstacole în materie de punere în aplicare la nivel național și pentru a se spori eficiența din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

(c)

activități de coordonare sau activități comune cu alte inițiative de C&I relevante care să asigure un nivel optim de interconectări și sinergii efective, printre altele pentru a se depăși eventuale obstacole în materie de punere în aplicare la nivel național și pentru a se spori eficiența din punctul de vedere al costurilor;

| (d) | angajamente pentru contribuțiile financiare și/sau în natură din partea fiecărui partener, în conformitate cu dispozițiile de la nivel național, pe durata inițiativei; |
| --- | --- |

(d)

angajamente pentru contribuțiile financiare și/sau în natură din partea fiecărui partener, în conformitate cu dispozițiile de la nivel național, pe durata inițiativei;

| (e) | în cazul parteneriatului european instituționalizat, accesul Comisiei la rezultate și la alte informații legate de acțiune, în scopul dezvoltării, punerii în aplicare și monitorizării politicilor sau programelor Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

în cazul parteneriatului european instituționalizat, accesul Comisiei la rezultate și la alte informații legate de acțiune, în scopul dezvoltării, punerii în aplicare și monitorizării politicilor sau programelor Uniunii.

| 3. | Monitorizarea:






  (a) | un sistem de monitorizare, în conformitate cu articolul 50, pentru a monitoriza progresele înregistrate în direcția realizării unor obiective de politică specifice și rezultatele și indicatorii-cheie de performanță care să permită o evaluare de-a lungul timpului a realizărilor, efectelor și eventualelor necesități în materie de măsuri corective; |
| --- | --- | --- |

3.

Monitorizarea:

(a)

un sistem de monitorizare, în conformitate cu articolul 50, pentru a monitoriza progresele înregistrate în direcția realizării unor obiective de politică specifice și rezultatele și indicatorii-cheie de performanță care să permită o evaluare de-a lungul timpului a realizărilor, efectelor și eventualelor necesități în materie de măsuri corective;

| (b) | raportarea dedicată periodică privind efectele de levier cantitative și calitative, inclusiv privind contribuțiile financiare și în natură angajate și cele furnizate efectiv, vizibilitatea și poziționarea în context internațional și impactul investițiilor din sectorul privat asupra riscurilor legate de C&I; |
| --- | --- |

(b)

raportarea dedicată periodică privind efectele de levier cantitative și calitative, inclusiv privind contribuțiile financiare și în natură angajate și cele furnizate efectiv, vizibilitatea și poziționarea în context internațional și impactul investițiilor din sectorul privat asupra riscurilor legate de C&I;

| (c) | informații detaliate privind procesul de evaluare și rezultatele obținute în toate cererile de propuneri din cadrul parteneriatelor europene, puse la dispoziție în timp util și în mod accesibil într-o bază de date online comună. |
| --- | --- |

(c)

informații detaliate privind procesul de evaluare și rezultatele obținute în toate cererile de propuneri din cadrul parteneriatelor europene, puse la dispoziție în timp util și în mod accesibil într-o bază de date online comună.

| 4. | Evaluarea, încheierea treptată și reînnoirea:






  (a) | evaluarea impacturilor înregistrate la nivelul Uniunii și la nivel național în ceea ce privește țintele definite și indicatorii-cheie de performanță, care contribuie la evaluarea programului prevăzută la articolul 52, inclusiv o evaluare a modului de intervenție politică cel mai eficace pentru o eventuală acțiune viitoare și poziționarea oricărei eventuale reînnoiri a unui parteneriat european în peisajul parteneriatelor europene și al priorităților sale politice; |
| --- | --- | --- |

4.

Evaluarea, încheierea treptată și reînnoirea:

(a)

evaluarea impacturilor înregistrate la nivelul Uniunii și la nivel național în ceea ce privește țintele definite și indicatorii-cheie de performanță, care contribuie la evaluarea programului prevăzută la articolul 52, inclusiv o evaluare a modului de intervenție politică cel mai eficace pentru o eventuală acțiune viitoare și poziționarea oricărei eventuale reînnoiri a unui parteneriat european în peisajul parteneriatelor europene și al priorităților sale politice;

| (b) | în absența reînnoirii, măsuri corespunzătoare care să asigure eliminarea treptată a finanțării din program, în conformitate cu condițiile și calendarul convenite ex ante cu partenerii care au angajamente juridice, fără a aduce atingere posibilității de continuare a finanțării transnaționale prin programe naționale sau alte programe ale Uniunii și fără a aduce atingere investițiilor private și proiectelor în curs. |
| --- | --- |

(b)

în absența reînnoirii, măsuri corespunzătoare care să asigure eliminarea treptată a finanțării din program, în conformitate cu condițiile și calendarul convenite ex ante cu partenerii care au angajamente juridice, fără a aduce atingere posibilității de continuare a finanțării transnaționale prin programe naționale sau alte programe ale Uniunii și fără a aduce atingere investițiilor private și proiectelor în curs.

---

ANEXA IV

SINERGII CU ALTE PROGRAME ALE UNIUNII

Sinergiile cu alte programe ale Uniunii se bazează pe complementaritatea dintre conceperea și obiectivele programelor, precum și, la nivelul implementării, pe compatibilitatea normelor și proceselor de finanțare.

Fondurile din program se utilizează exclusiv pentru finanțarea activităților de C&I. Planificarea strategică asigură alinierea priorităților pentru diferitele programe ale Uniunii și garantează opțiuni coerente de finanțare în diferitele etape ale ciclului de C&I. Misiunile și parteneriatele europene beneficiază, printre altele, de sinergii cu alte programe și politici ale Uniunii.

Implementarea rezultatelor cercetării și a soluțiilor inovatoare dezvoltate în program este facilitată cu sprijinul altor programe ale Uniunii, în special prin strategii de diseminare și de exploatare, prin transferul de cunoștințe, prin surse de finanțare complementare și cumulative și prin măsuri de politică conexe. Finanțarea destinată activităților de C&I beneficiază de pe urma unor norme armonizate care sunt concepute pentru a asigura valoarea adăugată a Uniunii, pentru a evita suprapunerile cu diferite programe ale Uniunii și pentru a obține o eficiență maximă și simplificarea administrativă.

Detalii privind modul în care funcționează aceste sinergii între program și diferitele programe ale Uniunii sunt prevăzute în următoarele paragrafe:

| 1. | Sinergiile cu Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și cu Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) din cadrul politicii agricole comune (PAC) asigură faptul că:






  (a) | necesitățile în materie de C&I din sectorul agricol și în zonele rurale din Uniune sunt identificate, de exemplu, în cadrul parteneriatului european pentru inovare „Productivitatea și durabilitatea agriculturii”, și sunt luate în considerare atât în planificarea strategică a programului, cât și în programele de lucru; |
| --- | --- | --- |

1.

Sinergiile cu Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și cu Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) din cadrul politicii agricole comune (PAC) asigură faptul că:

(a)

necesitățile în materie de C&I din sectorul agricol și în zonele rurale din Uniune sunt identificate, de exemplu, în cadrul parteneriatului european pentru inovare „Productivitatea și durabilitatea agriculturii”, și sunt luate în considerare atât în planificarea strategică a programului, cât și în programele de lucru;

| (b) | PAC utilizează în mod optim rezultatele C&I și promovează utilizarea, punerea în aplicare și implementarea unor soluții inovatoare, inclusiv a celor care derivă din proiecte finanțate prin programele-cadru pentru C&I, din parteneriatul european pentru inovare „Productivitatea și durabilitatea agriculturii” și din comunitățile de cunoaștere și inovare relevante ale EIT; |
| --- | --- |

(b)

PAC utilizează în mod optim rezultatele C&I și promovează utilizarea, punerea în aplicare și implementarea unor soluții inovatoare, inclusiv a celor care derivă din proiecte finanțate prin programele-cadru pentru C&I, din parteneriatul european pentru inovare „Productivitatea și durabilitatea agriculturii” și din comunitățile de cunoaștere și inovare relevante ale EIT;

| (c) | FEADR sprijină utilizarea și diseminarea de cunoștințe și soluții care decurg din rezultatele programului care duc la sporirea dinamicii sectorului agricol și la noi oportunități de dezvoltare a zonelor rurale. |
| --- | --- |

(c)

FEADR sprijină utilizarea și diseminarea de cunoștințe și soluții care decurg din rezultatele programului care duc la sporirea dinamicii sectorului agricol și la noi oportunități de dezvoltare a zonelor rurale.

| 2. | Sinergiile cu Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA) asigură faptul că:






  (a) | programul și FEAMPA sunt strâns interconectate, întrucât necesitățile Uniunii în materie de C&I în domeniul politicii marine și al politicii maritime integrate sunt luate în considerare în planificarea strategică a programului; |
| --- | --- | --- |

2.

Sinergiile cu Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA) asigură faptul că:

(a)

programul și FEAMPA sunt strâns interconectate, întrucât necesitățile Uniunii în materie de C&I în domeniul politicii marine și al politicii maritime integrate sunt luate în considerare în planificarea strategică a programului;

| (b) | FEAMPA sprijină introducerea de noi tehnologii și de produse, procese și servicii inovatoare, în special cele care rezultă ca urmare a aplicării programului în domeniul politicii marine și al politicii maritime integrate; FEAMPA promovează, de asemenea, colectarea, prelucrarea și monitorizarea datelor de bază și diseminează rezultatele acțiunilor relevante sprijinite prin program, care, la rândul său, contribuie la punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, a politicii maritime integrate a UE, a guvernanței internaționale a oceanelor și a angajamentelor internaționale. |
| --- | --- |

(b)

FEAMPA sprijină introducerea de noi tehnologii și de produse, procese și servicii inovatoare, în special cele care rezultă ca urmare a aplicării programului în domeniul politicii marine și al politicii maritime integrate; FEAMPA promovează, de asemenea, colectarea, prelucrarea și monitorizarea datelor de bază și diseminează rezultatele acțiunilor relevante sprijinite prin program, care, la rândul său, contribuie la punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, a politicii maritime integrate a UE, a guvernanței internaționale a oceanelor și a angajamentelor internaționale.

| 3. | Sinergiile cu Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) asigură faptul că:






  (a) | cu scopul de a consolida SEC și de a contribui la ODD, mecanismele de finanțare alternativă și cumulativă din partea FEDR și a programului sprijină activitățile care furnizează o punte de legătură în special între strategiile de specializare inteligentă și excelența în C&I, inclusiv programele transregionale sau transnaționale comune și infrastructurile de cercetare paneuropene; |
| --- | --- | --- |

3.

Sinergiile cu Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) asigură faptul că:

(a)

cu scopul de a consolida SEC și de a contribui la ODD, mecanismele de finanțare alternativă și cumulativă din partea FEDR și a programului sprijină activitățile care furnizează o punte de legătură în special între strategiile de specializare inteligentă și excelența în C&I, inclusiv programele transregionale sau transnaționale comune și infrastructurile de cercetare paneuropene;

| (b) | FEDR se axează, printre altele, pe dezvoltarea și consolidarea ecosistemelor regionale și locale de C&I, pe rețele și pe transformarea industrială, incluzând sprijinul pentru consolidarea capacităților de C&I, utilizarea rezultatelor, introducerea de noi tehnologii și de soluții inovatoare și ecologice rezultate din programele-cadru pentru C&I prin intermediul FEDR. |
| --- | --- |

(b)

FEDR se axează, printre altele, pe dezvoltarea și consolidarea ecosistemelor regionale și locale de C&I, pe rețele și pe transformarea industrială, incluzând sprijinul pentru consolidarea capacităților de C&I, utilizarea rezultatelor, introducerea de noi tehnologii și de soluții inovatoare și ecologice rezultate din programele-cadru pentru C&I prin intermediul FEDR.

| 4. | Sinergiile cu Fondul social european Plus (FSE+) asigură faptul că:






  (a) | prin programe naționale sau regionale, FSE+ poate integra și extinde programe de învățământ inovatoare sprijinite de program, pentru a înzestra cetățenii cu aptitudinile și competențele necesare având în vedere evoluția cererii de pe piața muncii; |
| --- | --- | --- |

4.

Sinergiile cu Fondul social european Plus (FSE+) asigură faptul că:

(a)

prin programe naționale sau regionale, FSE+ poate integra și extinde programe de învățământ inovatoare sprijinite de program, pentru a înzestra cetățenii cu aptitudinile și competențele necesare având în vedere evoluția cererii de pe piața muncii;

| (b) | mecanismele de finanțare alternativă și combinată din partea FSE+ pot fi utilizate pentru a sprijini activitățile programului care promovează dezvoltarea capitalului uman în C&I, cu scopul de a consolida SEC; |
| --- | --- |

(b)

mecanismele de finanțare alternativă și combinată din partea FSE+ pot fi utilizate pentru a sprijini activitățile programului care promovează dezvoltarea capitalului uman în C&I, cu scopul de a consolida SEC;

| (c) | FSE+ integrează tehnologii inovatoare și noi modele și soluții de afaceri, în special pe cele care rezultă din program, astfel încât să contribuie la crearea de sisteme de sănătate inovatoare, eficiente și durabile și să faciliteze accesul la asistență medicală mai bună și mai sigură pentru cetățenii europeni. |
| --- | --- |

(c)

FSE+ integrează tehnologii inovatoare și noi modele și soluții de afaceri, în special pe cele care rezultă din program, astfel încât să contribuie la crearea de sisteme de sănătate inovatoare, eficiente și durabile și să faciliteze accesul la asistență medicală mai bună și mai sigură pentru cetățenii europeni.

| 5. | Sinergiile cu Programul „UE pentru sănătate” asigură faptul că:






  (a) | necesitățile Uniunii în materie de C&I în domeniul sănătății sunt identificate și stabilite prin intermediul planificării strategice a programului; |
| --- | --- | --- |

5.

Sinergiile cu Programul „UE pentru sănătate” asigură faptul că:

(a)

necesitățile Uniunii în materie de C&I în domeniul sănătății sunt identificate și stabilite prin intermediul planificării strategice a programului;

| (b) | Programul „UE pentru sănătate” contribuie la asigurarea unei utilizări optime a rezultatelor cercetării, în special a celor obținute din program. |
| --- | --- |

(b)

Programul „UE pentru sănătate” contribuie la asigurarea unei utilizări optime a rezultatelor cercetării, în special a celor obținute din program.

| 6. | Sinergiile cu Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) asigură faptul că:






  (a) | prin intermediul planificării strategice a programului sunt identificate și stabilite necesitățile în materie de C&I în domeniile transportului și energiei și în sectorul digital din cadrul Uniunii; |
| --- | --- | --- |

6.

Sinergiile cu Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) asigură faptul că:

(a)

prin intermediul planificării strategice a programului sunt identificate și stabilite necesitățile în materie de C&I în domeniile transportului și energiei și în sectorul digital din cadrul Uniunii;

| (b) | MIE sprijină introducerea și implementarea pe scară largă a noilor tehnologii și soluții inovatoare în domeniile transportului, energiei și infrastructurilor fizice digitale, în special pe cele care rezultă din programele-cadru pentru C&I; |
| --- | --- |

(b)

MIE sprijină introducerea și implementarea pe scară largă a noilor tehnologii și soluții inovatoare în domeniile transportului, energiei și infrastructurilor fizice digitale, în special pe cele care rezultă din programele-cadru pentru C&I;

| (c) | schimbul de informații și de date între program și proiectele MIE este facilitat, de exemplu, prin evidențierea tehnologiilor din program aflate într-un stadiu avansat de pregătire pentru introducerea pe piață și care ar putea fi implementate prin MIE. |
| --- | --- |

(c)

schimbul de informații și de date între program și proiectele MIE este facilitat, de exemplu, prin evidențierea tehnologiilor din program aflate într-un stadiu avansat de pregătire pentru introducerea pe piață și care ar putea fi implementate prin MIE.

| 7. | Sinergiile cu Programul Europa digitală (DEP) asigură faptul că:






  (a) | în timp ce mai multe domenii tematice abordate de program și de DEP sunt convergente, tipul de acțiuni care urmează să fie sprijinite, rezultatele scontate și logica lor intervenție sunt diferite și complementare; |
| --- | --- | --- |

7.

Sinergiile cu Programul Europa digitală (DEP) asigură faptul că:

(a)

în timp ce mai multe domenii tematice abordate de program și de DEP sunt convergente, tipul de acțiuni care urmează să fie sprijinite, rezultatele scontate și logica lor intervenție sunt diferite și complementare;

| (b) | prin intermediul planificării strategice a acestuia sunt identificate și stabilite necesitățile în materie de C&I legate de aspecte digitale; ele includ, de exemplu, C&I în domeniul tehnicii de calcul de înaltă performanță, al inteligenței artificiale, al securității cibernetice, al tehnologiei registrelor distribuite, al tehnologiei cuantice, prin combinarea tehnologiilor digitale cu alte tehnologii generice și inovații netehnologice; sprijin pentru extinderea întreprinderilor care introduc inovații revoluționare (multe dintre care combină tehnologiile digitale și cele fizice); precum și sprijin pentru infrastructurile digitale de cercetare; |
| --- | --- |

(b)

prin intermediul planificării strategice a acestuia sunt identificate și stabilite necesitățile în materie de C&I legate de aspecte digitale; ele includ, de exemplu, C&I în domeniul tehnicii de calcul de înaltă performanță, al inteligenței artificiale, al securității cibernetice, al tehnologiei registrelor distribuite, al tehnologiei cuantice, prin combinarea tehnologiilor digitale cu alte tehnologii generice și inovații netehnologice; sprijin pentru extinderea întreprinderilor care introduc inovații revoluționare (multe dintre care combină tehnologiile digitale și cele fizice); precum și sprijin pentru infrastructurile digitale de cercetare;

| (c) | DEP se axează pe dezvoltarea capacităților și a infrastructurii digitale pe scară largă, de exemplu în domeniul tehnicii de calcul de înaltă performanță, al inteligenței artificiale, al securității cibernetice, al tehnologiei registrelor distribuite, al tehnologiei cuantice și al competențelor digitale avansate, în scopul utilizării și implementării pe scară largă, în toată Uniunea, a soluțiilor digitale inovatoare de mare importanță care există sau sunt testate în cadrul Uniunii, în domenii de interes general (cum ar fi sănătatea, administrația publică, justiția și învățământul) sau ca răspuns la disfuncționalități ale pieței (precum digitalizarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor); DEP este implementat în principal prin investiții strategice și coordonate cu statele membre – în special prin intermediul achizițiilor publice comune – în capacități digitale care urmează să fie partajate pe întreg teritoriul Uniunii, precum și în acțiunile la nivelul Uniunii care sprijină interoperabilitatea și standardizarea, ca parte a dezvoltării pieței unice digitale; |
| --- | --- |

(c)

DEP se axează pe dezvoltarea capacităților și a infrastructurii digitale pe scară largă, de exemplu în domeniul tehnicii de calcul de înaltă performanță, al inteligenței artificiale, al securității cibernetice, al tehnologiei registrelor distribuite, al tehnologiei cuantice și al competențelor digitale avansate, în scopul utilizării și implementării pe scară largă, în toată Uniunea, a soluțiilor digitale inovatoare de mare importanță care există sau sunt testate în cadrul Uniunii, în domenii de interes general (cum ar fi sănătatea, administrația publică, justiția și învățământul) sau ca răspuns la disfuncționalități ale pieței (precum digitalizarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor); DEP este implementat în principal prin investiții strategice și coordonate cu statele membre – în special prin intermediul achizițiilor publice comune – în capacități digitale care urmează să fie partajate pe întreg teritoriul Uniunii, precum și în acțiunile la nivelul Uniunii care sprijină interoperabilitatea și standardizarea, ca parte a dezvoltării pieței unice digitale;

| (d) | capacitățile și infrastructurile DEP sunt puse la dispoziția comunității de C&I, inclusiv pentru activitățile finanțate prin intermediul programului, inclusiv pentru testare, experimentare și demonstrații în toate sectoarele și disciplinele; |
| --- | --- |

(d)

capacitățile și infrastructurile DEP sunt puse la dispoziția comunității de C&I, inclusiv pentru activitățile finanțate prin intermediul programului, inclusiv pentru testare, experimentare și demonstrații în toate sectoarele și disciplinele;

| (e) | noile tehnologii digitale dezvoltate prin intermediul programului urmează să fie adoptate și implementate progresiv prin DEP; |
| --- | --- |

(e)

noile tehnologii digitale dezvoltate prin intermediul programului urmează să fie adoptate și implementate progresiv prin DEP;

| (f) | inițiativele programului care vizează dezvoltarea de programe de învățământ axate pe aptitudini și competențe, inclusiv cele asigurate în comunitățile de cunoaștere și inovare relevante ale EIT, sunt completate prin consolidarea capacităților cu sprijinul DEP în ceea ce privește competențele digitale avansate; |
| --- | --- |

(f)

inițiativele programului care vizează dezvoltarea de programe de învățământ axate pe aptitudini și competențe, inclusiv cele asigurate în comunitățile de cunoaștere și inovare relevante ale EIT, sunt completate prin consolidarea capacităților cu sprijinul DEP în ceea ce privește competențele digitale avansate;

| (g) | există, pentru ambele programe, mecanisme solide de coordonare pentru programarea strategică, proceduri operaționale și structuri de guvernanță. |
| --- | --- |

(g)

există, pentru ambele programe, mecanisme solide de coordonare pentru programarea strategică, proceduri operaționale și structuri de guvernanță.

| 8. | Sinergiile cu Programul privind piața unică asigură faptul că:






  (a) | Programul privind piața unică abordează disfuncționalitățile pieței care afectează IMM-urile și promovează spiritul antreprenorial și crearea și dezvoltarea întreprinderilor, existând o complementaritate între Programul privind piața unică și acțiunile atât ale EIT, cât și ale CEI pentru societățile inovatoare, precum și în domeniul serviciilor de sprijin pentru IMM-uri, în special în cazul în care piața nu oferă o finanțare viabilă; |
| --- | --- | --- |

8.

Sinergiile cu Programul privind piața unică asigură faptul că:

(a)

Programul privind piața unică abordează disfuncționalitățile pieței care afectează IMM-urile și promovează spiritul antreprenorial și crearea și dezvoltarea întreprinderilor, existând o complementaritate între Programul privind piața unică și acțiunile atât ale EIT, cât și ale CEI pentru societățile inovatoare, precum și în domeniul serviciilor de sprijin pentru IMM-uri, în special în cazul în care piața nu oferă o finanțare viabilă;

| (b) | rețeaua întreprinderilor europene, pe lângă alte structuri existente de sprijin pentru IMM-uri (de exemplu punctele de contact naționale, agențiile pentru inovare, centrele de inovare digitală, centrele de competențe, incubatoarele), poate avea rolul de a furniza servicii de sprijin în cadrul programului, inclusiv al CEI. |
| --- | --- |

(b)

rețeaua întreprinderilor europene, pe lângă alte structuri existente de sprijin pentru IMM-uri (de exemplu punctele de contact naționale, agențiile pentru inovare, centrele de inovare digitală, centrele de competențe, incubatoarele), poate avea rolul de a furniza servicii de sprijin în cadrul programului, inclusiv al CEI.

| 9. | Sinergiile cu Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE) asigură faptul că:






  (a) | necesitățile în materie de C&I în vederea soluționării provocărilor legate de mediu, climă și energie în Uniune sunt identificate și stabilite prin intermediul planificării strategice a programului; |
| --- | --- | --- |

9.

Sinergiile cu Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE) asigură faptul că:

(a)

necesitățile în materie de C&I în vederea soluționării provocărilor legate de mediu, climă și energie în Uniune sunt identificate și stabilite prin intermediul planificării strategice a programului;

| (b) | LIFE continuă să acționeze ca un catalizator pentru punerea în aplicare a politicilor și a legislației relevante ale Uniunii în domeniul mediului, climei și energiei, inclusiv prin adoptarea și aplicarea rezultatelor C&I din cadrul programului și prin sprijinirea implementării acestora la nivel național, interregional și regional în cazul în care aceasta poate contribui la abordarea schimbărilor climatice, a mediului sau a problemelor de tranziție energetică curată. În special, LIFE continuă să stimuleze sinergiile cu programul, prin acordarea unui bonus în timpul evaluării pentru propunerile care prevăd utilizarea rezultatelor din cadrul programului; |
| --- | --- |

(b)

LIFE continuă să acționeze ca un catalizator pentru punerea în aplicare a politicilor și a legislației relevante ale Uniunii în domeniul mediului, climei și energiei, inclusiv prin adoptarea și aplicarea rezultatelor C&I din cadrul programului și prin sprijinirea implementării acestora la nivel național, interregional și regional în cazul în care aceasta poate contribui la abordarea schimbărilor climatice, a mediului sau a problemelor de tranziție energetică curată. În special, LIFE continuă să stimuleze sinergiile cu programul, prin acordarea unui bonus în timpul evaluării pentru propunerile care prevăd utilizarea rezultatelor din cadrul programului;

| (c) | proiectele de acțiuni standard din cadrul LIFE sprijină dezvoltarea, testarea sau demonstrarea unor tehnologii sau metodologii adecvate pentru punerea în aplicare a politicii Uniunii privind mediul și clima, care pot fi ulterior implementate la scară largă, finanțate din alte surse, inclusiv prin intermediul programului. Atât EIT, cât și CEI pot oferi sprijin pentru extinderea și comercializarea de noi idei revoluționare care pot rezulta din implementarea proiectelor LIFE. |
| --- | --- |

(c)

proiectele de acțiuni standard din cadrul LIFE sprijină dezvoltarea, testarea sau demonstrarea unor tehnologii sau metodologii adecvate pentru punerea în aplicare a politicii Uniunii privind mediul și clima, care pot fi ulterior implementate la scară largă, finanțate din alte surse, inclusiv prin intermediul programului. Atât EIT, cât și CEI pot oferi sprijin pentru extinderea și comercializarea de noi idei revoluționare care pot rezulta din implementarea proiectelor LIFE.

| 10. | Sinergiile cu Erasmus+ asigură faptul că:






  (a) | resursele combinate ale programului, inclusiv ale EIT, și ale Erasmus+ sunt utilizate pentru a sprijini activități dedicate consolidării, modernizării și transformării instituțiilor europene de învățământ superior. După caz, programul completează sprijinul acordat prin Erasmus+ pentru inițiativa privind universitățile europene, în dimensiunea sa de cercetare, ca parte din elaborarea unor noi strategii comune pe termen lung, integrate și durabile, în domeniile educației, C&I, bazate pe abordări transdisciplinare și transsectoriale care fac ca triunghiul cunoașterii să devină o realitate. Activitățile EIT ar putea completa strategiile care urmează să fie puse în aplicare prin inițiativa privind universitățile europene; |
| --- | --- | --- |

10.

Sinergiile cu Erasmus+ asigură faptul că:

(a)

resursele combinate ale programului, inclusiv ale EIT, și ale Erasmus+ sunt utilizate pentru a sprijini activități dedicate consolidării, modernizării și transformării instituțiilor europene de învățământ superior. După caz, programul completează sprijinul acordat prin Erasmus+ pentru inițiativa privind universitățile europene, în dimensiunea sa de cercetare, ca parte din elaborarea unor noi strategii comune pe termen lung, integrate și durabile, în domeniile educației, C&I, bazate pe abordări transdisciplinare și transsectoriale care fac ca triunghiul cunoașterii să devină o realitate. Activitățile EIT ar putea completa strategiile care urmează să fie puse în aplicare prin inițiativa privind universitățile europene;

| (b) | programul și Erasmus+ încurajează integrarea educației și a cercetării prin sprijinirea instituțiilor de învățământ superior să conceapă și să stabilească strategii și rețele comune de educație, C&I, prin informarea instituțiilor de învățământ, a cadrelor didactice și a formatorilor cu privire la cele mai noi descoperiri și practici de cercetare și oferirea de experiență de cercetare activă tuturor studenților, personalului din învățământul superior și în special cercetătorilor, precum și prin sprijinirea altor activități care permit integrarea învățământului superior și a C&I. |
| --- | --- |

(b)

programul și Erasmus+ încurajează integrarea educației și a cercetării prin sprijinirea instituțiilor de învățământ superior să conceapă și să stabilească strategii și rețele comune de educație, C&I, prin informarea instituțiilor de învățământ, a cadrelor didactice și a formatorilor cu privire la cele mai noi descoperiri și practici de cercetare și oferirea de experiență de cercetare activă tuturor studenților, personalului din învățământul superior și în special cercetătorilor, precum și prin sprijinirea altor activități care permit integrarea învățământului superior și a C&I.

| 11. | Sinergiile cu Programul spațial al Uniunii asigură faptul că:






  (a) | necesitățile în materie de C&I ale Programului spațial al Uniunii și cele ale sectorului spațial din amonte și din aval din cadrul Uniunii sunt identificate și stabilite în cadrul planificării strategice a programului; acțiunile în domeniul cercetării spațiale implementate prin program sunt puse în aplicare, în ceea ce privește procedurile de achiziții și eligibilitatea entităților juridice, în conformitate cu Programul spațial al Uniunii, după caz; |
| --- | --- | --- |

11.

Sinergiile cu Programul spațial al Uniunii asigură faptul că:

(a)

necesitățile în materie de C&I ale Programului spațial al Uniunii și cele ale sectorului spațial din amonte și din aval din cadrul Uniunii sunt identificate și stabilite în cadrul planificării strategice a programului; acțiunile în domeniul cercetării spațiale implementate prin program sunt puse în aplicare, în ceea ce privește procedurile de achiziții și eligibilitatea entităților juridice, în conformitate cu Programul spațial al Uniunii, după caz;

| (b) | datele și serviciile spațiale puse la dispoziție drept bun public de către Programul spațial al Uniunii sunt utilizate pentru a dezvolta soluții revoluționare prin intermediul C&I, inclusiv prin program, în special în ceea ce privește alimentația durabilă și resursele naturale, monitorizarea climatică, mediul atmosferic, terestru, costier și marin, orașele inteligente, mobilitatea conectată și automatizată, securitatea și gestionarea dezastrelor; |
| --- | --- |

(b)

datele și serviciile spațiale puse la dispoziție drept bun public de către Programul spațial al Uniunii sunt utilizate pentru a dezvolta soluții revoluționare prin intermediul C&I, inclusiv prin program, în special în ceea ce privește alimentația durabilă și resursele naturale, monitorizarea climatică, mediul atmosferic, terestru, costier și marin, orașele inteligente, mobilitatea conectată și automatizată, securitatea și gestionarea dezastrelor;

| (c) | serviciile de acces la datele și informațiile Copernicus contribuie la EOSC și facilitează astfel accesul cercetătorilor, al oamenilor de știință și al inovatorilor la datele Programului Copernicus; infrastructurile de cercetare, în special rețelele de observare in situ, constituie elementele esențiale pentru infrastructura de observare in situ care permite furnizarea serviciilor Copernicus și, la rândul lor, beneficiază de informațiile produse de serviciile Copernicus. |
| --- | --- |

(c)

serviciile de acces la datele și informațiile Copernicus contribuie la EOSC și facilitează astfel accesul cercetătorilor, al oamenilor de știință și al inovatorilor la datele Programului Copernicus; infrastructurile de cercetare, în special rețelele de observare in situ, constituie elementele esențiale pentru infrastructura de observare in situ care permite furnizarea serviciilor Copernicus și, la rândul lor, beneficiază de informațiile produse de serviciile Copernicus.

| 12. | Sinergiile cu Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) și cu Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA III) asigură faptul că:






  (a) | necesitățile în materie de C&I din domeniile aferente IVCDCI și IPA III sunt identificate prin intermediul planificării strategice a programului, în conformitate cu ODD; |
| --- | --- | --- |

12.

Sinergiile cu Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) și cu Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA III) asigură faptul că:

(a)

necesitățile în materie de C&I din domeniile aferente IVCDCI și IPA III sunt identificate prin intermediul planificării strategice a programului, în conformitate cu ODD;

| (b) | activitățile de C&I ale programului desfășurate cu participarea unor țări terțe, precum și acțiunile dedicate de cooperare internațională urmăresc alinierea și coerența cu acțiuni paralele de penetrare pe piață și de consolidare a capacităților desfășurate în cadrul IVCDCI și IPA III, pe baza definirii în comun a necesităților și a domeniilor de intervenție. |
| --- | --- |

(b)

activitățile de C&I ale programului desfășurate cu participarea unor țări terțe, precum și acțiunile dedicate de cooperare internațională urmăresc alinierea și coerența cu acțiuni paralele de penetrare pe piață și de consolidare a capacităților desfășurate în cadrul IVCDCI și IPA III, pe baza definirii în comun a necesităților și a domeniilor de intervenție.

| 13. | Sinergiile cu Fondul pentru securitate internă și cu Instrumentul pentru gestionarea frontierelor, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, asigură faptul că:






  (a) | necesitățile în materie de C&I în domeniul securității și al gestionării integrate a frontierelor sunt identificate și stabilite prin intermediul planificării strategice a programului; |
| --- | --- | --- |

13.

Sinergiile cu Fondul pentru securitate internă și cu Instrumentul pentru gestionarea frontierelor, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, asigură faptul că:

(a)

necesitățile în materie de C&I în domeniul securității și al gestionării integrate a frontierelor sunt identificate și stabilite prin intermediul planificării strategice a programului;

| (b) | Fondul pentru securitate internă și Fondul pentru gestionarea integrată a frontierelor sprijină implementarea de noi tehnologii și soluții inovatoare, în special a celor care decurg din programele-cadru pentru C&I în domeniul cercetării în materie de securitate. |
| --- | --- |

(b)

Fondul pentru securitate internă și Fondul pentru gestionarea integrată a frontierelor sprijină implementarea de noi tehnologii și soluții inovatoare, în special a celor care decurg din programele-cadru pentru C&I în domeniul cercetării în materie de securitate.

| 14. | Sinergiile cu Programul InvestEU asigură faptul că:






  (a) | programul oferă finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa și finanțare mixtă în cadrul CEI pentru inovatorii a căror activitate se caracterizează printr-un nivel ridicat de risc, pentru care piața nu oferă o finanțare suficientă și viabilă; în același timp, programul sprijină furnizarea efectivă și gestionarea părții private a finanțării mixte prin intermediul fondurilor și al intermediarilor sprijiniți de Programul InvestEU și din alte surse; |
| --- | --- | --- |

14.

Sinergiile cu Programul InvestEU asigură faptul că:

(a)

programul oferă finanțare mixtă în cadrul Orizont Europa și finanțare mixtă în cadrul CEI pentru inovatorii a căror activitate se caracterizează printr-un nivel ridicat de risc, pentru care piața nu oferă o finanțare suficientă și viabilă; în același timp, programul sprijină furnizarea efectivă și gestionarea părții private a finanțării mixte prin intermediul fondurilor și al intermediarilor sprijiniți de Programul InvestEU și din alte surse;

| (b) | instrumentele financiare pentru C&I și pentru IMM-uri sunt grupate sub tutela Programului InvestEU, în special printr-o componentă de C&I tematică dedicată, precum și prin intermediul produselor implementate în cadrul componentei pentru IMM-uri, contribuind astfel la realizarea obiectivelor ambelor programe și stabilind legături complementare puternice între cele două programe; |
| --- | --- |

(b)

instrumentele financiare pentru C&I și pentru IMM-uri sunt grupate sub tutela Programului InvestEU, în special printr-o componentă de C&I tematică dedicată, precum și prin intermediul produselor implementate în cadrul componentei pentru IMM-uri, contribuind astfel la realizarea obiectivelor ambelor programe și stabilind legături complementare puternice între cele două programe;

| (c) | programul oferă un sprijin adecvat pentru reorientarea către Programul InvestEU a proiectelor bancabile care nu sunt eligibile pentru finanțare din partea CEI, acolo unde este cazul. |
| --- | --- |

(c)

programul oferă un sprijin adecvat pentru reorientarea către Programul InvestEU a proiectelor bancabile care nu sunt eligibile pentru finanțare din partea CEI, acolo unde este cazul.

| 15. | Sinergiile cu Fondul pentru inovare în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii („Fondul pentru inovare”) asigură faptul că:






  (a) | Fondul pentru inovare vizează în mod specific inovarea în tehnologii și procese cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv captarea și utilizarea carbonului în condiții de siguranță pentru mediu, care să contribuie în mod semnificativ la atenuarea schimbărilor climatice, precum și produse care să le înlocuiască pe cele cu emisii ridicate de dioxid de carbon, contribuie la stimularea elaborării și exploatării proiectelor care au ca scop captarea în condiții de siguranță pentru mediu și stocarea geologică a CO2, precum și a unor tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, și facilitează și stimulează produsele mai „verzi”; |
| --- | --- | --- |

15.

Sinergiile cu Fondul pentru inovare în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii („Fondul pentru inovare”) asigură faptul că:

(a)

Fondul pentru inovare vizează în mod specific inovarea în tehnologii și procese cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv captarea și utilizarea carbonului în condiții de siguranță pentru mediu, care să contribuie în mod semnificativ la atenuarea schimbărilor climatice, precum și produse care să le înlocuiască pe cele cu emisii ridicate de dioxid de carbon, contribuie la stimularea elaborării și exploatării proiectelor care au ca scop captarea în condiții de siguranță pentru mediu și stocarea geologică a CO2, precum și a unor tehnologii inovatoare în domeniul energiei din surse regenerabile și al stocării energiei, și facilitează și stimulează produsele mai „verzi”;

| (b) | programul finanțează dezvoltarea și demonstrarea de tehnologii, inclusiv de soluții revoluționare, care pot îndeplini obiectivele Uniunii privind neutralitatea climatică, energia și transformarea industrială, în special prin activitățile sale din cadrul pilonului II și al pilonului III; |
| --- | --- |

(b)

programul finanțează dezvoltarea și demonstrarea de tehnologii, inclusiv de soluții revoluționare, care pot îndeplini obiectivele Uniunii privind neutralitatea climatică, energia și transformarea industrială, în special prin activitățile sale din cadrul pilonului II și al pilonului III;

| (c) | Fondul pentru inovare poate, sub rezerva îndeplinirii criteriilor sale de selecție și de atribuire, să sprijine faza de demonstrare a proiectelor eligibile care ar fi putut să primească sprijin din partea programului și se stabilesc legături complementare puternice între cele două programe. |
| --- | --- |

(c)

Fondul pentru inovare poate, sub rezerva îndeplinirii criteriilor sale de selecție și de atribuire, să sprijine faza de demonstrare a proiectelor eligibile care ar fi putut să primească sprijin din partea programului și se stabilesc legături complementare puternice între cele două programe.

| 16. | Sinergiile cu Mecanismul pentru o tranziție justă asigură faptul că:






  (a) | necesitățile în materie de C&I sunt identificate prin intermediul planificării strategice a programului pentru a sprijini tranziția justă și echitabilă către neutralitatea climatică; |
| --- | --- | --- |

16.

Sinergiile cu Mecanismul pentru o tranziție justă asigură faptul că:

(a)

necesitățile în materie de C&I sunt identificate prin intermediul planificării strategice a programului pentru a sprijini tranziția justă și echitabilă către neutralitatea climatică;

| (b) | sunt promovate adoptarea și implementarea unor soluții inovatoare și ecologice, în special a celor care rezultă din program. |
| --- | --- |

(b)

sunt promovate adoptarea și implementarea unor soluții inovatoare și ecologice, în special a celor care rezultă din program.

| 17. | Sinergiile cu Programul pentru cercetare și formare al Euratom asigură faptul că:






  (a) | programul și Programul pentru cercetare și formare al Euratom dezvoltă acțiuni cuprinzătoare în sprijinul educației și al formării profesionale (inclusiv MSCA), cu scopul de a menține și dezvolta competențe relevante în Europa; |
| --- | --- | --- |

17.

Sinergiile cu Programul pentru cercetare și formare al Euratom asigură faptul că:

(a)

programul și Programul pentru cercetare și formare al Euratom dezvoltă acțiuni cuprinzătoare în sprijinul educației și al formării profesionale (inclusiv MSCA), cu scopul de a menține și dezvolta competențe relevante în Europa;

| (b) | programul și Programul pentru cercetare și formare al Euratom dezvoltă acțiuni comune în domeniul cercetării axate pe aspectele transversale ale utilizării în condiții de siguranță și securitate a aplicațiilor neenergetice ale radiațiilor ionizante în sectoare precum medicina, industria, agricultura, spațiul, schimbările climatice, securitatea, pregătirea pentru situații de urgență și pe contribuția științei nucleare. |
| --- | --- |

(b)

programul și Programul pentru cercetare și formare al Euratom dezvoltă acțiuni comune în domeniul cercetării axate pe aspectele transversale ale utilizării în condiții de siguranță și securitate a aplicațiilor neenergetice ale radiațiilor ionizante în sectoare precum medicina, industria, agricultura, spațiul, schimbările climatice, securitatea, pregătirea pentru situații de urgență și pe contribuția științei nucleare.

| 18. | Potențialele sinergii cu Fondul european de apărare sunt în avantajul cercetării în domeniul civil și al apărării, în scopul de a se evita dublarea inutilă a eforturilor, în conformitate cu articolul 5 și cu articolul 7 alineatul (1). |
| --- | --- |

18.

Potențialele sinergii cu Fondul european de apărare sunt în avantajul cercetării în domeniul civil și al apărării, în scopul de a se evita dublarea inutilă a eforturilor, în conformitate cu articolul 5 și cu articolul 7 alineatul (1).

| 19. | Se încurajează sinergiile cu Programul „Europa creativă” prin identificarea, prin intermediul în planificării strategice a programului, a necesităților în materie de C&I în domeniul politicilor culturale și creative. |
| --- | --- |

19.

Se încurajează sinergiile cu Programul „Europa creativă” prin identificarea, prin intermediul în planificării strategice a programului, a necesităților în materie de C&I în domeniul politicilor culturale și creative.

| 20. | Sinergiile cu Mecanismul de redresare și reziliență asigură faptul că:






  (a) | prin intermediul planificării strategice a programului sunt identificate necesitățile în materie de C&I pentru a sprijini îmbunătățirea rezilienței și a pregătirii pentru viitor a economiilor și societății din statele membre; |
| --- | --- | --- |

20.

Sinergiile cu Mecanismul de redresare și reziliență asigură faptul că:

(a)

prin intermediul planificării strategice a programului sunt identificate necesitățile în materie de C&I pentru a sprijini îmbunătățirea rezilienței și a pregătirii pentru viitor a economiilor și societății din statele membre;

| (b) | sunt sprijinite adoptarea și implementarea unor soluții inovatoare, în special a celor care rezultă din program. |
| --- | --- |

(b)

sunt sprijinite adoptarea și implementarea unor soluții inovatoare, în special a celor care rezultă din program.

---

ANEXA V

INDICATORI AFERENȚI CĂILOR DE IMPACT PRINCIPALE

Căile de impact și indicatorii aferenți căilor de impact principale structurează monitorizarea progreselor realizate de program în ceea ce privește atingerea obiectivelor sale, astfel cum sunt menționate la articolul 3. Căile de impact țin cont de factorul timp și cuprind trei categorii de impact complementare, reflectând caracterul nelinear al investițiilor în C&I: cel științific, cel societal și cel tehnologic sau economic. Pentru fiecare dintre respectivele categorii de impact se folosesc indicatori indirecți pentru a monitoriza progresele, făcând o distincție între impactul obținut pe termen scurt, mediu și mai lung, inclusiv dincolo de încheierea perioadei programului, cu posibilitatea defalcării, inclusiv în funcție de state membre și țări asociate. Respectivii indicatori se elaborează pe baza unor metodologii cantitative și calitative. Părțile individuale ale programului contribuie la indicatorii respectivi într-o măsură diferită și prin diverse mecanisme. Indicatorii suplimentari pot fi utilizați pentru monitorizarea unor părți individuale ale programului, după caz.

Microdatele care stau la baza indicatorilor aferenți căilor de impact principale se colectează pentru toate părțile programului și pentru toate mecanismele de implementare într-un mod centralizat și armonizat și la un nivel adecvat de granularitate, cu un minimum de raportare impus beneficiarilor.

În plus, dincolo de indicatorii aferenți căilor de impact principale, datele privind optimizarea implementării programului pentru consolidarea SEC, stimularea participării pe bază de excelență la program a tuturor statelor membre, precum și facilitarea legăturilor de colaborare în domeniul C&I europene se colectează și se raportează aproape în timp real ca parte a datelor de implementare și de gestionare menționate la articolul 50. Aceasta cuprinde monitorizarea relațiilor de colaborare, a analizei datelor din rețea, a datelor referitoare la propuneri, cereri, participări, proiecte, solicitanți și participanți (inclusiv date privind tipul de organizație, cum ar fi organizațiile societății civile, IMM-urile și sectorul privat), țară (de exemplu, o clasificare specifică pentru grupuri de țări, cum ar fi statele membre, țările asociate și țările terțe), genul, rolul în proiect, disciplina științifică sau sectorul științific, inclusiv ȘSU și monitorizarea nivelului de integrare a aspectelor legate de climă și al cheltuielilor aferente.

Indicatorii aferenți căilor de impact științific

Se preconizează că programul va avea un impact științific prin crearea de noi cunoștințe de înaltă calitate, prin consolidarea capitalului uman din domeniul C&I, precum și prin promovarea și difuzarea cunoștințelor și a științei deschise. Progresul către realizarea acestui impact este monitorizat prin indicatori indirecți definiți în funcție de următoarele trei căi de impact principale.

Tabelul 1

| Obținerea unui impact științific | Pe termen scurt | Pe termen mediu | Pe termen mai lung |
| --- | --- | --- | --- |
| Crearea de noi cunoștințe de înaltă calitate | Publicații -
  Numărul de publicații științifice evaluate inter pares rezultate din program | Citări -
  Indicele de citare FWCI (Field-Weighted Citation Index) a publicațiilor evaluate inter pares rezultate din program | Știință de talie mondială -
  Numărul și ponderea publicațiilor evaluate inter pares rezultate din proiectele finanțate de program care reprezintă o contribuție esențială la domeniile științifice |
| Consolidarea capitalului uman în C&I | Competențe -
  Numărul de cercetători implicați în activități de îmbunătățire a competențelor (formare, îndrumare/mentorat, mobilitate și acces la infrastructurile de C&I) în cadrul proiectelor finanțate prin program | Cariere -
  Numărul și ponderea cercetătorilor implicați în program care, după îmbunătățirea competențelor lor, au avut un impact individual sporit în domeniul lor de cercetare și inovare | Condiții de muncă -
  Numărul și ponderea cercetătorilor implicați în program care, după îmbunătățirea competențelor lor, se bucură de condiții de muncă mai bune, inclusiv în materie de salarii ale cercetătorilor |
| Promovarea difuzării cunoștințelor și a științei deschise | Cunoștințe partajate -
  Ponderea rezultatelor cercetării (date deschise/publicații/programe informatice etc.) rezultate din program care sunt partajate prin intermediul unor infrastructuri de cunoștințe deschise | Difuzarea cunoștințelor -
  Ponderea rezultatelor cercetării cu acces deschis rezultate din program care sunt utilizate/citate în mod activ | Noi colaborări -
  Ponderea beneficiarilor programului care au dezvoltat noi colaborări transdisciplinare/transsectoriale cu utilizatorii rezultatelor cercetării cu acces deschis rezultate din program |

Obținerea unui impact științific

Pe termen scurt

Pe termen mediu

Pe termen mai lung

Crearea de noi cunoștințe de înaltă calitate

Publicații -

Numărul de publicații științifice evaluate inter pares rezultate din program

Citări -

Indicele de citare FWCI (Field-Weighted Citation Index) a publicațiilor evaluate inter pares rezultate din program

Știință de talie mondială -

Numărul și ponderea publicațiilor evaluate inter pares rezultate din proiectele finanțate de program care reprezintă o contribuție esențială la domeniile științifice

Consolidarea capitalului uman în C&I

Competențe -

Numărul de cercetători implicați în activități de îmbunătățire a competențelor (formare, îndrumare/mentorat, mobilitate și acces la infrastructurile de C&I) în cadrul proiectelor finanțate prin program

Cariere -

Numărul și ponderea cercetătorilor implicați în program care, după îmbunătățirea competențelor lor, au avut un impact individual sporit în domeniul lor de cercetare și inovare

Condiții de muncă -

Numărul și ponderea cercetătorilor implicați în program care, după îmbunătățirea competențelor lor, se bucură de condiții de muncă mai bune, inclusiv în materie de salarii ale cercetătorilor

Promovarea difuzării cunoștințelor și a științei deschise

Cunoștințe partajate -

Ponderea rezultatelor cercetării (date deschise/publicații/programe informatice etc.) rezultate din program care sunt partajate prin intermediul unor infrastructuri de cunoștințe deschise

Difuzarea cunoștințelor -

Ponderea rezultatelor cercetării cu acces deschis rezultate din program care sunt utilizate/citate în mod activ

Noi colaborări -

Ponderea beneficiarilor programului care au dezvoltat noi colaborări transdisciplinare/transsectoriale cu utilizatorii rezultatelor cercetării cu acces deschis rezultate din program

Indicatorii aferenți căilor de impact societal

Se preconizează că programul va avea un impact societal prin abordarea priorităților de politică ale Uniunii și a provocărilor globale, inclusiv a ODD, în conformitate cu principiile Agendei 2030 și cu obiectivele Acordului de la Paris, prin intermediul C&I, producând beneficii și impact prin misiuni de C&I și parteneriate europene și consolidând utilizarea inovării în societate, ceea ce va contribui în cele din urmă la bunăstarea oamenilor. Progresul către realizarea acestui impact este monitorizat prin indicatori indirecți definiți în funcție de următoarele trei căi de impact principale.

Tabelul 2

| Obținerea unui impact societal | Pe termen scurt | Pe termen mediu | Pe termen mai lung |
| --- | --- | --- | --- |
| Abordarea priorităților de politică ale Uniunii și a provocărilor globale prin intermediul C&I | Rezultate -
  Numărul și ponderea rezultatelor menite să răspundă unor priorități de politică ale Uniunii și unor provocări globale identificate (inclusiv ODD) (multidimensional: pentru fiecare prioritate identificată)
  Inclusiv: Numărul și ponderea rezultatelor relevante din punctul de vedere al climei care vizează îndeplinirea angajamentului asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris | Soluții -
  Numărul și ponderea inovațiilor și a efectelor preconizate ale cercetării care răspund unor priorități de politică ale Uniunii și unor provocări globale identificate (inclusiv ODD) (multidimensional: pentru fiecare prioritate identificată)
  Inclusiv: Numărul și ponderea inovațiilor și a efectelor preconizate în materie de cercetare relevante din punctul de vedere al climei care reflectă îndeplinirea angajamentului asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris | Beneficii -
  Efecte estimate agregate rezultate din utilizarea/exploatarea rezultatelor finanțate prin program, privind abordarea priorităților de politică ale Uniunii și a provocărilor globale identificate (inclusiv ODD), inclusiv contribuții la elaborarea politicilor și la ciclul legislativ (cum ar fi normele și standardele) (multidimensional: pentru fiecare prioritate identificată)
  Inclusiv: Efectele estimate agregate ale utilizării/exploatării rezultatelor relevante din punctul de vedere al climei finanțate prin program asupra îndeplinirii angajamentului asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris, inclusiv contribuții la elaborarea politicilor și la ciclul legislativ (cum ar fi normele și standardele) |
| Producerea de beneficii și impact prin misiuni de C&I | Rezultatele obținute de misiunile de C&I -
  Rezultatele obținute de misiunile de C&I specifice
  (multidimensional: pentru fiecare misiune identificată) | Efectele preconizate ale misiunilor de C&I -
  Efectele preconizate ale misiunilor de C&I specifice
  (multidimensional: pentru fiecare misiune identificată) | Țintele atinse ale misiunilor de C&I -
  Țintele atinse ale misiunilor de C&I specifice
  (multidimensional: pentru fiecare misiune identificată) |
| Consolidarea utilizării C&I de către societate | Creare în comun -
  Numărul și ponderea proiectelor finanțate prin program în cazul cărora cetățenii și utilizatorii finali din Uniune contribuie la crearea în comun a unui conținut de C&I | Implicare -
  Numărul și ponderea entităților juridice participante care dispun de mecanisme de implicare a cetățenilor și a utilizatorilor finali după încheierea proiectelor finanțate prin program | Utilizarea rezultatelor C&I în societate -
  Utilizarea și difuzarea rezultatelor științifice și a soluțiilor inovatoare create în comun, generate în cadrul programului |

Obținerea unui impact societal

Pe termen scurt

Pe termen mediu

Pe termen mai lung

Abordarea priorităților de politică ale Uniunii și a provocărilor globale prin intermediul C&I

Rezultate -

Numărul și ponderea rezultatelor menite să răspundă unor priorități de politică ale Uniunii și unor provocări globale identificate (inclusiv ODD) (multidimensional: pentru fiecare prioritate identificată)

Inclusiv: Numărul și ponderea rezultatelor relevante din punctul de vedere al climei care vizează îndeplinirea angajamentului asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris

Soluții -

Numărul și ponderea inovațiilor și a efectelor preconizate ale cercetării care răspund unor priorități de politică ale Uniunii și unor provocări globale identificate (inclusiv ODD) (multidimensional: pentru fiecare prioritate identificată)

Inclusiv: Numărul și ponderea inovațiilor și a efectelor preconizate în materie de cercetare relevante din punctul de vedere al climei care reflectă îndeplinirea angajamentului asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris

Beneficii -

Efecte estimate agregate rezultate din utilizarea/exploatarea rezultatelor finanțate prin program, privind abordarea priorităților de politică ale Uniunii și a provocărilor globale identificate (inclusiv ODD), inclusiv contribuții la elaborarea politicilor și la ciclul legislativ (cum ar fi normele și standardele) (multidimensional: pentru fiecare prioritate identificată)

Inclusiv: Efectele estimate agregate ale utilizării/exploatării rezultatelor relevante din punctul de vedere al climei finanțate prin program asupra îndeplinirii angajamentului asumat de Uniune în temeiul Acordului de la Paris, inclusiv contribuții la elaborarea politicilor și la ciclul legislativ (cum ar fi normele și standardele)

Producerea de beneficii și impact prin misiuni de C&I

Rezultatele obținute de misiunile de C&I -

Rezultatele obținute de misiunile de C&I specifice

(multidimensional: pentru fiecare misiune identificată)

Efectele preconizate ale misiunilor de C&I -

Efectele preconizate ale misiunilor de C&I specifice

(multidimensional: pentru fiecare misiune identificată)

Țintele atinse ale misiunilor de C&I -

Țintele atinse ale misiunilor de C&I specifice

(multidimensional: pentru fiecare misiune identificată)

Consolidarea utilizării C&I de către societate

Creare în comun -

Numărul și ponderea proiectelor finanțate prin program în cazul cărora cetățenii și utilizatorii finali din Uniune contribuie la crearea în comun a unui conținut de C&I

Implicare -

Numărul și ponderea entităților juridice participante care dispun de mecanisme de implicare a cetățenilor și a utilizatorilor finali după încheierea proiectelor finanțate prin program

Utilizarea rezultatelor C&I în societate -

Utilizarea și difuzarea rezultatelor științifice și a soluțiilor inovatoare create în comun, generate în cadrul programului

Indicatorii aferenți căilor de impact tehnologic și economic

Se preconizează că programul va avea un impact tehnologic și economic în special în Uniune, prin influențarea creării și dezvoltării întreprinderilor, în special a IMM-urilor, cu includerea întreprinderilor nou-înființate, crearea de locuri de muncă directe și indirecte, în special în Uniune, precum și prin mobilizarea investițiilor pentru C&I. Progresul către realizarea acestui impact este monitorizat prin indicatori indirecți definiți în funcție de următoarele trei căi de impact principale.

Tabelul 3

| Obținerea unui impact tehnologic / economic | Pe termen scurt | Pe termen mediu | Pe termen mai lung |
| --- | --- | --- | --- |
| Generarea creșterii economice bazate pe inovare | Rezultate inovatoare -
  Numărul de produse, procese sau metode inovatoare rezultate din program (pe tip de inovare) și de cereri privind drepturi de proprietate intelectuală (DPI) | Inovații -
  Numărul de inovații rezultate din proiectele finanțate prin program (pe tip de inovare), inclusiv din DPI atribuite | Creștere economică -
  Creare, creștere și cote de piață ale întreprinderilor care au dezvoltat inovații în cadrul programului |
| Crearea de locuri de muncă mai multe și de mai bună calitate | Sprijin pentru ocuparea forței de muncă -
  Numărul de locuri de muncă echivalent normă întreagă (FTE) create și numărul de locuri de muncă menținute în entitățile juridice participante pentru proiectul finanțat prin program (pe tip de loc de muncă) | Menținerea ocupării forței de muncă -
  Creșterea numărului de FTE din entitățile juridice participante în urma proiectului finanțat prin program (pe tip de loc de muncă) | Ocuparea totală a forței de muncă -
  Numărul de locuri de muncă directe și indirecte create sau menținute mulțumită difuzării rezultatelor din program (pe tip de loc de muncă) |
| Mobilizarea investițiilor în C&I | Coinvestiții -
  Valoarea investițiilor publice și private mobilizate cu ajutorul investiției inițiale din program | Aplicare extinsă -
  Valoarea investițiilor publice și private mobilizate pentru valorificarea sau aplicarea pe scară mai largă a rezultatelor din program (inclusiv investițiile străine directe) | Contribuția la „ținta de 3 %” -
  Progresul Uniunii în direcția atingerii țintei de 3 % din PIB mulțumită programului |

Obținerea unui impact tehnologic / economic

Pe termen scurt

Pe termen mediu

Pe termen mai lung

Generarea creșterii economice bazate pe inovare

Rezultate inovatoare -

Numărul de produse, procese sau metode inovatoare rezultate din program (pe tip de inovare) și de cereri privind drepturi de proprietate intelectuală (DPI)

Inovații -

Numărul de inovații rezultate din proiectele finanțate prin program (pe tip de inovare), inclusiv din DPI atribuite

Creștere economică -

Creare, creștere și cote de piață ale întreprinderilor care au dezvoltat inovații în cadrul programului

Crearea de locuri de muncă mai multe și de mai bună calitate

Sprijin pentru ocuparea forței de muncă -

Numărul de locuri de muncă echivalent normă întreagă (FTE) create și numărul de locuri de muncă menținute în entitățile juridice participante pentru proiectul finanțat prin program (pe tip de loc de muncă)

Menținerea ocupării forței de muncă -

Creșterea numărului de FTE din entitățile juridice participante în urma proiectului finanțat prin program (pe tip de loc de muncă)

Ocuparea totală a forței de muncă -

Numărul de locuri de muncă directe și indirecte create sau menținute mulțumită difuzării rezultatelor din program (pe tip de loc de muncă)

Mobilizarea investițiilor în C&I

Coinvestiții -

Valoarea investițiilor publice și private mobilizate cu ajutorul investiției inițiale din program

Aplicare extinsă -

Valoarea investițiilor publice și private mobilizate pentru valorificarea sau aplicarea pe scară mai largă a rezultatelor din program (inclusiv investițiile străine directe)

Contribuția la „ținta de 3 %” -

Progresul Uniunii în direcția atingerii țintei de 3 % din PIB mulțumită programului

---

ANEXA VI

DOMENII PENTRU POSIBILE MISIUNI ȘI DOMENII PENTRU POSIBILE PARTENERIATE EUROPENE INSTITUȚIONALIZATE CARE SĂ FIE INSTITUITE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 185 SAU 187 DIN TFUE

În conformitate cu articolele 8 și 12 din prezentul regulament, domeniile pentru posibile misiuni și posibile parteneriate europene care să fie instituite în temeiul articolului 185 sau 187 din TFUE figurează în prezenta anexă.

| I. | Domenii pentru posibile misiuni:






  — | Domeniul de misiune 1: Adaptarea la schimbările climatice, inclusiv transformarea societății. |
| --- | --- | --- |

I.

Domenii pentru posibile misiuni:

—

Domeniul de misiune 1: Adaptarea la schimbările climatice, inclusiv transformarea societății.

| — | Domeniul de misiune 2: Cancerul. |
| --- | --- |

—

Domeniul de misiune 2: Cancerul.

| — | Domeniul de misiune 3: Oceane, mări și ape de coastă și continentale sănătoase. |
| --- | --- |

—

Domeniul de misiune 3: Oceane, mări și ape de coastă și continentale sănătoase.

| — | Domeniul de misiune 4: Orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei. |
| --- | --- |

—

Domeniul de misiune 4: Orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei.

| — | Domeniul de misiune 5: Sănătatea solului și alimentele. |
| --- | --- |

—

Domeniul de misiune 5: Sănătatea solului și alimentele.

Fiecare misiune urmărește principiile prevăzute la articolul 8 alineatul (4) din prezentul regulament.

| II. | Domenii pentru posibile parteneriate europene instituționalizate în temeiul articolului 185 sau 187 din TFUE:






  — | Domeniul de parteneriat 1: O dezvoltare mai rapidă și o utilizare mai sigură a inovațiilor în domeniul sănătății pentru pacienții europeni și sănătatea la nivel global. |
| --- | --- | --- |

II.

Domenii pentru posibile parteneriate europene instituționalizate în temeiul articolului 185 sau 187 din TFUE:

—

Domeniul de parteneriat 1: O dezvoltare mai rapidă și o utilizare mai sigură a inovațiilor în domeniul sănătății pentru pacienții europeni și sănătatea la nivel global.

| — | Domeniul de parteneriat 2: Realizarea de progrese în tehnologiile generice și digitale esențiale și în utilizarea acestora, inclusiv în noile tehnologii, cum ar fi inteligența artificială, fotonica și tehnologiile cuantice, dar fără a se limita la acestea. |
| --- | --- |

—

Domeniul de parteneriat 2: Realizarea de progrese în tehnologiile generice și digitale esențiale și în utilizarea acestora, inclusiv în noile tehnologii, cum ar fi inteligența artificială, fotonica și tehnologiile cuantice, dar fără a se limita la acestea.

| — | Domeniul de parteneriat 3: Poziția de lider a Europei în domeniul metrologiei, inclusiv într-un sistem integrat de metrologie. |
| --- | --- |

—

Domeniul de parteneriat 3: Poziția de lider a Europei în domeniul metrologiei, inclusiv într-un sistem integrat de metrologie.

| — | Domeniul de parteneriat 4: Accelerarea competitivității, îmbunătățirea siguranței și a performanței de mediu în privința traficului aerian, a aviației și a sistemului feroviar ale Uniunii. |
| --- | --- |

—

Domeniul de parteneriat 4: Accelerarea competitivității, îmbunătățirea siguranței și a performanței de mediu în privința traficului aerian, a aviației și a sistemului feroviar ale Uniunii.

| — | Domeniul de parteneriat 5: Biosoluții sustenabile, incluzive și circulare. |
| --- | --- |

—

Domeniul de parteneriat 5: Biosoluții sustenabile, incluzive și circulare.

| — | Domeniul de parteneriat 6: Tehnologii bazate pe hidrogen și pe stocarea sustenabilă a energiei cu o amprentă de mediu mai redusă și cu o producție mai puțin consumatoare de energie. |
| --- | --- |

—

Domeniul de parteneriat 6: Tehnologii bazate pe hidrogen și pe stocarea sustenabilă a energiei cu o amprentă de mediu mai redusă și cu o producție mai puțin consumatoare de energie.

| — | Domeniul de parteneriat 7: Soluții curate, conectate, întemeiate pe cooperare, autonome și automatizate pentru nivelurile viitoare ale cererii în materie de mobilitate a persoanelor și a mărfurilor. |
| --- | --- |

—

Domeniul de parteneriat 7: Soluții curate, conectate, întemeiate pe cooperare, autonome și automatizate pentru nivelurile viitoare ale cererii în materie de mobilitate a persoanelor și a mărfurilor.

| — | Domeniul de parteneriat 8: IMM-uri inovatoare și puternic axate pe C&I. |
| --- | --- |

—

Domeniul de parteneriat 8: IMM-uri inovatoare și puternic axate pe C&I.

Procesul de evaluare a necesității unui parteneriat european instituționalizat în cadrul unuia dintre domeniile de parteneriat sus-menționate poate conduce la o propunere legislativă în conformitate cu dreptul de inițiativă al Comisiei. Altfel, domeniul de parteneriat respectiv poate face, de asemenea, obiectul unui parteneriat european în temeiul articolului 10 alineatul (1) litera (a) sau al articolului 10 alineatul (1) litera (b) din prezentul regulament sau poate fi implementat prin alte cereri de propuneri în cadrul programului.

Întrucât posibilele domenii pentru parteneriate europene instituționalizate acoperă domenii tematice ample, acestea pot fi implementate prin mai multe parteneriate europene, pe baza nevoilor evaluate.

---

| 12.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 170/69 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 170/69

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/696 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 28 aprilie 2021

de instituire a Programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 189 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Tehnologiile, datele și serviciile spațiale au devenit indispensabile în viața de zi cu zi a europenilor și joacă un rol esențial în apărarea multor interese strategice. Industria spațială a Uniunii este deja una dintre cele mai competitive din lume. Cu toate acestea, apariția unor noi actori și dezvoltarea de noi tehnologii revoluționează modelele industriale tradiționale. Prin urmare, pentru ca Uniunea să rămână un jucător major pe plan internațional, cu o vastă libertate de acțiune în domeniul spațial, este esențial ca aceasta să încurajeze progresele tehnice și științifice și să sprijine competitivitatea și capacitatea de inovare a industriilor din sectorul spațial al Uniunii, în special a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), a întreprinderilor nou-înființate și a întreprinderilor inovatoare. |
| --- | --- |

(1)

Tehnologiile, datele și serviciile spațiale au devenit indispensabile în viața de zi cu zi a europenilor și joacă un rol esențial în apărarea multor interese strategice. Industria spațială a Uniunii este deja una dintre cele mai competitive din lume. Cu toate acestea, apariția unor noi actori și dezvoltarea de noi tehnologii revoluționează modelele industriale tradiționale. Prin urmare, pentru ca Uniunea să rămână un jucător major pe plan internațional, cu o vastă libertate de acțiune în domeniul spațial, este esențial ca aceasta să încurajeze progresele tehnice și științifice și să sprijine competitivitatea și capacitatea de inovare a industriilor din sectorul spațial al Uniunii, în special a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), a întreprinderilor nou-înființate și a întreprinderilor inovatoare.

| (2) | Posibilitățile pe care le oferă spațiul pentru securitatea Uniunii și a statelor sale membre ar trebui exploatate, astfel cum se menționează, în special, în Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din iunie 2016, menținându-se, în același timp, caracterul civil al Programului spațial al Uniunii (denumit în continuare „programul”) și respectându-se eventualele dispoziții de neutralitate sau de nealiniere prevăzute în dreptul constituțional al statelor membre. În trecut, dezvoltarea sectorului spațial a fost legată de securitate. În multe cazuri, echipamentele, componentele și instrumentele utilizate în sectorul spațial, precum și datele și serviciile spațiale sunt cu dublă utilizare. Cu toate acestea, politica de securitate și de apărare a Uniunii este stabilită în cadrul politicii externe și de securitate comune, în conformitate cu titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). |
| --- | --- |

(2)

Posibilitățile pe care le oferă spațiul pentru securitatea Uniunii și a statelor sale membre ar trebui exploatate, astfel cum se menționează, în special, în Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din iunie 2016, menținându-se, în același timp, caracterul civil al Programului spațial al Uniunii (denumit în continuare „programul”) și respectându-se eventualele dispoziții de neutralitate sau de nealiniere prevăzute în dreptul constituțional al statelor membre. În trecut, dezvoltarea sectorului spațial a fost legată de securitate. În multe cazuri, echipamentele, componentele și instrumentele utilizate în sectorul spațial, precum și datele și serviciile spațiale sunt cu dublă utilizare. Cu toate acestea, politica de securitate și de apărare a Uniunii este stabilită în cadrul politicii externe și de securitate comune, în conformitate cu titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE).

| (3) | Încă de la sfârșitul anilor 1990, Uniunea a început să își dezvolte propriile inițiative și programe spațiale, și anume Serviciul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), apoi Galileo și Copernicus, care răspund nevoilor cetățenilor Uniunii și cerințelor politicilor publice. Ar trebui să asigurăm continuitatea acestor inițiative și programe și îmbunătățirea serviciilor pe care le furnizează, astfel încât să corespundă noilor nevoi ale utilizatorilor, să rămână în avangardă în ceea ce privește dezvoltarea de noi tehnologii și transformările din domeniul digital și al tehnologiei informației și comunicațiilor și să poată contribui la prioritățile politice, precum schimbările climatice, inclusiv prin monitorizarea schimbărilor din regiunea polară, transporturi, securitate și apărare. |
| --- | --- |

(3)

Încă de la sfârșitul anilor 1990, Uniunea a început să își dezvolte propriile inițiative și programe spațiale, și anume Serviciul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), apoi Galileo și Copernicus, care răspund nevoilor cetățenilor Uniunii și cerințelor politicilor publice. Ar trebui să asigurăm continuitatea acestor inițiative și programe și îmbunătățirea serviciilor pe care le furnizează, astfel încât să corespundă noilor nevoi ale utilizatorilor, să rămână în avangardă în ceea ce privește dezvoltarea de noi tehnologii și transformările din domeniul digital și al tehnologiei informației și comunicațiilor și să poată contribui la prioritățile politice, precum schimbările climatice, inclusiv prin monitorizarea schimbărilor din regiunea polară, transporturi, securitate și apărare.

| (4) | Este necesar să se exploateze sinergiile dintre sectorul transporturilor, sectorul spațial și cel digital pentru a promova utilizarea pe scară mai largă a noilor tehnologii, cum ar fi apelurile de urgență eCall, tahograful digital, supravegherea și gestionarea traficului, conducerea autonomă, vehiculele fără pilot și dronele și să se răspundă nevoii de conectivitate sigură și continuă, de poziționare robustă, de intermodalitate și de interoperabilitate. Această exploatare a sinergiilor ar spori competitivitatea serviciilor și a industriei de transport. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se exploateze sinergiile dintre sectorul transporturilor, sectorul spațial și cel digital pentru a promova utilizarea pe scară mai largă a noilor tehnologii, cum ar fi apelurile de urgență eCall, tahograful digital, supravegherea și gestionarea traficului, conducerea autonomă, vehiculele fără pilot și dronele și să se răspundă nevoii de conectivitate sigură și continuă, de poziționare robustă, de intermodalitate și de interoperabilitate. Această exploatare a sinergiilor ar spori competitivitatea serviciilor și a industriei de transport.

| (5) | Pentru a valorifica la maximum avantajele programului, în toate statele membre și pentru toți cetățenii lor, este esențial, de asemenea, să se promoveze utilizarea și adoptarea datelor, informațiilor și serviciilor furnizate, și, de asemenea, să se sprijine dezvoltarea aplicațiilor din aval bazate pe aceste date, informații și servicii. În acest scop, statele membre, Comisia și entitățile responsabile ar putea, în special, să desfășoare periodic campanii de informare asupra beneficiilor programului. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a valorifica la maximum avantajele programului, în toate statele membre și pentru toți cetățenii lor, este esențial, de asemenea, să se promoveze utilizarea și adoptarea datelor, informațiilor și serviciilor furnizate, și, de asemenea, să se sprijine dezvoltarea aplicațiilor din aval bazate pe aceste date, informații și servicii. În acest scop, statele membre, Comisia și entitățile responsabile ar putea, în special, să desfășoare periodic campanii de informare asupra beneficiilor programului.

| (6) | Pentru a atinge obiectivele de libertate de acțiune, independență și securitate, este esențial ca Uniunea să beneficieze de un acces autonom la spațiu și să îl poată utiliza în condiții de siguranță. Prin urmare, este esențial ca Uniunea să sprijine accesul autonom, fiabil și eficient din punctul de vedere al costurilor la spațiu, în special în ceea ce privește infrastructura și tehnologiile critice, securitatea publică și securitatea Uniunii și a statelor sale membre. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a agrega serviciile de lansare la nivel european, atât pentru nevoile proprii, cât și, la cererea acestora, pentru nevoile altor entități, inclusiv ale statelor membre, în conformitate cu articolul 189 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TFUE). Pentru a rămâne competitivă pe o piață care evoluează rapid, este, de asemenea, esențial ca Uniunea să dispună în continuare de acces la infrastructuri de lansare moderne, eficiente și flexibile și să beneficieze de sisteme de lansare adecvate. Prin urmare, fără a aduce atingere măsurilor luate de statele membre sau de Agenția Spațială Europeană (ESA), ar trebui să fie posibil ca programul să sprijine adaptări ale infrastructurii spațiale de la sol, inclusiv evoluții noi, care sunt necesare pentru implementarea programului, și adaptări, inclusiv evoluții tehnologice, ale sistemelor de lansare spațială necesare pentru lansarea sateliților, inclusiv tehnologii alternative și sisteme inovatoare, pentru implementarea componentelor programului. Respectivele activități ar trebui desfășurate în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (2) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) și în vederea eficientizării programului din punctul de vedere al costurilor. Având în vedere că nu vor beneficia de un buget dedicat, acțiunile de sprijinire a accesului la spațiu nu ar trebui să aducă atingere implementării componentelor programului. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a atinge obiectivele de libertate de acțiune, independență și securitate, este esențial ca Uniunea să beneficieze de un acces autonom la spațiu și să îl poată utiliza în condiții de siguranță. Prin urmare, este esențial ca Uniunea să sprijine accesul autonom, fiabil și eficient din punctul de vedere al costurilor la spațiu, în special în ceea ce privește infrastructura și tehnologiile critice, securitatea publică și securitatea Uniunii și a statelor sale membre. Prin urmare, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a agrega serviciile de lansare la nivel european, atât pentru nevoile proprii, cât și, la cererea acestora, pentru nevoile altor entități, inclusiv ale statelor membre, în conformitate cu articolul 189 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TFUE). Pentru a rămâne competitivă pe o piață care evoluează rapid, este, de asemenea, esențial ca Uniunea să dispună în continuare de acces la infrastructuri de lansare moderne, eficiente și flexibile și să beneficieze de sisteme de lansare adecvate. Prin urmare, fără a aduce atingere măsurilor luate de statele membre sau de Agenția Spațială Europeană (ESA), ar trebui să fie posibil ca programul să sprijine adaptări ale infrastructurii spațiale de la sol, inclusiv evoluții noi, care sunt necesare pentru implementarea programului, și adaptări, inclusiv evoluții tehnologice, ale sistemelor de lansare spațială necesare pentru lansarea sateliților, inclusiv tehnologii alternative și sisteme inovatoare, pentru implementarea componentelor programului. Respectivele activități ar trebui desfășurate în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (2) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) și în vederea eficientizării programului din punctul de vedere al costurilor. Având în vedere că nu vor beneficia de un buget dedicat, acțiunile de sprijinire a accesului la spațiu nu ar trebui să aducă atingere implementării componentelor programului.

| (7) | Pentru consolidarea competitivității industriei spațiale a Uniunii și creșterea capacității de a putea proiecta, construi și exploata sisteme spațiale proprii, Uniunea ar trebui să sprijine crearea, creșterea și dezvoltarea întregii industrii spațiale. Apariția unui model favorabil afacerilor și inovării ar trebui sprijinită, de asemenea, la nivel național, regional și european, prin inițiative cum ar fi platformele spațiale care să reunească sectorul spațial, sectorul digital și alte sectoare, precum și utilizatorii. Aceste platforme spațiale ar trebui să vizeze promovarea antreprenoriatului și a competențelor, urmărind totodată crearea de sinergii cu centrele de inovare digitală. Uniunea ar trebui să încurajeze înființarea și extinderea companiilor spațiale cu sediul în Uniune pentru a le ajuta să reușească, inclusiv sprijinindu-le pentru a accesa finanțare de risc, având în vedere lipsa unui acces adecvat în Uniune la capital privat pentru întreprinderile nou-înființate din sectorul spațial, și sprijinind cererea, cunoscută și ca abordarea bazată pe primul contract. |
| --- | --- |

(7)

Pentru consolidarea competitivității industriei spațiale a Uniunii și creșterea capacității de a putea proiecta, construi și exploata sisteme spațiale proprii, Uniunea ar trebui să sprijine crearea, creșterea și dezvoltarea întregii industrii spațiale. Apariția unui model favorabil afacerilor și inovării ar trebui sprijinită, de asemenea, la nivel național, regional și european, prin inițiative cum ar fi platformele spațiale care să reunească sectorul spațial, sectorul digital și alte sectoare, precum și utilizatorii. Aceste platforme spațiale ar trebui să vizeze promovarea antreprenoriatului și a competențelor, urmărind totodată crearea de sinergii cu centrele de inovare digitală. Uniunea ar trebui să încurajeze înființarea și extinderea companiilor spațiale cu sediul în Uniune pentru a le ajuta să reușească, inclusiv sprijinindu-le pentru a accesa finanțare de risc, având în vedere lipsa unui acces adecvat în Uniune la capital privat pentru întreprinderile nou-înființate din sectorul spațial, și sprijinind cererea, cunoscută și ca abordarea bazată pe primul contract.

| (8) | Lanțul valoric spațial este împărțit, în general, între activități din amonte și activități din aval. Activitățile din amonte cuprind activitățile care duc la un sistem spațial operațional, inclusiv activități de dezvoltare, producție și lansare, precum și operarea acestui sistem. Activitățile din aval cuprind activitățile care furnizează servicii și produse legate de spațiu către utilizatori. Platformele digitale sunt și ele un element important care sprijină dezvoltarea sectorului spațial. Acestea permit accesul la date și produse, precum și la seturi de instrumente și facilități de stocare și informatice. |
| --- | --- |

(8)

Lanțul valoric spațial este împărțit, în general, între activități din amonte și activități din aval. Activitățile din amonte cuprind activitățile care duc la un sistem spațial operațional, inclusiv activități de dezvoltare, producție și lansare, precum și operarea acestui sistem. Activitățile din aval cuprind activitățile care furnizează servicii și produse legate de spațiu către utilizatori. Platformele digitale sunt și ele un element important care sprijină dezvoltarea sectorului spațial. Acestea permit accesul la date și produse, precum și la seturi de instrumente și facilități de stocare și informatice.

| (9) | În domeniul spațial, Uniunea își exercită competențele în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TFUE. Comisia ar trebui să asigure coerența activităților desfășurate în contextul programului. |
| --- | --- |

(9)

În domeniul spațial, Uniunea își exercită competențele în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TFUE. Comisia ar trebui să asigure coerența activităților desfășurate în contextul programului.

| (10) | Întrucât o serie de state membre au tradiția unor industrii active în domeniul spațial, ar trebui recunoscute necesitatea de a sprijini și de a dezvolta industrii spațiale în statele membre care dețin capabilități emergente și necesitatea de a răspunde provocărilor cu care se confruntă industriile spațiale tradiționale create de „noul spațiu”. Ar trebui promovate acțiuni care vizează dezvoltarea capacităților industriei spațiale în întreaga Uniune și facilitarea colaborării între întreprinderile spațiale active în toate statele membre. |
| --- | --- |

(10)

Întrucât o serie de state membre au tradiția unor industrii active în domeniul spațial, ar trebui recunoscute necesitatea de a sprijini și de a dezvolta industrii spațiale în statele membre care dețin capabilități emergente și necesitatea de a răspunde provocărilor cu care se confruntă industriile spațiale tradiționale create de „noul spațiu”. Ar trebui promovate acțiuni care vizează dezvoltarea capacităților industriei spațiale în întreaga Uniune și facilitarea colaborării între întreprinderile spațiale active în toate statele membre.

| (11) | Acțiunile din cadrul programului ar trebui să exploateze și să valorifice capacitățile la nivel național și european, existente la momentul desfășurării acțiunii. |
| --- | --- |

(11)

Acțiunile din cadrul programului ar trebui să exploateze și să valorifice capacitățile la nivel național și european, existente la momentul desfășurării acțiunii.

| (12) | Date fiind aria de acoperire a programului și potențialul său de a răspunde unor provocări globale, activitățile spațiale au o puternică dimensiune internațională. În strânsă coordonare cu statele membre și cu acordul acestora, organele competente ale programului ar putea participa, pe subiecte care țin de program, în cadrul cooperării internaționale și ar putea colabora în cadrul organelor sectoriale competente ale Organizației Națiunilor Unite (ONU). Pentru chestiunile care țin de program, Comisia ar putea coordona, în domeniul său de competență și în numele Uniunii, activitățile de pe scena internațională, în special pentru a apăra interesele Uniunii și ale statelor sale membre în forurile internaționale, inclusiv în domeniul frecvențelor în ceea ce privește programul, fără a aduce atingere competenței statelor membre în respectivul domeniu. Este îndeosebi important ca Uniunea, reprezentată de Comisie, să colaboreze în organismele programului internațional Cospas-Sarsat. |
| --- | --- |

(12)

Date fiind aria de acoperire a programului și potențialul său de a răspunde unor provocări globale, activitățile spațiale au o puternică dimensiune internațională. În strânsă coordonare cu statele membre și cu acordul acestora, organele competente ale programului ar putea participa, pe subiecte care țin de program, în cadrul cooperării internaționale și ar putea colabora în cadrul organelor sectoriale competente ale Organizației Națiunilor Unite (ONU). Pentru chestiunile care țin de program, Comisia ar putea coordona, în domeniul său de competență și în numele Uniunii, activitățile de pe scena internațională, în special pentru a apăra interesele Uniunii și ale statelor sale membre în forurile internaționale, inclusiv în domeniul frecvențelor în ceea ce privește programul, fără a aduce atingere competenței statelor membre în respectivul domeniu. Este îndeosebi important ca Uniunea, reprezentată de Comisie, să colaboreze în organismele programului internațional Cospas-Sarsat.

| (13) | Cooperarea internațională este de importanță capitală pentru promovarea atât a rolului Uniunii ca actor global în sectorul spațial, cât și a tehnologiei și industriilor din Uniune, sprijinind concurența loială la nivel internațional, ținând cont de nevoia de a asigura reciprocitatea drepturilor și obligațiilor părților și de a încuraja cooperarea în domeniul formării. Cooperarea internațională este un element-cheie al Strategiei spațiale pentru Europa, astfel cum este prevăzut de Comisie în comunicarea sa din 26 octombrie 2016. Comisia ar trebui să utilizeze programul pentru a contribui la eforturile internaționale și a beneficia de acestea prin inițiative, a promova industria și tehnologiile europene la nivel internațional, de exemplu, dialoguri bilaterale, ateliere în domeniul industriei și sprijin pentru internaționalizarea IMM-urilor, și a facilita accesul la piețele internaționale și a promova concurența loială, mobilizând, de asemenea, inițiativele de diplomație economică. Inițiativele diplomației spațiale europene ar trebui să fie în deplină coerență și complementaritate cu politicile, prioritățile și instrumentele existente ale Uniunii, iar Uniunea și statele membre au de jucat, împreună, un rol esențial pentru a se menține în avangardă pe scena internațională. |
| --- | --- |

(13)

Cooperarea internațională este de importanță capitală pentru promovarea atât a rolului Uniunii ca actor global în sectorul spațial, cât și a tehnologiei și industriilor din Uniune, sprijinind concurența loială la nivel internațional, ținând cont de nevoia de a asigura reciprocitatea drepturilor și obligațiilor părților și de a încuraja cooperarea în domeniul formării. Cooperarea internațională este un element-cheie al Strategiei spațiale pentru Europa, astfel cum este prevăzut de Comisie în comunicarea sa din 26 octombrie 2016. Comisia ar trebui să utilizeze programul pentru a contribui la eforturile internaționale și a beneficia de acestea prin inițiative, a promova industria și tehnologiile europene la nivel internațional, de exemplu, dialoguri bilaterale, ateliere în domeniul industriei și sprijin pentru internaționalizarea IMM-urilor, și a facilita accesul la piețele internaționale și a promova concurența loială, mobilizând, de asemenea, inițiativele de diplomație economică. Inițiativele diplomației spațiale europene ar trebui să fie în deplină coerență și complementaritate cu politicile, prioritățile și instrumentele existente ale Uniunii, iar Uniunea și statele membre au de jucat, împreună, un rol esențial pentru a se menține în avangardă pe scena internațională.

| (14) | Fără a aduce atingere competenței statelor membre, Comisia ar trebui să promoveze, alături de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”) și în strânsă coordonare cu statele membre, comportamentul responsabil în spațiu în cursul implementării programului, inclusiv reducerea proliferării deșeurilor spațiale. De asemenea, Comisia ar trebui să exploreze posibilitatea ca Uniunea să accepte drepturile și obligațiile prevăzute în tratatele și convențiile relevante ale ONU și ar trebui să elaboreze, dacă este necesar, propuneri adecvate. |
| --- | --- |

(14)

Fără a aduce atingere competenței statelor membre, Comisia ar trebui să promoveze, alături de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”) și în strânsă coordonare cu statele membre, comportamentul responsabil în spațiu în cursul implementării programului, inclusiv reducerea proliferării deșeurilor spațiale. De asemenea, Comisia ar trebui să exploreze posibilitatea ca Uniunea să accepte drepturile și obligațiile prevăzute în tratatele și convențiile relevante ale ONU și ar trebui să elaboreze, dacă este necesar, propuneri adecvate.

| (15) | Programul are obiective similare cu alte programe ale Uniunii, în special cu Orizont Europa instituit prin Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (3), cu Programul InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului (4), cu Fondul european de apărare instituit prin Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și cu fondurile reglementate de un regulament de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”). Prin urmare, ar trebui prevăzută posibilitatea finanțării cumulative prin programele respective, cu condiția ca ele să nu acopere aceleași elemente de cost, în special prin mecanisme de finanțare complementară din partea programelor Uniunii, acolo unde modalitățile de gestionare permit acest lucru, fie secvențial, prin alternare, fie prin combinarea fondurilor, inclusiv pentru finanțarea comună a acțiunilor, permițând, acolo unde se poate, parteneriate pentru inovare și operațiuni de finanțare mixtă. Așadar, pe durata implementării programului, Comisia ar trebui să promoveze sinergiile cu alte programe și instrumente financiare înrudite ale Uniunii, ceea ce ar permite, acolo unde este posibil, utilizarea accesului la finanțarea de risc, la parteneriate pentru inovare și la finanțare cumulativă sau mixtă. Comisia ar trebui să asigure sinergii și coerență între soluțiile dezvoltate în cadrul acestor programe, în special Orizont Europa, și soluțiile dezvoltate în cadrul programului. |
| --- | --- |

(15)

Programul are obiective similare cu alte programe ale Uniunii, în special cu Orizont Europa instituit prin Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (3), cu Programul InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului (4), cu Fondul european de apărare instituit prin Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului (5) și cu fondurile reglementate de un regulament de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”). Prin urmare, ar trebui prevăzută posibilitatea finanțării cumulative prin programele respective, cu condiția ca ele să nu acopere aceleași elemente de cost, în special prin mecanisme de finanțare complementară din partea programelor Uniunii, acolo unde modalitățile de gestionare permit acest lucru, fie secvențial, prin alternare, fie prin combinarea fondurilor, inclusiv pentru finanțarea comună a acțiunilor, permițând, acolo unde se poate, parteneriate pentru inovare și operațiuni de finanțare mixtă. Așadar, pe durata implementării programului, Comisia ar trebui să promoveze sinergiile cu alte programe și instrumente financiare înrudite ale Uniunii, ceea ce ar permite, acolo unde este posibil, utilizarea accesului la finanțarea de risc, la parteneriate pentru inovare și la finanțare cumulativă sau mixtă. Comisia ar trebui să asigure sinergii și coerență între soluțiile dezvoltate în cadrul acestor programe, în special Orizont Europa, și soluțiile dezvoltate în cadrul programului.

| (16) | În conformitate cu articolul 191 alineatul (3) din Regulamentul financiar, în niciun caz aceleași costuri nu se finanțează de două ori din bugetul Uniunii. |
| --- | --- |

(16)

În conformitate cu articolul 191 alineatul (3) din Regulamentul financiar, în niciun caz aceleași costuri nu se finanțează de două ori din bugetul Uniunii.

| (17) | Obiectivele de politică ale programului ar fi de asemenea abordate ca domenii eligibile pentru operațiuni de finanțare și de investiție prin intermediul instrumentelor financiare și al garanției bugetare aferente Programului InvestEU, în special în cadrul componentelor sale de politică privind infrastructura durabilă și cercetarea, inovarea și digitizarea. Sprijinul financiar ar trebui utilizat pentru a aborda, în mod proporțional, disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții sub nivelul optim, iar acțiunile nu ar trebui să se suprapună peste finanțarea privată sau să o excludă ori să denatureze concurența pe piața internă. Acțiunile ar trebui să aibă o valoare adăugată europeană clară. |
| --- | --- |

(17)

Obiectivele de politică ale programului ar fi de asemenea abordate ca domenii eligibile pentru operațiuni de finanțare și de investiție prin intermediul instrumentelor financiare și al garanției bugetare aferente Programului InvestEU, în special în cadrul componentelor sale de politică privind infrastructura durabilă și cercetarea, inovarea și digitizarea. Sprijinul financiar ar trebui utilizat pentru a aborda, în mod proporțional, disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții sub nivelul optim, iar acțiunile nu ar trebui să se suprapună peste finanțarea privată sau să o excludă ori să denatureze concurența pe piața internă. Acțiunile ar trebui să aibă o valoare adăugată europeană clară.

| (18) | Coerența și sinergiile dintre Orizont Europa și program ar trebui să promoveze un sector spațial european inovator și competitiv, să consolideze autonomia Europei în ceea ce privește accesul la spațiu și utilizarea lui într-un mediu sigur și securizat și să consolideze rolul Europei pe scena mondială. Soluțiile radical inovatoare obținute în cadrul Orizont Europa ar fi sprijinite de datele și de serviciile pe care programul le pune la dispoziția comunității de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

(18)

Coerența și sinergiile dintre Orizont Europa și program ar trebui să promoveze un sector spațial european inovator și competitiv, să consolideze autonomia Europei în ceea ce privește accesul la spațiu și utilizarea lui într-un mediu sigur și securizat și să consolideze rolul Europei pe scena mondială. Soluțiile radical inovatoare obținute în cadrul Orizont Europa ar fi sprijinite de datele și de serviciile pe care programul le pune la dispoziția comunității de cercetare și inovare.

| (19) | Pentru a maximiza beneficiile socioeconomice ale programului, este esențial să se mențină sisteme de ultimă generație, care să fie actualizate pentru a răspunde nevoilor în continuă evoluție ale utilizatorilor, și să se înregistreze noi evoluții în ceea ce privește sectorul aplicațiilor spațiale din aval. Uniunea ar trebui să sprijine activitățile legate de cercetare și de dezvoltarea tehnologiilor sau primele etape ale evoluției legate de infrastructura instituită în cadrul programului, precum și activitățile de cercetare și dezvoltare legate de aplicații și servicii bazate pe sistemele create în cadrul programului, stimulând astfel activitățile economice din amonte și din aval. Instrumentul adecvat de la nivelul Uniunii pentru finanțarea acestor activități de cercetare și inovare este Orizont Europa. Totuși, o parte foarte specifică a activităților de dezvoltare ar trebui finanțată din bugetul alocat componentelor Galileo și EGNOS în temeiul prezentului regulament, în special în cazul activităților referitoare la elemente fundamentale precum chipseturi și receptoare bazate pe Galileo, ceea ce ar facilita dezvoltarea de aplicații în diferite sectoare ale economiei. O astfel de finanțare nu ar trebui însă să pericliteze desfășurarea sau exploatarea infrastructurilor create în cadrul programului. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a maximiza beneficiile socioeconomice ale programului, este esențial să se mențină sisteme de ultimă generație, care să fie actualizate pentru a răspunde nevoilor în continuă evoluție ale utilizatorilor, și să se înregistreze noi evoluții în ceea ce privește sectorul aplicațiilor spațiale din aval. Uniunea ar trebui să sprijine activitățile legate de cercetare și de dezvoltarea tehnologiilor sau primele etape ale evoluției legate de infrastructura instituită în cadrul programului, precum și activitățile de cercetare și dezvoltare legate de aplicații și servicii bazate pe sistemele create în cadrul programului, stimulând astfel activitățile economice din amonte și din aval. Instrumentul adecvat de la nivelul Uniunii pentru finanțarea acestor activități de cercetare și inovare este Orizont Europa. Totuși, o parte foarte specifică a activităților de dezvoltare ar trebui finanțată din bugetul alocat componentelor Galileo și EGNOS în temeiul prezentului regulament, în special în cazul activităților referitoare la elemente fundamentale precum chipseturi și receptoare bazate pe Galileo, ceea ce ar facilita dezvoltarea de aplicații în diferite sectoare ale economiei. O astfel de finanțare nu ar trebui însă să pericliteze desfășurarea sau exploatarea infrastructurilor create în cadrul programului.

| (20) | Pentru a asigura competitivitatea industriei spațiale europene în viitor, programul ar trebui să susțină dezvoltarea competențelor avansate în domeniile legate de spațiu și să sprijine activitățile de educație și de formare, promovând egalitatea de șanse, inclusiv egalitatea de gen, pentru a concretiza întregul potențial al cetățenilor Uniunii în acest domeniu. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a asigura competitivitatea industriei spațiale europene în viitor, programul ar trebui să susțină dezvoltarea competențelor avansate în domeniile legate de spațiu și să sprijine activitățile de educație și de formare, promovând egalitatea de șanse, inclusiv egalitatea de gen, pentru a concretiza întregul potențial al cetățenilor Uniunii în acest domeniu.

| (21) | Infrastructura dedicată programului ar putea necesita activități suplimentare de cercetare și de inovare, care ar putea fi sprijinite prin Orizont Europa, în vederea coerenței cu activitățile din domeniu ale ESA. Sinergiile cu Orizont Europa ar trebui să garanteze faptul că necesitățile de cercetare și de inovare ale sectorului spațial sunt identificate și stabilite în cadrul procesului de planificare strategică a cercetării și inovării. Datele și serviciile spațiale puse la dispoziție gratuit de către program ar fi folosite pentru dezvoltarea de soluții radical inovatoare prin activități de cercetare și de inovare, inclusiv în contextul Orizont Europa, în sprijinul priorităților în materie de politici ale Uniunii. Procesul de planificare strategică în cadrul Orizont Europa ar identifica activitățile de cercetare și de inovare care ar trebui să utilizeze infrastructura deținută de Uniune, precum Galileo, EGNOS și Copernicus. Infrastructurile de cercetare, în special rețelele de observare in situ, ar constitui elemente esențiale ale infrastructurii de observare in situ care face posibile serviciile Copernicus. |
| --- | --- |

(21)

Infrastructura dedicată programului ar putea necesita activități suplimentare de cercetare și de inovare, care ar putea fi sprijinite prin Orizont Europa, în vederea coerenței cu activitățile din domeniu ale ESA. Sinergiile cu Orizont Europa ar trebui să garanteze faptul că necesitățile de cercetare și de inovare ale sectorului spațial sunt identificate și stabilite în cadrul procesului de planificare strategică a cercetării și inovării. Datele și serviciile spațiale puse la dispoziție gratuit de către program ar fi folosite pentru dezvoltarea de soluții radical inovatoare prin activități de cercetare și de inovare, inclusiv în contextul Orizont Europa, în sprijinul priorităților în materie de politici ale Uniunii. Procesul de planificare strategică în cadrul Orizont Europa ar identifica activitățile de cercetare și de inovare care ar trebui să utilizeze infrastructura deținută de Uniune, precum Galileo, EGNOS și Copernicus. Infrastructurile de cercetare, în special rețelele de observare in situ, ar constitui elemente esențiale ale infrastructurii de observare in situ care face posibile serviciile Copernicus.

| (22) | Este important ca Uniunea să fie proprietara tuturor activelor corporale și necorporale constituite sau dezvoltate prin achizițiile publice pe care le finanțează în cadrul programului. Pentru a asigura respectarea deplină a drepturilor fundamentale în materie de proprietate, ar trebui să se încheie înțelegerile necesare cu eventualii proprietari actuali. Deținerea drepturilor de proprietate de către Uniune nu ar trebui să aducă atingere posibilității ca Uniunea, în conformitate cu prezentul regulament și acolo unde acest lucru este considerat oportun pe baza unei evaluări de la caz la caz, să pună activele respective la dispoziția unor părți terțe sau să le înstrăineze. |
| --- | --- |

(22)

Este important ca Uniunea să fie proprietara tuturor activelor corporale și necorporale constituite sau dezvoltate prin achizițiile publice pe care le finanțează în cadrul programului. Pentru a asigura respectarea deplină a drepturilor fundamentale în materie de proprietate, ar trebui să se încheie înțelegerile necesare cu eventualii proprietari actuali. Deținerea drepturilor de proprietate de către Uniune nu ar trebui să aducă atingere posibilității ca Uniunea, în conformitate cu prezentul regulament și acolo unde acest lucru este considerat oportun pe baza unei evaluări de la caz la caz, să pună activele respective la dispoziția unor părți terțe sau să le înstrăineze.

| (23) | Pentru a încuraja utilizarea cât mai largă a serviciilor oferite de program, ar fi util să se precizeze clar că datele, informațiile și serviciile sunt furnizate fără nicio garanție, fără a se aduce atingere obligațiilor impuse prin dispoziții obligatorii din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a încuraja utilizarea cât mai largă a serviciilor oferite de program, ar fi util să se precizeze clar că datele, informațiile și serviciile sunt furnizate fără nicio garanție, fără a se aduce atingere obligațiilor impuse prin dispoziții obligatorii din punct de vedere juridic.

| (24) | La îndeplinirea unora dintre sarcinile sale fără caracter normativ, Comisia ar trebui să poată face apel, dacă este cazul și în măsura în care este necesar, la asistență tehnică din partea anumitor părți externe. Și alte entități implicate în guvernanța publică a programului ar trebui să poată beneficia de aceeași asistență tehnică pentru executarea sarcinilor care le sunt atribuite în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(24)

La îndeplinirea unora dintre sarcinile sale fără caracter normativ, Comisia ar trebui să poată face apel, dacă este cazul și în măsura în care este necesar, la asistență tehnică din partea anumitor părți externe. Și alte entități implicate în guvernanța publică a programului ar trebui să poată beneficia de aceeași asistență tehnică pentru executarea sarcinilor care le sunt atribuite în temeiul prezentului regulament.

| (25) | Prezentul regulament stabilește un pachet financiar pentru întreaga durată a programului, care urmează să constituie principala valoare de referință, în înțelesul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (6) pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale. |
| --- | --- |

(25)

Prezentul regulament stabilește un pachet financiar pentru întreaga durată a programului, care urmează să constituie principala valoare de referință, în înțelesul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (6) pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale.

| (26) | Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (7) și cu angajamentul în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea unei ținte globale reprezentate de alocarea a cel puțin 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru sprijinirea îndeplinirii obiectivelor climatice. Acțiunile relevante ar trebui să fie identificate în etapele de pregătire și de implementare a programului și reevaluate în contextul proceselor corespunzătoare de evaluare și de reexaminare. Parlamentul European, Consiliul și Comisia vor coopera cu privire la o metodologie eficace, transparentă și cuprinzătoare, care urmează să fie stabilită de Comisie, menită să evalueze cheltuielile din toate programele cadrului financiar multianual pentru obiectivele în materie de biodiversitate, ținând seama în același timp de suprapunerile existente între obiectivele climatice și cele în materie de biodiversitate. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (7) și cu angajamentul în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea unei ținte globale reprezentate de alocarea a cel puțin 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii pentru sprijinirea îndeplinirii obiectivelor climatice. Acțiunile relevante ar trebui să fie identificate în etapele de pregătire și de implementare a programului și reevaluate în contextul proceselor corespunzătoare de evaluare și de reexaminare. Parlamentul European, Consiliul și Comisia vor coopera cu privire la o metodologie eficace, transparentă și cuprinzătoare, care urmează să fie stabilită de Comisie, menită să evalueze cheltuielile din toate programele cadrului financiar multianual pentru obiectivele în materie de biodiversitate, ținând seama în același timp de suprapunerile existente între obiectivele climatice și cele în materie de biodiversitate.

| (27) | Veniturile generate de componentele programului ar trebui să fie colectate de Uniune pentru a compensa parțial investițiile pe care le-a realizat deja, iar veniturile respective ar trebui utilizate pentru sprijinirea realizării obiectivelor programului. Din același motiv, în contractele încheiate cu entități din sectorul privat ar trebui să se poată prevedea un mecanism de repartizare a veniturilor. |
| --- | --- |

(27)

Veniturile generate de componentele programului ar trebui să fie colectate de Uniune pentru a compensa parțial investițiile pe care le-a realizat deja, iar veniturile respective ar trebui utilizate pentru sprijinirea realizării obiectivelor programului. Din același motiv, în contractele încheiate cu entități din sectorul privat ar trebui să se poată prevedea un mecanism de repartizare a veniturilor.

| (28) | Programului i se aplică Regulamentul financiar. Regulamentul financiar stabilește normele privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile publice, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare, asistența financiară și rambursările către experții externi. |
| --- | --- |

(28)

Programului i se aplică Regulamentul financiar. Regulamentul financiar stabilește normele privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile publice, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare, asistența financiară și rambursările către experții externi.

| (29) | Întrucât programul este finanțat, în principiu, de Uniune, contractele de achiziții publice încheiate în cadrul programului pentru activități finanțate prin program ar trebui să respecte normele Uniunii. În acest context, Uniunea ar trebui să fie, de asemenea, responsabilă cu definirea obiectivelor care trebuie urmărite în ceea ce privește achizițiile publice. Regulamentul financiar prevede că, pe baza rezultatelor unei evaluări ex ante, Comisia trebuie să se poată baza pe sistemele și procedurile persoanelor sau entităților care execută fondurile Uniunii. Ajustările specifice necesare, aduse respectivelor sisteme și proceduri, precum și modalitățile de prelungire a contractelor existente ar trebui definite în acordul-cadru de parteneriat financiar (ACPF) corespunzător sau în acordurile aferente privind contribuțiile. |
| --- | --- |

(29)

Întrucât programul este finanțat, în principiu, de Uniune, contractele de achiziții publice încheiate în cadrul programului pentru activități finanțate prin program ar trebui să respecte normele Uniunii. În acest context, Uniunea ar trebui să fie, de asemenea, responsabilă cu definirea obiectivelor care trebuie urmărite în ceea ce privește achizițiile publice. Regulamentul financiar prevede că, pe baza rezultatelor unei evaluări ex ante, Comisia trebuie să se poată baza pe sistemele și procedurile persoanelor sau entităților care execută fondurile Uniunii. Ajustările specifice necesare, aduse respectivelor sisteme și proceduri, precum și modalitățile de prelungire a contractelor existente ar trebui definite în acordul-cadru de parteneriat financiar (ACPF) corespunzător sau în acordurile aferente privind contribuțiile.

| (30) | Programul se bazează pe tehnologii complexe și în continuă schimbare. Dependența de astfel de tehnologii determină incertitudini și riscuri pentru contractele de achiziții publice încheiate în cadrul programului, mai ales că acestea pot viza angajamente pe termen lung privind echipamentele sau serviciile. Prin urmare, sunt necesare măsuri specifice privind contractele de achiziții publice, pe lângă normele prevăzute în Regulamentul financiar. Astfel, ar trebui să existe posibilitatea de a atribui un contract sub formă de contract în tranșe condiționate, de a introduce, în anumite condiții, o modificare a unui contract în cadrul executării acestuia sau de a impune un nivel minim de subcontractare, în special pentru a permite participarea IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate. În sfârșit, având în vedere incertitudinile tehnologice care caracterizează componentele programului, prețurile din contractele de achiziții publice nu pot fi întotdeauna preconizate cu acuratețe și, ca urmare, ar trebui să existe posibilitatea de a încheia contracte care nu prevăd un preț fix ferm și de a include clauze de salvgardare a intereselor financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(30)

Programul se bazează pe tehnologii complexe și în continuă schimbare. Dependența de astfel de tehnologii determină incertitudini și riscuri pentru contractele de achiziții publice încheiate în cadrul programului, mai ales că acestea pot viza angajamente pe termen lung privind echipamentele sau serviciile. Prin urmare, sunt necesare măsuri specifice privind contractele de achiziții publice, pe lângă normele prevăzute în Regulamentul financiar. Astfel, ar trebui să existe posibilitatea de a atribui un contract sub formă de contract în tranșe condiționate, de a introduce, în anumite condiții, o modificare a unui contract în cadrul executării acestuia sau de a impune un nivel minim de subcontractare, în special pentru a permite participarea IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate. În sfârșit, având în vedere incertitudinile tehnologice care caracterizează componentele programului, prețurile din contractele de achiziții publice nu pot fi întotdeauna preconizate cu acuratețe și, ca urmare, ar trebui să existe posibilitatea de a încheia contracte care nu prevăd un preț fix ferm și de a include clauze de salvgardare a intereselor financiare ale Uniunii.

| (31) | Pentru a stimula cererea publică și inovația în sectorul public, programul ar trebui să promoveze utilizarea datelor, informațiilor și serviciilor sale pentru a sprijini dezvoltarea de soluții personalizate de către industria de resort și de către IMM-uri la nivelurile regionale și locale, prin parteneriate de inovare în domeniul spațial, astfel cum se menționează la punctul 7 din anexa 1 la Regulamentul financiar, permițând acoperirea tuturor etapelor, de la dezvoltare la implementarea și achiziția de soluții spațiale interoperabile adaptate pentru serviciile publice. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a stimula cererea publică și inovația în sectorul public, programul ar trebui să promoveze utilizarea datelor, informațiilor și serviciilor sale pentru a sprijini dezvoltarea de soluții personalizate de către industria de resort și de către IMM-uri la nivelurile regionale și locale, prin parteneriate de inovare în domeniul spațial, astfel cum se menționează la punctul 7 din anexa 1 la Regulamentul financiar, permițând acoperirea tuturor etapelor, de la dezvoltare la implementarea și achiziția de soluții spațiale interoperabile adaptate pentru serviciile publice.

| (32) | Pentru a îndeplini obiectivele programului, este important să se poată face apel, când este cazul, la capacitățile oferite de entitățile publice și private din Uniune care activează în domeniul spațial și, de asemenea, să se poată colabora, la nivel internațional, cu țări terțe sau cu organizații internaționale. Din acest motiv, ar trebui prevăzută posibilitatea de a utiliza toate instrumentele și metodele de management relevante prevăzute în TFUE și în Regulamentul financiar și procedurile comune de achiziții publice. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a îndeplini obiectivele programului, este important să se poată face apel, când este cazul, la capacitățile oferite de entitățile publice și private din Uniune care activează în domeniul spațial și, de asemenea, să se poată colabora, la nivel internațional, cu țări terțe sau cu organizații internaționale. Din acest motiv, ar trebui prevăzută posibilitatea de a utiliza toate instrumentele și metodele de management relevante prevăzute în TFUE și în Regulamentul financiar și procedurile comune de achiziții publice.

| (33) | În ceea ce privește în mod specific granturile, experiența a demonstrat că adoptarea de către utilizatori și de către piață, precum și activitățile de informare generală funcționează mai bine în mod descentralizat decât prin coordonare ierarhică de către Comisie. Acordarea de bonuri valorice, care sunt o formă de sprijin financiar acordat de un beneficiar al unui grant părților terțe, s-au numărat printre acțiunile cu cea mai mare rată de succes printre întreprinderile intrate recent pe piață și IMM-uri. Succesul lor a fost însă împiedicat de plafonul privind sprijinul financiar impus de Regulamentul financiar. Prin urmare, plafonul respectiv ar trebui mărit pentru program pentru a ține pasul cu potențialul în creștere al aplicațiilor comerciale în sectorul spațial. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce privește în mod specific granturile, experiența a demonstrat că adoptarea de către utilizatori și de către piață, precum și activitățile de informare generală funcționează mai bine în mod descentralizat decât prin coordonare ierarhică de către Comisie. Acordarea de bonuri valorice, care sunt o formă de sprijin financiar acordat de un beneficiar al unui grant părților terțe, s-au numărat printre acțiunile cu cea mai mare rată de succes printre întreprinderile intrate recent pe piață și IMM-uri. Succesul lor a fost însă împiedicat de plafonul privind sprijinul financiar impus de Regulamentul financiar. Prin urmare, plafonul respectiv ar trebui mărit pentru program pentru a ține pasul cu potențialul în creștere al aplicațiilor comerciale în sectorul spațial.

| (34) | Formele de finanțare și metodele de execuție prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a realiza obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare, în special, costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. Ar trebui luată în considerare, de asemenea, utilizarea sumelor forfetare, a finanțării forfetare și a costurilor unitare, precum și a finanțărilor care nu sunt legate de costuri, astfel cum se menționează la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(34)

Formele de finanțare și metodele de execuție prevăzute în prezentul regulament ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a realiza obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare, în special, costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. Ar trebui luată în considerare, de asemenea, utilizarea sumelor forfetare, a finanțării forfetare și a costurilor unitare, precum și a finanțărilor care nu sunt legate de costuri, astfel cum se menționează la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar.

| (35) | În temeiul Deciziei 2013/755/UE a Consiliului (8), persoanele și entitățile stabilite în țările sau teritoriile de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva normelor și a obiectivelor programului și a unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care se leagă țara sau teritoriul de peste mări respectiv. |
| --- | --- |

(35)

În temeiul Deciziei 2013/755/UE a Consiliului (8), persoanele și entitățile stabilite în țările sau teritoriile de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva normelor și a obiectivelor programului și a unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care se leagă țara sau teritoriul de peste mări respectiv.

| (36) | Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Respectivele norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții publice, premii și gestiune indirectă și prevăd verificarea responsabilităților actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

(36)

Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Respectivele norme sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, achiziții publice, premii și gestiune indirectă și prevăd verificarea responsabilităților actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii.

| (37) | În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (10), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (11) și (UE) 2017/1939 (12) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate prin măsuri proporționate, inclusiv prin măsuri referitoare la prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin impunerea de sancțiuni administrative. În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (13). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terț implicat în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente. |
| --- | --- |

(37)

În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (10), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (11) și (UE) 2017/1939 (12) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate prin măsuri proporționate, inclusiv prin măsuri referitoare la prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin impunerea de sancțiuni administrative. În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (13). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terț implicat în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente.

| (38) | Membrii Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) care sunt membri ai Spațiului Economic European (SEE), țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, precum și țările din cadrul politicii europene de vecinătate pot participa la program, mai puțin la programele Galileo, EGNOS, GOVSATCOM și subcomponenta SST, în conformitate cu acordurile lor respective. Alte țări terțe pot participa, de asemenea, la program, mai puțin la programele Galileo, EGNOS, GOVSATCOM și subcomponenta SST, pe baza unui acord care trebuie încheiat în conformitate cu articolul 218 din TFUE. Galileo și EGNOS ar trebui să fie deschise participării membrilor AELS care sunt membri ai SEE, în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European (14). Alte țări terțe pot participa la Galileo și EGNOS pe baza unui acord care trebuie încheiat în conformitate cu articolul 218 din TFUE. GOVSATCOM ar trebui să fie deschis către orice țară terță exclusiv pe baza unui acord care trebuie încheiat în conformitate cu articolul 218 din TFUE. |
| --- | --- |

(38)

Membrii Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) care sunt membri ai Spațiului Economic European (SEE), țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, precum și țările din cadrul politicii europene de vecinătate pot participa la program, mai puțin la programele Galileo, EGNOS, GOVSATCOM și subcomponenta SST, în conformitate cu acordurile lor respective. Alte țări terțe pot participa, de asemenea, la program, mai puțin la programele Galileo, EGNOS, GOVSATCOM și subcomponenta SST, pe baza unui acord care trebuie încheiat în conformitate cu articolul 218 din TFUE. Galileo și EGNOS ar trebui să fie deschise participării membrilor AELS care sunt membri ai SEE, în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European (14). Alte țări terțe pot participa la Galileo și EGNOS pe baza unui acord care trebuie încheiat în conformitate cu articolul 218 din TFUE. GOVSATCOM ar trebui să fie deschis către orice țară terță exclusiv pe baza unui acord care trebuie încheiat în conformitate cu articolul 218 din TFUE.

| (39) | În prezentul regulament ar trebui introdusă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își poată exercita pe deplin competențele care le revin. |
| --- | --- |

(39)

În prezentul regulament ar trebui introdusă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își poată exercita pe deplin competențele care le revin.

| (40) | Organizațiilor internaționale care nu își au sediul în Uniune și care doresc să acceseze serviciile SST care nu sunt accesibile publicului, ar trebui să li se impună cerința de a încheia un acord în conformitate cu articolul 218 din TFUE. Organizațiile internaționale care își au sediul în Uniune și care sunt proprietari și operatori publici de vehicule spațiale ar trebui să fie considerate utilizatori de bază ai SST. |
| --- | --- |

(40)

Organizațiilor internaționale care nu își au sediul în Uniune și care doresc să acceseze serviciile SST care nu sunt accesibile publicului, ar trebui să li se impună cerința de a încheia un acord în conformitate cu articolul 218 din TFUE. Organizațiile internaționale care își au sediul în Uniune și care sunt proprietari și operatori publici de vehicule spațiale ar trebui să fie considerate utilizatori de bază ai SST.

| (41) | Informații disponibile publicului pentru serviciile SST ar trebui înțelese ca însemnând orice informație pe care un utilizator are un temei rezonabil de a o considera accesibilă în mod legal. Serviciile SST care vizează evitarea coliziunilor, reintrarea și fragmentarea se bazează pe informații SST externe accesibile publicului, care sunt disponibile după o cerere de acces. În consecință, serviciile SST care vizează evitarea coliziunilor, reintrarea și fragmentarea ar trebui înțelese ca fiind servicii disponibile publicului și nu ar trebui să necesite încheierea unui acord în conformitate cu articolul 218 din TFUE. Accesul la acestea ar trebui să fie disponibil pe baza unei cereri din partea potențialului utilizator. |
| --- | --- |

(41)

Informații disponibile publicului pentru serviciile SST ar trebui înțelese ca însemnând orice informație pe care un utilizator are un temei rezonabil de a o considera accesibilă în mod legal. Serviciile SST care vizează evitarea coliziunilor, reintrarea și fragmentarea se bazează pe informații SST externe accesibile publicului, care sunt disponibile după o cerere de acces. În consecință, serviciile SST care vizează evitarea coliziunilor, reintrarea și fragmentarea ar trebui înțelese ca fiind servicii disponibile publicului și nu ar trebui să necesite încheierea unui acord în conformitate cu articolul 218 din TFUE. Accesul la acestea ar trebui să fie disponibil pe baza unei cereri din partea potențialului utilizator.

| (42) | O structură solidă de guvernanță publică a programului necesită repartizarea clară a responsabilităților și a sarcinilor între diferitele entități implicate, pentru a se evita dublarea inutilă a eforturilor și a se reduce depășirile de costuri și întârzierile. Toți actorii implicați în guvernanță ar trebui să sprijine, în domeniul lor de competență și în conformitate cu responsabilitățile lor, îndeplinirea obiectivelor programului. |
| --- | --- |

(42)

O structură solidă de guvernanță publică a programului necesită repartizarea clară a responsabilităților și a sarcinilor între diferitele entități implicate, pentru a se evita dublarea inutilă a eforturilor și a se reduce depășirile de costuri și întârzierile. Toți actorii implicați în guvernanță ar trebui să sprijine, în domeniul lor de competență și în conformitate cu responsabilitățile lor, îndeplinirea obiectivelor programului.

| (43) | Statele membre sunt de multă vreme active în domeniul spațiului. Ele dispun de sisteme, de infrastructuri, de agenții și de organisme naționale legate de spațiu. Prin urmare, pot avea o contribuția semnificativă la program, în special la implementarea acestuia. Ele ar putea coopera cu Uniunea pentru a promova serviciile și aplicațiile din cadrul programului. Comisia ar putea să fie în măsură să mobilizeze mijloacele aflate la dispoziția statelor membre, ar putea să beneficieze de asistența acestora și, sub rezerva îndeplinirii unor condiții convenite de comun acord, ar putea să le încredințeze statelor membre sarcini fără caracter normativ în implementarea programului. Mai mult, statele membre în cauză ar trebui să adopte toate măsurile necesare pentru a asigura protecția stațiilor terestre instalate pe teritoriile lor. În plus, statele membre și Comisia ar trebui să colaboreze între ele, precum și cu organismele și autoritățile de reglementare internaționale corespunzătoare, pentru a asigura disponibilitatea și protecția la nivel corespunzător a frecvențelor necesare programului, pentru a permite dezvoltarea și implementarea integrală a aplicațiilor bazate pe serviciile oferite, cu respectarea Deciziei nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului (15). |
| --- | --- |

(43)

Statele membre sunt de multă vreme active în domeniul spațiului. Ele dispun de sisteme, de infrastructuri, de agenții și de organisme naționale legate de spațiu. Prin urmare, pot avea o contribuția semnificativă la program, în special la implementarea acestuia. Ele ar putea coopera cu Uniunea pentru a promova serviciile și aplicațiile din cadrul programului. Comisia ar putea să fie în măsură să mobilizeze mijloacele aflate la dispoziția statelor membre, ar putea să beneficieze de asistența acestora și, sub rezerva îndeplinirii unor condiții convenite de comun acord, ar putea să le încredințeze statelor membre sarcini fără caracter normativ în implementarea programului. Mai mult, statele membre în cauză ar trebui să adopte toate măsurile necesare pentru a asigura protecția stațiilor terestre instalate pe teritoriile lor. În plus, statele membre și Comisia ar trebui să colaboreze între ele, precum și cu organismele și autoritățile de reglementare internaționale corespunzătoare, pentru a asigura disponibilitatea și protecția la nivel corespunzător a frecvențelor necesare programului, pentru a permite dezvoltarea și implementarea integrală a aplicațiilor bazate pe serviciile oferite, cu respectarea Deciziei nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului (15).

| (44) | Ca promotor al intereselor generale ale Uniunii, Comisiei îi revine răspunderea de a implementa programul, de a-și asuma responsabilitatea generală și de a promova utilizarea acestuia. Pentru a optimiza utilizarea resurselor și a competențelor diferitelor părți interesate, Comisia ar trebui să poată încredința anumite sarcini altor entități în circumstanțe în care acest lucru se justifică. Deținând responsabilitatea de ansamblu pentru program, Comisia ar trebui să determine principalele cerințe tehnice și operaționale necesare pentru asigurarea evoluției sistemelor și a serviciilor. Comisia ar trebui să facă acest lucru după consultarea experților din statele membre, a utilizatorilor și a altor părți interesate relevante. În sfârșit, observând că, în domeniul spațiului, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TFUE, exercitarea competenței de către Uniune nu are ca rezultat împiedicarea statelor membre de a-și exercita propria competență, Comisia ar trebui să asigure coerența activităților desfășurate în contextul programului. |
| --- | --- |

(44)

Ca promotor al intereselor generale ale Uniunii, Comisiei îi revine răspunderea de a implementa programul, de a-și asuma responsabilitatea generală și de a promova utilizarea acestuia. Pentru a optimiza utilizarea resurselor și a competențelor diferitelor părți interesate, Comisia ar trebui să poată încredința anumite sarcini altor entități în circumstanțe în care acest lucru se justifică. Deținând responsabilitatea de ansamblu pentru program, Comisia ar trebui să determine principalele cerințe tehnice și operaționale necesare pentru asigurarea evoluției sistemelor și a serviciilor. Comisia ar trebui să facă acest lucru după consultarea experților din statele membre, a utilizatorilor și a altor părți interesate relevante. În sfârșit, observând că, în domeniul spațiului, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TFUE, exercitarea competenței de către Uniune nu are ca rezultat împiedicarea statelor membre de a-și exercita propria competență, Comisia ar trebui să asigure coerența activităților desfășurate în contextul programului.

| (45) | Misiunea Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial (denumită în continuare „agenția”), care înlocuiește Agenția GNSS European instituită prin Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și îi succedă acesteia, este de a contribui la program, în special în ceea ce privește acreditarea de securitate, precum și dezvoltarea de aplicații în aval și de către piață. Prin urmare, anumite sarcini legate de aceste domenii ar trebui să îi fie încredințate agenției. În special în ceea ce privește securitatea, dată fiind experiența sa în domeniu, agenția ar trebui să fie responsabilă cu sarcinile legate de acreditarea de securitate pentru toate acțiunile Uniunii în sectorul spațial. Plecând de la palmaresul său pozitiv în promovarea adoptării de către piață și de către utilizatori a componentelor Galileo și EGNOS, agenției ar trebui, de asemenea, să i se încredințeze activități legate de adoptarea de către utilizatori a altor componente ale programului decât Galileo și EGNOS, precum și activități de dezvoltare a aplicațiilor în aval pentru toate componentele programului. Acest lucru ar permite agenției să beneficieze de economii de scară și ar oferi oportunități pentru dezvoltarea de aplicații bazate pe mai multe componente ale programului (aplicații integrate). Cu toate acestea, activitățile respective nu ar trebui să aducă atingere activităților de promovare a serviciilor și a adoptării de către utilizator pe care Comisia le-a încredințat entităților însărcinate cu execuția programului Copernicus. Faptul că agenției i se încredințează dezvoltarea de aplicații în aval nu ar trebui să împiedice alte entități însărcinate cu execuția să dezvolte aplicații în aval. În plus, agenția ar trebui să se achite de sarcinile pe care Comisia i le atribuie prin intermediul unuia sau mai multor acorduri de contribuție în cadrul unui ACPF ce acoperă alte sarcini specifice legate de program. Atunci când i se încredințează sarcini agenției, ar trebui să i se pună la dispoziție resursele umane, administrative și financiare adecvate. |
| --- | --- |

(45)

Misiunea Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial (denumită în continuare „agenția”), care înlocuiește Agenția GNSS European instituită prin Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (16) și îi succedă acesteia, este de a contribui la program, în special în ceea ce privește acreditarea de securitate, precum și dezvoltarea de aplicații în aval și de către piață. Prin urmare, anumite sarcini legate de aceste domenii ar trebui să îi fie încredințate agenției. În special în ceea ce privește securitatea, dată fiind experiența sa în domeniu, agenția ar trebui să fie responsabilă cu sarcinile legate de acreditarea de securitate pentru toate acțiunile Uniunii în sectorul spațial. Plecând de la palmaresul său pozitiv în promovarea adoptării de către piață și de către utilizatori a componentelor Galileo și EGNOS, agenției ar trebui, de asemenea, să i se încredințeze activități legate de adoptarea de către utilizatori a altor componente ale programului decât Galileo și EGNOS, precum și activități de dezvoltare a aplicațiilor în aval pentru toate componentele programului. Acest lucru ar permite agenției să beneficieze de economii de scară și ar oferi oportunități pentru dezvoltarea de aplicații bazate pe mai multe componente ale programului (aplicații integrate). Cu toate acestea, activitățile respective nu ar trebui să aducă atingere activităților de promovare a serviciilor și a adoptării de către utilizator pe care Comisia le-a încredințat entităților însărcinate cu execuția programului Copernicus. Faptul că agenției i se încredințează dezvoltarea de aplicații în aval nu ar trebui să împiedice alte entități însărcinate cu execuția să dezvolte aplicații în aval. În plus, agenția ar trebui să se achite de sarcinile pe care Comisia i le atribuie prin intermediul unuia sau mai multor acorduri de contribuție în cadrul unui ACPF ce acoperă alte sarcini specifice legate de program. Atunci când i se încredințează sarcini agenției, ar trebui să i se pună la dispoziție resursele umane, administrative și financiare adecvate.

| (46) | În anumite situații justificate în mod corespunzător, agenția ar trebui să poată încredința sarcini specifice statelor membre sau unor grupuri de state membre. Aceste sarcini ar trebui să se limiteze la activități pe care agenția nu are capacitatea de a le desfășura ea însăși și nu ar trebui să aducă atingere guvernanței programului și atribuirii sarcinilor astfel cum sunt definite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(46)

În anumite situații justificate în mod corespunzător, agenția ar trebui să poată încredința sarcini specifice statelor membre sau unor grupuri de state membre. Aceste sarcini ar trebui să se limiteze la activități pe care agenția nu are capacitatea de a le desfășura ea însăși și nu ar trebui să aducă atingere guvernanței programului și atribuirii sarcinilor astfel cum sunt definite în prezentul regulament.

| (47) | Galileo și EGNOS sunt sisteme complexe care necesită o coordonare intensă. Dat fiind că acestea sunt componente ale programului, respectiva coordonare ar trebui să fie realizată de o instituție sau de un organ al Uniunii. Bazându-se pe expertiza câștigată în ultimii ani, agenția este organul cel mai potrivit pentru a coordona toate sarcinile operaționale legate de exploatarea acestor sisteme, cu excepția cooperării internaționale. Prin urmare, agenției ar trebui să i se încredințeze gestionarea exploatării programelor EGNOS și Galileo. Acest lucru nu înseamnă însă că agenția ar trebui să realizeze singură toate sarcinile legate de exploatarea sistemelor respective. Ea s-ar putea baza pe expertiza altor entități, în special pe cea a ESA. Aici ar trebui să se încadreze activitățile legate de evoluția sistemelor, conceperea și dezvoltarea părților segmentului terestru și ale sateliților, care ar trebui încredințate ESA. Atribuirea de sarcini către alte entități se bazează pe competența acestora și ar trebui să evite dublarea eforturilor. |
| --- | --- |

(47)

Galileo și EGNOS sunt sisteme complexe care necesită o coordonare intensă. Dat fiind că acestea sunt componente ale programului, respectiva coordonare ar trebui să fie realizată de o instituție sau de un organ al Uniunii. Bazându-se pe expertiza câștigată în ultimii ani, agenția este organul cel mai potrivit pentru a coordona toate sarcinile operaționale legate de exploatarea acestor sisteme, cu excepția cooperării internaționale. Prin urmare, agenției ar trebui să i se încredințeze gestionarea exploatării programelor EGNOS și Galileo. Acest lucru nu înseamnă însă că agenția ar trebui să realizeze singură toate sarcinile legate de exploatarea sistemelor respective. Ea s-ar putea baza pe expertiza altor entități, în special pe cea a ESA. Aici ar trebui să se încadreze activitățile legate de evoluția sistemelor, conceperea și dezvoltarea părților segmentului terestru și ale sateliților, care ar trebui încredințate ESA. Atribuirea de sarcini către alte entități se bazează pe competența acestora și ar trebui să evite dublarea eforturilor.

| (48) | ESA este o organizație internațională cu o vastă expertiză în domeniul spațial care, în 2004, a încheiat un acord-cadru cu Comunitatea Europeană (denumit în continuare „acord-cadru din 2004”) (17). Prin urmare, ea este un partener important pentru implementarea programului, cu care ar trebui stabilite relații adecvate. În această privință și în conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să încheie un ACPF cu ESA și cu agenția, care să reglementeze toate relațiile financiare dintre Comisie, agenție și ESA, să asigure coerența acestora și să respecte acordul-cadru din 2004, în special articolele 2 și 5. Cu toate acestea, întrucât ESA nu este un organism al Uniunii și nu intră sub incidența dreptului Uniunii, este esențial ca un astfel de acord să prevadă că ESA adoptă măsurile adecvate pentru a asigura protejarea intereselor Uniunii și ale statelor sale membre și, în ceea ce privește execuția bugetară, faptul că sarcinile care îi sunt încredințate sunt în conformitate cu deciziile Comisiei. Acordul ar trebui să cuprindă, de asemenea, toate clauzele necesare pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(48)

ESA este o organizație internațională cu o vastă expertiză în domeniul spațial care, în 2004, a încheiat un acord-cadru cu Comunitatea Europeană (denumit în continuare „acord-cadru din 2004”) (17). Prin urmare, ea este un partener important pentru implementarea programului, cu care ar trebui stabilite relații adecvate. În această privință și în conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să încheie un ACPF cu ESA și cu agenția, care să reglementeze toate relațiile financiare dintre Comisie, agenție și ESA, să asigure coerența acestora și să respecte acordul-cadru din 2004, în special articolele 2 și 5. Cu toate acestea, întrucât ESA nu este un organism al Uniunii și nu intră sub incidența dreptului Uniunii, este esențial ca un astfel de acord să prevadă că ESA adoptă măsurile adecvate pentru a asigura protejarea intereselor Uniunii și ale statelor sale membre și, în ceea ce privește execuția bugetară, faptul că sarcinile care îi sunt încredințate sunt în conformitate cu deciziile Comisiei. Acordul ar trebui să cuprindă, de asemenea, toate clauzele necesare pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii.

| (49) | Funcționarea Centrului Satelitar al Uniunii Europene (SATCEN) drept capacitate autonomă europeană care furnizează acces la informații și servicii în urma exploatării activelor spațiale relevante și a datelor colaterale a fost deja recunoscută în cadrul punerii în aplicare a Deciziei nr. 541/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului (18). |
| --- | --- |

(49)

Funcționarea Centrului Satelitar al Uniunii Europene (SATCEN) drept capacitate autonomă europeană care furnizează acces la informații și servicii în urma exploatării activelor spațiale relevante și a datelor colaterale a fost deja recunoscută în cadrul punerii în aplicare a Deciziei nr. 541/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului (18).

| (50) | Pentru a integra structural reprezentarea utilizatorilor în guvernanța GOVSATCOM și pentru a agrega nevoile și cerințele utilizatorilor fără a ține seama de granițele naționale sau de cele dintre domeniul civil și cel militar, entitățile relevante ale Uniunii care au legături strânse cu utilizatorii, precum Agenția Europeană de Apărare, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex), Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă, Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului, Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii, Capacitatea militară de planificare și conducere/Capacitatea civilă de planificare și conducere și Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență, pot avea roluri de coordonare pentru grupuri de utilizatori specifice. La nivel agregat, agenția ar trebui să coordoneze aspectele legate de utilizatori pentru comunitățile de utilizatori civili și ar putea să monitorizeze utilizarea operațională, cererea, conformitatea cu cerințele, precum și evoluțiile în materie de nevoi și cerințe. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a integra structural reprezentarea utilizatorilor în guvernanța GOVSATCOM și pentru a agrega nevoile și cerințele utilizatorilor fără a ține seama de granițele naționale sau de cele dintre domeniul civil și cel militar, entitățile relevante ale Uniunii care au legături strânse cu utilizatorii, precum Agenția Europeană de Apărare, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex), Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă, Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului, Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii, Capacitatea militară de planificare și conducere/Capacitatea civilă de planificare și conducere și Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență, pot avea roluri de coordonare pentru grupuri de utilizatori specifice. La nivel agregat, agenția ar trebui să coordoneze aspectele legate de utilizatori pentru comunitățile de utilizatori civili și ar putea să monitorizeze utilizarea operațională, cererea, conformitatea cu cerințele, precum și evoluțiile în materie de nevoi și cerințe.

| (51) | Date fiind importanța activităților legate de spațiu pentru economia Uniunii și pentru viețile cetățenilor din Uniune și posibilitatea de dublă utilizare a sistemelor și a aplicațiilor bazate pe sistemele respective, realizarea și menținerea unui nivel ridicat de securitate ar trebui să fie o prioritate de prim rang pentru program, în special în vederea protejării intereselor Uniunii și ale statelor sale membre, inclusiv în legătură cu informațiile clasificate și cu alte informații sensibile neclasificate. |
| --- | --- |

(51)

Date fiind importanța activităților legate de spațiu pentru economia Uniunii și pentru viețile cetățenilor din Uniune și posibilitatea de dublă utilizare a sistemelor și a aplicațiilor bazate pe sistemele respective, realizarea și menținerea unui nivel ridicat de securitate ar trebui să fie o prioritate de prim rang pentru program, în special în vederea protejării intereselor Uniunii și ale statelor sale membre, inclusiv în legătură cu informațiile clasificate și cu alte informații sensibile neclasificate.

| (52) | Fără a aduce atingere prerogativelor statelor membre în domeniul securității naționale, Comisia și Înaltul Reprezentant, fiecare în domeniul său de competență respectiv, ar trebui să asigure securitatea programului în conformitate cu prezentul regulament și, când este cazul, cu Decizia (PESC) 2021/698 a Consiliului (19). |
| --- | --- |

(52)

Fără a aduce atingere prerogativelor statelor membre în domeniul securității naționale, Comisia și Înaltul Reprezentant, fiecare în domeniul său de competență respectiv, ar trebui să asigure securitatea programului în conformitate cu prezentul regulament și, când este cazul, cu Decizia (PESC) 2021/698 a Consiliului (19).

| (53) | Date fiind expertiza specifică de care dispune Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și contactele sale periodice cu autoritățile țărilor terțe și cu organizațiile internaționale, SEAE este în măsură să asiste Comisia la executarea unora din sarcinile acesteia legate de securitatea programului în domeniul relațiilor externe, în conformitate cu Decizia 2010/427/UE a Consiliului (20). |
| --- | --- |

(53)

Date fiind expertiza specifică de care dispune Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și contactele sale periodice cu autoritățile țărilor terțe și cu organizațiile internaționale, SEAE este în măsură să asiste Comisia la executarea unora din sarcinile acesteia legate de securitatea programului în domeniul relațiilor externe, în conformitate cu Decizia 2010/427/UE a Consiliului (20).

| (54) | Fără a aduce atingere responsabilității exclusive a statelor membre în domeniul securității naționale, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (2) din TUE, și dreptului statelor membre de a-și proteja interesele esențiale de securitate în conformitate cu articolul 346 din TFUE, ar trebui să se instituie o guvernanță specifică a securității, pentru a asigura implementarea fără probleme a programului. Această guvernanță ar trebui să se întemeieze pe trei principii de bază. În primul rând, este imperativ ca experiența vastă și unică a statelor membre în chestiuni de securitate să fie luată în considerare în cea mai mare măsură posibilă. În al doilea rând, pentru a preveni conflictele de interese și orice alte probleme la aplicarea normelor de securitate, funcțiile operaționale ar trebui să fie separate de funcțiile de acreditare de securitate. În al treilea rând, entitatea responsabilă cu gestionarea tuturor componentelor programului sau a unei părți a acestora este, de asemenea, cea mai în măsură să gestioneze securitatea sarcinilor care i-au fost încredințate. Securitatea programului s-ar baza pe experiența dobândită în implementarea programelor Galileo, EGNOS și Copernicus în ultimii ani. O guvernanță solidă a securității impune, de asemenea, ca rolurile să fie distribuite în mod adecvat între diferiții actori implicați. Fiind responsabilă pentru program, Comisia, fără a aduce atingere prerogativelor statelor membre din domeniul securității naționale, ar trebui să determine cerințele generale de securitate aplicabile fiecăreia dintre componentele programului. |
| --- | --- |

(54)

Fără a aduce atingere responsabilității exclusive a statelor membre în domeniul securității naționale, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (2) din TUE, și dreptului statelor membre de a-și proteja interesele esențiale de securitate în conformitate cu articolul 346 din TFUE, ar trebui să se instituie o guvernanță specifică a securității, pentru a asigura implementarea fără probleme a programului. Această guvernanță ar trebui să se întemeieze pe trei principii de bază. În primul rând, este imperativ ca experiența vastă și unică a statelor membre în chestiuni de securitate să fie luată în considerare în cea mai mare măsură posibilă. În al doilea rând, pentru a preveni conflictele de interese și orice alte probleme la aplicarea normelor de securitate, funcțiile operaționale ar trebui să fie separate de funcțiile de acreditare de securitate. În al treilea rând, entitatea responsabilă cu gestionarea tuturor componentelor programului sau a unei părți a acestora este, de asemenea, cea mai în măsură să gestioneze securitatea sarcinilor care i-au fost încredințate. Securitatea programului s-ar baza pe experiența dobândită în implementarea programelor Galileo, EGNOS și Copernicus în ultimii ani. O guvernanță solidă a securității impune, de asemenea, ca rolurile să fie distribuite în mod adecvat între diferiții actori implicați. Fiind responsabilă pentru program, Comisia, fără a aduce atingere prerogativelor statelor membre din domeniul securității naționale, ar trebui să determine cerințele generale de securitate aplicabile fiecăreia dintre componentele programului.

| (55) | Securitatea cibernetică a infrastructurilor spațiale europene, atât la sol, cât și în spațiu, este esențială pentru a asigura continuitatea funcționării sistemelor și a serviciilor. Prin urmare, necesitatea protejării sistemelor și a serviciilor lor împotriva atacurilor cibernetice, inclusiv prin utilizarea noilor tehnologii, ar trebui luată în considerare în mod corespunzător la stabilirea cerințelor de securitate. |
| --- | --- |

(55)

Securitatea cibernetică a infrastructurilor spațiale europene, atât la sol, cât și în spațiu, este esențială pentru a asigura continuitatea funcționării sistemelor și a serviciilor. Prin urmare, necesitatea protejării sistemelor și a serviciilor lor împotriva atacurilor cibernetice, inclusiv prin utilizarea noilor tehnologii, ar trebui luată în considerare în mod corespunzător la stabilirea cerințelor de securitate.

| (56) | Comisia ar trebui să identifice o structură de monitorizare a securității, la momentul adecvat, după analizarea riscurilor și a amenințărilor. Respectiva structură de monitorizare a securității ar trebui să fie entitatea care respectă instrucțiunile elaborate în cadrul domeniului de aplicare al Deciziei (PESC) 2021/698. Pentru Galileo, această structură ar trebui să fie Centrul de monitorizare a securității Galileo. În ceea ce privește punerea în aplicare a Deciziei (PESC) 2021/698, rolul consiliului de acreditare de securitate ar trebui să fie limitat la furnizarea către Consiliu sau către Înaltul Reprezentant a unor informații legate de acreditarea de securitate a sistemului. |
| --- | --- |

(56)

Comisia ar trebui să identifice o structură de monitorizare a securității, la momentul adecvat, după analizarea riscurilor și a amenințărilor. Respectiva structură de monitorizare a securității ar trebui să fie entitatea care respectă instrucțiunile elaborate în cadrul domeniului de aplicare al Deciziei (PESC) 2021/698. Pentru Galileo, această structură ar trebui să fie Centrul de monitorizare a securității Galileo. În ceea ce privește punerea în aplicare a Deciziei (PESC) 2021/698, rolul consiliului de acreditare de securitate ar trebui să fie limitat la furnizarea către Consiliu sau către Înaltul Reprezentant a unor informații legate de acreditarea de securitate a sistemului.

| (57) | Având în vedere unicitatea și complexitatea programului, precum și legătura sa cu securitatea, pentru acreditarea de securitate ar trebui să fie respectate principii recunoscute și bine stabilite. Astfel, este indispensabil ca activitățile de acreditare de securitate să fie realizate pe bază de responsabilitate colectivă pentru securitatea Uniunii și a statelor sale membre, făcându-se eforturi pentru a se ajunge la un consens și implicând toate părțile interesate de problema securității, și să fie instituită o procedură de monitorizare a riscurilor permanentă. Este, de asemenea, imperativ ca activitățile de acreditare de securitate de ordin tehnic să fie încredințate unor specialiști care sunt calificați corespunzător pentru acreditarea unor sisteme complexe și care dețin un nivel adecvat de autorizare de securitate. |
| --- | --- |

(57)

Având în vedere unicitatea și complexitatea programului, precum și legătura sa cu securitatea, pentru acreditarea de securitate ar trebui să fie respectate principii recunoscute și bine stabilite. Astfel, este indispensabil ca activitățile de acreditare de securitate să fie realizate pe bază de responsabilitate colectivă pentru securitatea Uniunii și a statelor sale membre, făcându-se eforturi pentru a se ajunge la un consens și implicând toate părțile interesate de problema securității, și să fie instituită o procedură de monitorizare a riscurilor permanentă. Este, de asemenea, imperativ ca activitățile de acreditare de securitate de ordin tehnic să fie încredințate unor specialiști care sunt calificați corespunzător pentru acreditarea unor sisteme complexe și care dețin un nivel adecvat de autorizare de securitate.

| (58) | Informațiile UE clasificate (IUEC) trebuie tratate în conformitate cu normele de securitate astfel cum se prevede în Decizia 2013/488/UE a Consiliului (21) și în Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (22). În conformitate cu Decizia 2013/488/UE, statele membre trebuie să respecte principiile și standardele minime stabilite în aceasta, pentru a asigura un nivel echivalent de protecție pentru IUEC. |
| --- | --- |

(58)

Informațiile UE clasificate (IUEC) trebuie tratate în conformitate cu normele de securitate astfel cum se prevede în Decizia 2013/488/UE a Consiliului (21) și în Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (22). În conformitate cu Decizia 2013/488/UE, statele membre trebuie să respecte principiile și standardele minime stabilite în aceasta, pentru a asigura un nivel echivalent de protecție pentru IUEC.

| (59) | Pentru a asigura schimbul în condiții de securitate al informațiilor, ar trebui instituite acorduri corespunzătoare care să asigure protecția IUEC furnizate țărilor terțe și organizațiilor internaționale în contextul programului. |
| --- | --- |

(59)

Pentru a asigura schimbul în condiții de securitate al informațiilor, ar trebui instituite acorduri corespunzătoare care să asigure protecția IUEC furnizate țărilor terțe și organizațiilor internaționale în contextul programului.

| (60) | Un obiectiv important al programului este de a asigura securitatea acestuia și de a consolida autonomia strategică la nivelul tuturor tehnologiilor și lanțurilor valorice esențiale, menținând totodată o economie deschisă, inclusiv un comerț liber și echitabil, și profitând de posibilitățile oferite de domeniul spațiului pentru securitatea Uniunii și a statelor sale membre. În cazuri specifice, pentru îndeplinirea respectivului obiectiv este necesară stabilirea condițiilor de eligibilitate și de participare necesare pentru a asigura protecția integrității, a securității și a rezilienței sistemelor operaționale ale Uniunii. Acest lucru nu ar trebui să submineze necesitatea competitivității și a eficienței din punctul de vedere al costurilor. În evaluarea entităților juridice care fac obiectul controlului unei țări terțe sau al unei entități dintr-o țară terță, Comisia ar trebui să țină seama de principiile și criteriile prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului (23). |
| --- | --- |

(60)

Un obiectiv important al programului este de a asigura securitatea acestuia și de a consolida autonomia strategică la nivelul tuturor tehnologiilor și lanțurilor valorice esențiale, menținând totodată o economie deschisă, inclusiv un comerț liber și echitabil, și profitând de posibilitățile oferite de domeniul spațiului pentru securitatea Uniunii și a statelor sale membre. În cazuri specifice, pentru îndeplinirea respectivului obiectiv este necesară stabilirea condițiilor de eligibilitate și de participare necesare pentru a asigura protecția integrității, a securității și a rezilienței sistemelor operaționale ale Uniunii. Acest lucru nu ar trebui să submineze necesitatea competitivității și a eficienței din punctul de vedere al costurilor. În evaluarea entităților juridice care fac obiectul controlului unei țări terțe sau al unei entități dintr-o țară terță, Comisia ar trebui să țină seama de principiile și criteriile prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului (23).

| (61) | În contextul programului, există anumite informații care, deși nu sunt clasificate, trebuie tratate în conformitate cu acte juridice ale Uniunii deja în vigoare sau cu legile, normele și reglementările naționale, inclusiv prin limitări ale distribuirii. |
| --- | --- |

(61)

În contextul programului, există anumite informații care, deși nu sunt clasificate, trebuie tratate în conformitate cu acte juridice ale Uniunii deja în vigoare sau cu legile, normele și reglementările naționale, inclusiv prin limitări ale distribuirii.

| (62) | Un număr tot mai mare de sectoare economice esențiale, în special transporturile, telecomunicațiile, agricultura și energia, utilizează din ce în ce mai mult sistemele de navigație prin satelit și sistemele de observare a Pământului. Programul ar trebui să valorifice sinergiile dintre aceste sectoare, ținând cont de avantajele oferite de tehnologiile spațiale acestor sectoare, să sprijine dezvoltarea de echipamente compatibile și să promoveze elaborarea standardelor și a certificărilor pertinente. Sinergiile dintre activitățile spațiale și activitățile legate de securitatea și de apărarea Uniunii și a statelor sale membre sunt, de asemenea, în creștere. Prin urmare, controlul deplin asupra navigației prin satelit ar trebui să garanteze independența tehnologică a Uniunii, inclusiv, pe termen mai lung, pentru componentele echipamentelor de infrastructură, și să îi asigure autonomia strategică. |
| --- | --- |

(62)

Un număr tot mai mare de sectoare economice esențiale, în special transporturile, telecomunicațiile, agricultura și energia, utilizează din ce în ce mai mult sistemele de navigație prin satelit și sistemele de observare a Pământului. Programul ar trebui să valorifice sinergiile dintre aceste sectoare, ținând cont de avantajele oferite de tehnologiile spațiale acestor sectoare, să sprijine dezvoltarea de echipamente compatibile și să promoveze elaborarea standardelor și a certificărilor pertinente. Sinergiile dintre activitățile spațiale și activitățile legate de securitatea și de apărarea Uniunii și a statelor sale membre sunt, de asemenea, în creștere. Prin urmare, controlul deplin asupra navigației prin satelit ar trebui să garanteze independența tehnologică a Uniunii, inclusiv, pe termen mai lung, pentru componentele echipamentelor de infrastructură, și să îi asigure autonomia strategică.

| (63) | Programul Galileo are ca obiectiv instituirea și exploatarea primei infrastructuri de navigație și de poziționare prin satelit concepută special în scopuri civile, care poate fi utilizată de o varietate de actori publici și privați din Europa și din întreaga lume. Galileo funcționează independent de alte sisteme existente sau potențiale, contribuind astfel, printre altele, la autonomia strategică a Uniunii. A doua generație a Galileo ar trebui să fie implementată treptat până în 2030, inițial cu o capacitate operațională redusă. |
| --- | --- |

(63)

Programul Galileo are ca obiectiv instituirea și exploatarea primei infrastructuri de navigație și de poziționare prin satelit concepută special în scopuri civile, care poate fi utilizată de o varietate de actori publici și privați din Europa și din întreaga lume. Galileo funcționează independent de alte sisteme existente sau potențiale, contribuind astfel, printre altele, la autonomia strategică a Uniunii. A doua generație a Galileo ar trebui să fie implementată treptat până în 2030, inițial cu o capacitate operațională redusă.

| (64) | EGNOS urmărește îmbunătățirea calității semnalelor deschise recepționate de la sistemele globale de navigație prin satelit existente, în special a celor emise de Galileo. Serviciile oferite de EGNOS ar trebui să acopere, cu prioritate, teritoriile statelor membre situate geografic în Europa, incluzând, în acest sens, până la sfârșitul anului 2026, Ciprul, insulele Azore, Canare și Madeira. În domeniul aviației, toate aceste teritorii ar trebui să beneficieze de EGNOS pentru serviciile de navigație aeriană pentru toate nivelurile de performanță oferite de EGNOS. În limita fezabilității tehnice și, în ceea ce privește siguranța vieții, în conformitate cu acordurile internaționale, acoperirea geografică a serviciilor oferite de EGNOS ar putea fi extinsă și la alte regiuni ale lumii. Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului (24) și monitorizării calității serviciului Galileo care este necesară pentru aviație, ar trebui remarcat faptul că, deși semnalele emise de Galileo pot fi utilizate efectiv pentru facilitarea poziționării aeronavelor, în toate fazele zborului, prin sistemele necesare de augmentare, incluzând sistemele regionale, locale și sistemele electronice de bord, numai sistemele regionale sau locale de augmentare, cum este EGNOS în Europa, pot constitui servicii de management al traficului aerian (ATM) și servicii de navigație aeriană (ANS). Serviciul EGNOS de salvgardare a vieții ar trebui asigurat în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale aplicabile (denumite în continuare „standardele OACI”). |
| --- | --- |

(64)

EGNOS urmărește îmbunătățirea calității semnalelor deschise recepționate de la sistemele globale de navigație prin satelit existente, în special a celor emise de Galileo. Serviciile oferite de EGNOS ar trebui să acopere, cu prioritate, teritoriile statelor membre situate geografic în Europa, incluzând, în acest sens, până la sfârșitul anului 2026, Ciprul, insulele Azore, Canare și Madeira. În domeniul aviației, toate aceste teritorii ar trebui să beneficieze de EGNOS pentru serviciile de navigație aeriană pentru toate nivelurile de performanță oferite de EGNOS. În limita fezabilității tehnice și, în ceea ce privește siguranța vieții, în conformitate cu acordurile internaționale, acoperirea geografică a serviciilor oferite de EGNOS ar putea fi extinsă și la alte regiuni ale lumii. Fără a aduce atingere Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului (24) și monitorizării calității serviciului Galileo care este necesară pentru aviație, ar trebui remarcat faptul că, deși semnalele emise de Galileo pot fi utilizate efectiv pentru facilitarea poziționării aeronavelor, în toate fazele zborului, prin sistemele necesare de augmentare, incluzând sistemele regionale, locale și sistemele electronice de bord, numai sistemele regionale sau locale de augmentare, cum este EGNOS în Europa, pot constitui servicii de management al traficului aerian (ATM) și servicii de navigație aeriană (ANS). Serviciul EGNOS de salvgardare a vieții ar trebui asigurat în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale aplicabile (denumite în continuare „standardele OACI”).

| (65) | Este imperativă asigurarea sustenabilității Galileo și EGNOS și a continuității, disponibilității, preciziei, fiabilității și securității serviciilor lor. Într-un mediu în schimbare și pe o piață în evoluție rapidă, dezvoltarea acestora ar trebui, de asemenea, să continue și ar trebui pregătite noile generații ale respectivelor sisteme, inclusiv evoluția conexă a segmentului spațial și a segmentului de la sol. |
| --- | --- |

(65)

Este imperativă asigurarea sustenabilității Galileo și EGNOS și a continuității, disponibilității, preciziei, fiabilității și securității serviciilor lor. Într-un mediu în schimbare și pe o piață în evoluție rapidă, dezvoltarea acestora ar trebui, de asemenea, să continue și ar trebui pregătite noile generații ale respectivelor sisteme, inclusiv evoluția conexă a segmentului spațial și a segmentului de la sol.

| (66) | Termenul „serviciu comercial” utilizat în Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (25) nu mai este adecvat având în vedere evoluția serviciului respectiv. În locul acestuia, au fost identificate două servicii separate în Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/224 a Comisiei (26), și anume serviciul de înaltă precizie și serviciul de autentificare. |
| --- | --- |

(66)

Termenul „serviciu comercial” utilizat în Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (25) nu mai este adecvat având în vedere evoluția serviciului respectiv. În locul acestuia, au fost identificate două servicii separate în Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/224 a Comisiei (26), și anume serviciul de înaltă precizie și serviciul de autentificare.

| (67) | Pentru a optimiza utilizarea serviciilor oferite, serviciile furnizate de Galileo și de EGNOS ar trebui să fie compatibile și interoperabile între ele, inclusiv la nivelul utilizatorului, și, în măsura posibilului, cu alte sisteme de navigație prin satelit, precum și cu mijloace convenționale de radionavigație, în cazul în care o astfel de compatibilitate și interoperabilitate este prevăzută într-un acord internațional, fără a aduce atingere obiectivului autonomiei strategice a Uniunii. |
| --- | --- |

(67)

Pentru a optimiza utilizarea serviciilor oferite, serviciile furnizate de Galileo și de EGNOS ar trebui să fie compatibile și interoperabile între ele, inclusiv la nivelul utilizatorului, și, în măsura posibilului, cu alte sisteme de navigație prin satelit, precum și cu mijloace convenționale de radionavigație, în cazul în care o astfel de compatibilitate și interoperabilitate este prevăzută într-un acord internațional, fără a aduce atingere obiectivului autonomiei strategice a Uniunii.

| (68) | Având în vedere importanța pentru Galileo și EGNOS a infrastructurii lor terestre și impactul acesteia asupra securității lor, stabilirea amplasamentului infrastructurii respective ar trebui să îi revină Comisiei. Implementarea infrastructurii terestre a sistemelor ar trebui să urmeze în continuare un proces deschis și transparent, care ar putea implica agenția, dacă este cazul, în funcție de domeniul său de competență. |
| --- | --- |

(68)

Având în vedere importanța pentru Galileo și EGNOS a infrastructurii lor terestre și impactul acesteia asupra securității lor, stabilirea amplasamentului infrastructurii respective ar trebui să îi revină Comisiei. Implementarea infrastructurii terestre a sistemelor ar trebui să urmeze în continuare un proces deschis și transparent, care ar putea implica agenția, dacă este cazul, în funcție de domeniul său de competență.

| (69) | Pentru maximizarea beneficiilor socioeconomice ale programelor Galileo și EGNOS, contribuind totodată la autonomia strategică a Uniunii, în special în sectoarele sensibile și în domeniul siguranței și securității, ar trebui promovată utilizarea serviciilor furnizate de cele două programe în cadrul altor politici ale Uniunii, inclusiv prin mijloace normative, atunci când acest lucru este justificat și benefic. Măsurile de încurajare a utilizării acestor servicii în toate statele membre constituie, de asemenea, o parte importantă a procesului. |
| --- | --- |

(69)

Pentru maximizarea beneficiilor socioeconomice ale programelor Galileo și EGNOS, contribuind totodată la autonomia strategică a Uniunii, în special în sectoarele sensibile și în domeniul siguranței și securității, ar trebui promovată utilizarea serviciilor furnizate de cele două programe în cadrul altor politici ale Uniunii, inclusiv prin mijloace normative, atunci când acest lucru este justificat și benefic. Măsurile de încurajare a utilizării acestor servicii în toate statele membre constituie, de asemenea, o parte importantă a procesului.

| (70) | Componentele programului ar trebui să stimuleze aplicarea tehnologiilor digitale în sistemele spațiale, în distribuția datelor și a serviciilor și în dezvoltarea din aval. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție deosebită inițiativelor și acțiunilor propuse de Comisie în comunicarea sa din 14 septembrie 2016 intitulată „Conectivitate pentru o piață unică digitală competitivă – către o societate europeană a gigabiților” și în comunicarea sa din 14 septembrie 2016 intitulată „Un plan de acțiune privind 5G în Europa”. |
| --- | --- |

(70)

Componentele programului ar trebui să stimuleze aplicarea tehnologiilor digitale în sistemele spațiale, în distribuția datelor și a serviciilor și în dezvoltarea din aval. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție deosebită inițiativelor și acțiunilor propuse de Comisie în comunicarea sa din 14 septembrie 2016 intitulată „Conectivitate pentru o piață unică digitală competitivă – către o societate europeană a gigabiților” și în comunicarea sa din 14 septembrie 2016 intitulată „Un plan de acțiune privind 5G în Europa”.

| (71) | Copernicus ar trebui să asigure un acces autonom la cunoștințe despre mediu, la tehnologii esențiale pentru serviciile de observare a Pământului și de informații geografice, sprijinind astfel Uniunea în obținerea independenței în luarea deciziilor și în acțiunile din domenii precum, printre altele, mediul, schimbările climatice, afacerile marine și maritime, agricultura și dezvoltarea rurală, conservarea patrimoniului cultural, protecția civilă, monitorizarea solurilor și a infrastructurilor, securitatea și economia digitală. |
| --- | --- |

(71)

Copernicus ar trebui să asigure un acces autonom la cunoștințe despre mediu, la tehnologii esențiale pentru serviciile de observare a Pământului și de informații geografice, sprijinind astfel Uniunea în obținerea independenței în luarea deciziilor și în acțiunile din domenii precum, printre altele, mediul, schimbările climatice, afacerile marine și maritime, agricultura și dezvoltarea rurală, conservarea patrimoniului cultural, protecția civilă, monitorizarea solurilor și a infrastructurilor, securitatea și economia digitală.

| (72) | Copernicus ar trebui să valorifice activitățile și realizările în temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (27) de instituire a programului Uniunii de observare și monitorizare a Pământului (Copernicus), precum și al Regulamentului (UE) nr. 911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (28), care a instituit programul ce a precedat Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și a stabilit normele de punere în aplicare a operațiunilor sale inițiale, precum și să asigure continuitatea cu aceste activități și să le intensifice, ținând seama de tendințele recente în cercetare, de progresele tehnologice și de inovațiile cu impact asupra domeniului observării Pământului, precum și de evoluțiile în ceea ce privește analiza volumelor mari de date și inteligența artificială și de strategiile și inițiativele legate de acestea de la nivelul Uniunii după cum subliniază Comisia în Cartea sa albă privind inteligența artificială din 19 februarie 2020 intitulată „O abordare europeană axată pe excelență și încredere” și în comunicarea sa din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele”. Pentru dezvoltarea de noi mijloace, Comisia ar trebui să conlucreze îndeaproape cu statele membre, cu ESA, cu Organizația Europeană pentru Exploatarea Sateliților Meteorologici (EUMETSAT) și, după caz, cu alte entități care dețin active spațiale și in situ relevante. Copernicus ar trebui să utilizeze, în cea mai mare măsură posibilă, capacitățile spațiale de observare a Pământului ale statelor membre, ale ESA, ale EUMETSAT, precum și ale altor entități, inclusiv pe cele ale inițiativelor comerciale din Uniune, contribuind astfel și la dezvoltarea unui sector spațial comercial viabil în Europa. Acolo unde fezabil și adecvat, Copernicus ar trebui, de asemenea, să utilizeze și datele disponibile in situ și auxiliare furnizate în principal de statele membre în conformitate cu Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (29). Comisia ar trebui să colaboreze cu statele membre și cu Agenția Europeană de Mediu pentru a asigura accesul la seturile de date in situ pentru Copernicus și utilizarea eficientă a acestora. |
| --- | --- |

(72)

Copernicus ar trebui să valorifice activitățile și realizările în temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (27) de instituire a programului Uniunii de observare și monitorizare a Pământului (Copernicus), precum și al Regulamentului (UE) nr. 911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (28), care a instituit programul ce a precedat Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și a stabilit normele de punere în aplicare a operațiunilor sale inițiale, precum și să asigure continuitatea cu aceste activități și să le intensifice, ținând seama de tendințele recente în cercetare, de progresele tehnologice și de inovațiile cu impact asupra domeniului observării Pământului, precum și de evoluțiile în ceea ce privește analiza volumelor mari de date și inteligența artificială și de strategiile și inițiativele legate de acestea de la nivelul Uniunii după cum subliniază Comisia în Cartea sa albă privind inteligența artificială din 19 februarie 2020 intitulată „O abordare europeană axată pe excelență și încredere” și în comunicarea sa din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele”. Pentru dezvoltarea de noi mijloace, Comisia ar trebui să conlucreze îndeaproape cu statele membre, cu ESA, cu Organizația Europeană pentru Exploatarea Sateliților Meteorologici (EUMETSAT) și, după caz, cu alte entități care dețin active spațiale și in situ relevante. Copernicus ar trebui să utilizeze, în cea mai mare măsură posibilă, capacitățile spațiale de observare a Pământului ale statelor membre, ale ESA, ale EUMETSAT, precum și ale altor entități, inclusiv pe cele ale inițiativelor comerciale din Uniune, contribuind astfel și la dezvoltarea unui sector spațial comercial viabil în Europa. Acolo unde fezabil și adecvat, Copernicus ar trebui, de asemenea, să utilizeze și datele disponibile in situ și auxiliare furnizate în principal de statele membre în conformitate cu Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (29). Comisia ar trebui să colaboreze cu statele membre și cu Agenția Europeană de Mediu pentru a asigura accesul la seturile de date in situ pentru Copernicus și utilizarea eficientă a acestora.

| (73) | Copernicus ar trebui să fie implementat în conformitate cu obiectivele Directivei 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30), în special transparența, crearea unor condiții care să conducă la dezvoltarea serviciilor și contribuția la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă în Uniune. Datele Copernicus și informațiile Copernicus ar trebui să fie disponibile în mod gratuit și deschis. |
| --- | --- |

(73)

Copernicus ar trebui să fie implementat în conformitate cu obiectivele Directivei 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30), în special transparența, crearea unor condiții care să conducă la dezvoltarea serviciilor și contribuția la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă în Uniune. Datele Copernicus și informațiile Copernicus ar trebui să fie disponibile în mod gratuit și deschis.

| (74) | Ar trebui valorificat întregul potențial al Copernicus pentru societatea și economia Uniunii, dincolo de beneficiarii direcți, prin intensificarea măsurilor de adoptare de către utilizatori, ceea ce necesită acțiuni suplimentare care să facă datele utilizabile de către nespecialiști și, astfel, să stimuleze creșterea, crearea de locuri de muncă și transferurile de cunoștințe. |
| --- | --- |

(74)

Ar trebui valorificat întregul potențial al Copernicus pentru societatea și economia Uniunii, dincolo de beneficiarii direcți, prin intensificarea măsurilor de adoptare de către utilizatori, ceea ce necesită acțiuni suplimentare care să facă datele utilizabile de către nespecialiști și, astfel, să stimuleze creșterea, crearea de locuri de muncă și transferurile de cunoștințe.

| (75) | Copernicus este un program orientat către utilizatori. Prin urmare, evoluția sa ar trebui să se bazeze pe cerințele în schimbare ale utilizatorilor de bază ai Copernicus, recunoscând, în același timp, apariția unor noi comunități de utilizatori, fie publici, fie privați. Copernicus ar trebui să se bazeze pe o analiză a opțiunilor pentru a răspunde cerințelor în schimbare ale utilizatorilor, inclusiv celor privind punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii care necesită implicarea continuă și efectivă a utilizatorilor, în special în ceea ce privește definirea și validarea cerințelor. |
| --- | --- |

(75)

Copernicus este un program orientat către utilizatori. Prin urmare, evoluția sa ar trebui să se bazeze pe cerințele în schimbare ale utilizatorilor de bază ai Copernicus, recunoscând, în același timp, apariția unor noi comunități de utilizatori, fie publici, fie privați. Copernicus ar trebui să se bazeze pe o analiză a opțiunilor pentru a răspunde cerințelor în schimbare ale utilizatorilor, inclusiv celor privind punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii care necesită implicarea continuă și efectivă a utilizatorilor, în special în ceea ce privește definirea și validarea cerințelor.

| (76) | Copernicus este deja operațional. Prin urmare, este importantă asigurarea continuității infrastructurii și a serviciilor deja existente și, în același timp, asigurarea adaptării la nevoile în schimbare ale utilizatorilor, la mediul de pe piață, având în vedere în special apariția actorilor privați în domeniul spațiului, și la evoluțiile sociopolitice care necesită reacții rapide. Acest lucru presupune o evoluție structurii funcționale a Copernicus, pentru a reflecta mai bine tranziția de la primul stadiu al serviciilor operaționale la furnizarea de servicii mai avansate și mai specifice unor noi comunități de utilizatori și la stimularea piețelor cu valoare adăugată din aval. În acest scop, implementarea sa în continuare ar trebui să adopte o abordare care să urmeze lanțul valoric al producției de date, respectiv obținerea datelor, prelucrarea datelor și a informațiilor, distribuția și exploatarea lor, activitățile de stimulare a adoptării de către utilizatori și de către piață și cele de consolidare a capacităților, în vreme ce procesul de planificare strategică din cadrul Orizont Europa ar identifica activitățile de cercetare și de inovare care ar trebui să utilizeze Copernicus. |
| --- | --- |

(76)

Copernicus este deja operațional. Prin urmare, este importantă asigurarea continuității infrastructurii și a serviciilor deja existente și, în același timp, asigurarea adaptării la nevoile în schimbare ale utilizatorilor, la mediul de pe piață, având în vedere în special apariția actorilor privați în domeniul spațiului, și la evoluțiile sociopolitice care necesită reacții rapide. Acest lucru presupune o evoluție structurii funcționale a Copernicus, pentru a reflecta mai bine tranziția de la primul stadiu al serviciilor operaționale la furnizarea de servicii mai avansate și mai specifice unor noi comunități de utilizatori și la stimularea piețelor cu valoare adăugată din aval. În acest scop, implementarea sa în continuare ar trebui să adopte o abordare care să urmeze lanțul valoric al producției de date, respectiv obținerea datelor, prelucrarea datelor și a informațiilor, distribuția și exploatarea lor, activitățile de stimulare a adoptării de către utilizatori și de către piață și cele de consolidare a capacităților, în vreme ce procesul de planificare strategică din cadrul Orizont Europa ar identifica activitățile de cercetare și de inovare care ar trebui să utilizeze Copernicus.

| (77) | În ceea ce privește obținerea datelor, activitățile din cadrul Copernicus ar trebui să vizeze completarea și întreținerea infrastructurii spațiale existente, pregătirea înlocuirii pe termen lung a sateliților ajunși la sfârșitul duratei lor de viață, precum și inițierea de noi misiuni vizând în special sisteme noi de observare care să sprijine acțiunile de răspuns la provocarea globală a schimbărilor climatice, precum monitorizarea emisiilor antropice de CO2 și de alte gaze cu efect de seră. Activitățile din cadrul programului Copernicus ar trebui să își extindă acoperirea globală a monitorizării pentru a integra regiunile polare și să sprijine asigurarea conformității de mediu, monitorizarea și raportarea obligatorii în domeniul mediului și aplicațiile inovatoare legate de mediu din agricultură, silvicultură, gestionarea apelor și a resurselor marine și patrimoniul cultural, de exemplu, pentru monitorizarea culturilor, gospodărirea apelor și monitorizarea mai bună a incendiilor. În acest context, Copernicus ar trebui să mobilizeze și să profite la maximum de investițiile realizate în perioada de finanțare anterioară (2014-2020), inclusiv cele realizate de statele membre, ESA și EUMETSAT, explorând, în același timp, noi modele operaționale și de afaceri pentru a completa în continuare capacitățile Copernicus. Copernicus ar putea, de asemenea, să valorifice parteneriatele sale de succes cu statele membre pentru a-și dezvolta în continuare dimensiunea de securitate prin mecanisme de guvernanță adecvate, pentru a răspunde la evoluția nevoilor utilizatorilor în domeniul securității. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește obținerea datelor, activitățile din cadrul Copernicus ar trebui să vizeze completarea și întreținerea infrastructurii spațiale existente, pregătirea înlocuirii pe termen lung a sateliților ajunși la sfârșitul duratei lor de viață, precum și inițierea de noi misiuni vizând în special sisteme noi de observare care să sprijine acțiunile de răspuns la provocarea globală a schimbărilor climatice, precum monitorizarea emisiilor antropice de CO2 și de alte gaze cu efect de seră. Activitățile din cadrul programului Copernicus ar trebui să își extindă acoperirea globală a monitorizării pentru a integra regiunile polare și să sprijine asigurarea conformității de mediu, monitorizarea și raportarea obligatorii în domeniul mediului și aplicațiile inovatoare legate de mediu din agricultură, silvicultură, gestionarea apelor și a resurselor marine și patrimoniul cultural, de exemplu, pentru monitorizarea culturilor, gospodărirea apelor și monitorizarea mai bună a incendiilor. În acest context, Copernicus ar trebui să mobilizeze și să profite la maximum de investițiile realizate în perioada de finanțare anterioară (2014-2020), inclusiv cele realizate de statele membre, ESA și EUMETSAT, explorând, în același timp, noi modele operaționale și de afaceri pentru a completa în continuare capacitățile Copernicus. Copernicus ar putea, de asemenea, să valorifice parteneriatele sale de succes cu statele membre pentru a-și dezvolta în continuare dimensiunea de securitate prin mecanisme de guvernanță adecvate, pentru a răspunde la evoluția nevoilor utilizatorilor în domeniul securității.

| (78) | În cadrul funcției de prelucrare a datelor și a informațiilor, Copernicus ar trebui să asigure sustenabilitatea pe termen lung și dezvoltarea în continuare a serviciilor oferite, furnizând informații pentru satisfacerea nevoilor sectorului public și a celor care decurg din angajamentele internaționale ale Uniunii, precum și să maximizeze posibilitățile de exploatare comercială. În special, Copernicus ar trebui să furnizeze, la scară europeană, națională, locală și mondială, informații privind compoziția atmosferică și calitatea aerului; informații cu privire la starea și dinamica oceanelor; informații în sprijinul monitorizării suprafeței terestre și a suprafeței acoperite cu gheață care să sprijine punerea în aplicare a politicilor Uniunii, naționale și locale; informații în sprijinul adaptării la schimbările climatice și atenuării efectelor acestora; informații geospațiale pentru a sprijini gestionarea situațiilor de urgență, inclusiv prin activități de prevenire, asigurarea conformității de mediu, precum și securitatea civilă, inclusiv sprijin pentru activitatea externă a Uniunii. Comisia ar trebui să identifice mecanisme contractuale corespunzătoare care să încurajeze durabilitatea furnizării de servicii. |
| --- | --- |

(78)

În cadrul funcției de prelucrare a datelor și a informațiilor, Copernicus ar trebui să asigure sustenabilitatea pe termen lung și dezvoltarea în continuare a serviciilor oferite, furnizând informații pentru satisfacerea nevoilor sectorului public și a celor care decurg din angajamentele internaționale ale Uniunii, precum și să maximizeze posibilitățile de exploatare comercială. În special, Copernicus ar trebui să furnizeze, la scară europeană, națională, locală și mondială, informații privind compoziția atmosferică și calitatea aerului; informații cu privire la starea și dinamica oceanelor; informații în sprijinul monitorizării suprafeței terestre și a suprafeței acoperite cu gheață care să sprijine punerea în aplicare a politicilor Uniunii, naționale și locale; informații în sprijinul adaptării la schimbările climatice și atenuării efectelor acestora; informații geospațiale pentru a sprijini gestionarea situațiilor de urgență, inclusiv prin activități de prevenire, asigurarea conformității de mediu, precum și securitatea civilă, inclusiv sprijin pentru activitatea externă a Uniunii. Comisia ar trebui să identifice mecanisme contractuale corespunzătoare care să încurajeze durabilitatea furnizării de servicii.

| (79) | La implementarea serviciilor Copernicus, Comisia ar trebui să se bazeze pe entități competente, pe agențiile relevante ale Uniunii, pe grupările sau consorțiile de organisme naționale sau pe orice alte organisme relevante potențial eligibile pentru încheierea unui acord de contribuție. La selectarea entităților respective, Comisia ar trebui să se asigure să nu există întreruperi ale exploatării sau ale furnizării serviciilor și că, în ceea ce privește datele sensibile din punctul de vedere al securității, entitățile implicate dispun de capacități de alertă timpurie și de monitorizare a crizelor în contextul politicii externe și de securitate comune și, mai ales, al politicii de securitate și apărare comune. În conformitate cu articolul 154 alineatul (2) din Regulamentul financiar, persoanele și entitățile cărora li se încredințează execuția fondurilor Uniunii au obligația să respecte principiul nediscriminării în raport cu toate statele membre. Respectarea principiului menționat ar trebui asigurată prin intermediul acordurilor de contribuție relevante legate de furnizarea serviciilor Copernicus. |
| --- | --- |

(79)

La implementarea serviciilor Copernicus, Comisia ar trebui să se bazeze pe entități competente, pe agențiile relevante ale Uniunii, pe grupările sau consorțiile de organisme naționale sau pe orice alte organisme relevante potențial eligibile pentru încheierea unui acord de contribuție. La selectarea entităților respective, Comisia ar trebui să se asigure să nu există întreruperi ale exploatării sau ale furnizării serviciilor și că, în ceea ce privește datele sensibile din punctul de vedere al securității, entitățile implicate dispun de capacități de alertă timpurie și de monitorizare a crizelor în contextul politicii externe și de securitate comune și, mai ales, al politicii de securitate și apărare comune. În conformitate cu articolul 154 alineatul (2) din Regulamentul financiar, persoanele și entitățile cărora li se încredințează execuția fondurilor Uniunii au obligația să respecte principiul nediscriminării în raport cu toate statele membre. Respectarea principiului menționat ar trebui asigurată prin intermediul acordurilor de contribuție relevante legate de furnizarea serviciilor Copernicus.

| (80) | Implementarea serviciilor Copernicus ar trebui să faciliteze adoptarea de către public a serviciilor, întrucât utilizatorii ar putea anticipa disponibilitatea și evoluția serviciilor, precum și cooperarea cu statele membre și cu alte părți. În acest scop, Comisia și entitățile cărora le-a încredințat execuția și care furnizează servicii ar trebui să colaboreze îndeaproape cu comunități de bază de utilizatori Copernicus din întreaga Europă în vederea dezvoltării în continuare a serviciilor Copernicus și a portofoliului de informații, pentru a se asigura satisfacerea nevoilor în continuă evoluție aferente sectorului public și politicilor și, astfel, pentru a se asigura maximizarea utilizării datelor de observare a Pământului. Comisia și statele membre ar trebui să colaboreze la dezvoltarea componentei in situ a programului Copernicus și să faciliteze integrarea datelor Copernicus in situ cu seturile de date spațiale pentru servicii Copernicus modernizate. |
| --- | --- |

(80)

Implementarea serviciilor Copernicus ar trebui să faciliteze adoptarea de către public a serviciilor, întrucât utilizatorii ar putea anticipa disponibilitatea și evoluția serviciilor, precum și cooperarea cu statele membre și cu alte părți. În acest scop, Comisia și entitățile cărora le-a încredințat execuția și care furnizează servicii ar trebui să colaboreze îndeaproape cu comunități de bază de utilizatori Copernicus din întreaga Europă în vederea dezvoltării în continuare a serviciilor Copernicus și a portofoliului de informații, pentru a se asigura satisfacerea nevoilor în continuă evoluție aferente sectorului public și politicilor și, astfel, pentru a se asigura maximizarea utilizării datelor de observare a Pământului. Comisia și statele membre ar trebui să colaboreze la dezvoltarea componentei in situ a programului Copernicus și să faciliteze integrarea datelor Copernicus in situ cu seturile de date spațiale pentru servicii Copernicus modernizate.

| (81) | Politica accesului gratuit, integral și deschis la date practicată de Copernicus a fost evaluată drept unul dintre cele mai de succes elemente ale implementării sale și a contribuit decisiv la stimularea cererii puternice pentru datele și informațiile pe care le furnizează, făcând din programul Copernicus unul dintre cei mai mari furnizori de date provenite din observarea Pământului din lume. Există o nevoie clară de a garanta continuitatea sigură pe termen lung a furnizării datelor în regim gratuit, integral și deschis, iar accesul ar trebui prezervat pentru a se realiza obiectivele ambițioase stabilite în Strategia spațială pentru Europa. Datele Copernicus sunt create în primul rând în beneficiul europenilor, iar punerea lor gratuită la dispoziție maximizează oportunitățile de colaborare la nivel mondial ale întreprinderilor și cercetătorilor din Uniune și contribuie la un ecosistem spațial european veritabil. În cazul în care se va introduce o limitare a accesului la datele Copernicus și informațiile furnizate de Copernicus, aceasta ar trebui să fie conformă cu politica de date a Copernicus stabilită în prezentul regulament și în Regulamentul delegat (UE) nr. 1159/2013 al Comisiei (31). |
| --- | --- |

(81)

Politica accesului gratuit, integral și deschis la date practicată de Copernicus a fost evaluată drept unul dintre cele mai de succes elemente ale implementării sale și a contribuit decisiv la stimularea cererii puternice pentru datele și informațiile pe care le furnizează, făcând din programul Copernicus unul dintre cei mai mari furnizori de date provenite din observarea Pământului din lume. Există o nevoie clară de a garanta continuitatea sigură pe termen lung a furnizării datelor în regim gratuit, integral și deschis, iar accesul ar trebui prezervat pentru a se realiza obiectivele ambițioase stabilite în Strategia spațială pentru Europa. Datele Copernicus sunt create în primul rând în beneficiul europenilor, iar punerea lor gratuită la dispoziție maximizează oportunitățile de colaborare la nivel mondial ale întreprinderilor și cercetătorilor din Uniune și contribuie la un ecosistem spațial european veritabil. În cazul în care se va introduce o limitare a accesului la datele Copernicus și informațiile furnizate de Copernicus, aceasta ar trebui să fie conformă cu politica de date a Copernicus stabilită în prezentul regulament și în Regulamentul delegat (UE) nr. 1159/2013 al Comisiei (31).

| (82) | Datele și informațiile produse în cadrul programului Copernicus ar trebui să fie disponibile în mod integral, deschis și gratuit, sub rezerva unor condiții și limitări corespunzătoare, pentru a promova utilizarea și partajarea acestora, precum și pentru a consolida piețele europene în domeniul observării Pământului, în special sectorul din aval, permițând astfel creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Uniune. Acest serviciu ar trebui să furnizeze în continuare date și informații la un nivel înalt de consecvență, continuitate, fiabilitate și calitate. Pentru aceasta, este necesar ca accesul la datele Copernicus și la informațiile Copernicus, precum și prelucrarea și exploatarea acestora să se facă cu ușurință, pe scară largă și la diferite niveluri de promptitudine. În acest scop, Comisia ar trebui să urmeze în continuare o abordare integrată, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre, care să permită, de asemenea, integrarea cu alte surse de date și de informații. Prin urmare, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că datele Copernicus și informațiile furnizate de Copernicus sunt accesibile și utilizabile ușor și cu eficacitate, în special prin promovarea serviciilor de acces la date și informații (DIAS) în statele membre și, acolo unde este posibil, prin sprijinirea interoperabilității dintre infrastructurile de observare a Pământului existente în Europa în vederea stabilirii de sinergii cu aceste active, pentru a maximiza și a intensifica adoptarea de către piață a datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus. |
| --- | --- |

(82)

Datele și informațiile produse în cadrul programului Copernicus ar trebui să fie disponibile în mod integral, deschis și gratuit, sub rezerva unor condiții și limitări corespunzătoare, pentru a promova utilizarea și partajarea acestora, precum și pentru a consolida piețele europene în domeniul observării Pământului, în special sectorul din aval, permițând astfel creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Uniune. Acest serviciu ar trebui să furnizeze în continuare date și informații la un nivel înalt de consecvență, continuitate, fiabilitate și calitate. Pentru aceasta, este necesar ca accesul la datele Copernicus și la informațiile Copernicus, precum și prelucrarea și exploatarea acestora să se facă cu ușurință, pe scară largă și la diferite niveluri de promptitudine. În acest scop, Comisia ar trebui să urmeze în continuare o abordare integrată, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre, care să permită, de asemenea, integrarea cu alte surse de date și de informații. Prin urmare, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că datele Copernicus și informațiile furnizate de Copernicus sunt accesibile și utilizabile ușor și cu eficacitate, în special prin promovarea serviciilor de acces la date și informații (DIAS) în statele membre și, acolo unde este posibil, prin sprijinirea interoperabilității dintre infrastructurile de observare a Pământului existente în Europa în vederea stabilirii de sinergii cu aceste active, pentru a maximiza și a intensifica adoptarea de către piață a datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus.

| (83) | Comisia ar trebui să conlucreze cu furnizorii de date, pentru a conveni asupra condițiilor de acordare a licențelor pentru datele provenite de la terți în scopul facilitării utilizării acestora în cadrul programului Copernicus, în conformitate cu prezentul regulament și cu drepturile aplicabile ale terților. Deoarece unele date Copernicus și informații Copernicus, inclusiv imagini de înaltă rezoluție, pot avea un impact asupra securității Uniunii sau a statelor membre, în cazuri justificate corespunzător pot fi adoptate măsuri de contracarare a riscurilor și a amenințărilor la adresa securității Uniunii sau a statelor membre. |
| --- | --- |

(83)

Comisia ar trebui să conlucreze cu furnizorii de date, pentru a conveni asupra condițiilor de acordare a licențelor pentru datele provenite de la terți în scopul facilitării utilizării acestora în cadrul programului Copernicus, în conformitate cu prezentul regulament și cu drepturile aplicabile ale terților. Deoarece unele date Copernicus și informații Copernicus, inclusiv imagini de înaltă rezoluție, pot avea un impact asupra securității Uniunii sau a statelor membre, în cazuri justificate corespunzător pot fi adoptate măsuri de contracarare a riscurilor și a amenințărilor la adresa securității Uniunii sau a statelor membre.

| (84) | Pentru a promova și a facilita utilizarea datelor și a tehnologiilor de observare a Pământului de către autoritățile naționale, regionale și locale, de către IMM-uri, oameni de știință și cercetători, ar trebui promovate rețele dedicate de distribuție a datelor Copernicus, inclusiv organisme naționale și regionale precum Antenele Copernicus și Academiile Copernicus, prin activități de stimulare a adoptării de către utilizatori. În acest scop, Comisia și statele membre ar trebui să urmărească să creeze legături mai strânse între Copernicus și politicile naționale și ale Uniunii, pentru a încuraja cererea de servicii și de aplicații comerciale și pentru a permite întreprinderilor, în special IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate, să dezvolte aplicații bazate pe date Copernicus și informații Copernicus, în vederea dezvoltării unui ecosistem competitiv de date de observare a Pământului în Europa. |
| --- | --- |

(84)

Pentru a promova și a facilita utilizarea datelor și a tehnologiilor de observare a Pământului de către autoritățile naționale, regionale și locale, de către IMM-uri, oameni de știință și cercetători, ar trebui promovate rețele dedicate de distribuție a datelor Copernicus, inclusiv organisme naționale și regionale precum Antenele Copernicus și Academiile Copernicus, prin activități de stimulare a adoptării de către utilizatori. În acest scop, Comisia și statele membre ar trebui să urmărească să creeze legături mai strânse între Copernicus și politicile naționale și ale Uniunii, pentru a încuraja cererea de servicii și de aplicații comerciale și pentru a permite întreprinderilor, în special IMM-urilor și întreprinderilor nou-înființate, să dezvolte aplicații bazate pe date Copernicus și informații Copernicus, în vederea dezvoltării unui ecosistem competitiv de date de observare a Pământului în Europa.

| (85) | La nivel internațional, Copernicus ar trebui să furnizeze informații precise și fiabile pentru cooperarea cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și în sprijinul politicilor externe și de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii. Copernicus ar trebui considerat o contribuție europeană la Rețeaua mondială de sisteme de observare a Pământului, la Comitetul pentru sateliții de observare a Pământului, la Conferința părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice din 1992, la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și la Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre. Comisia ar trebui să creeze sau să mențină o cooperare adecvată cu organismele relevante ale ONU și cu Organizația Meteorologică Mondială. |
| --- | --- |

(85)

La nivel internațional, Copernicus ar trebui să furnizeze informații precise și fiabile pentru cooperarea cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și în sprijinul politicilor externe și de cooperare pentru dezvoltare ale Uniunii. Copernicus ar trebui considerat o contribuție europeană la Rețeaua mondială de sisteme de observare a Pământului, la Comitetul pentru sateliții de observare a Pământului, la Conferința părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice din 1992, la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și la Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre. Comisia ar trebui să creeze sau să mențină o cooperare adecvată cu organismele relevante ale ONU și cu Organizația Meteorologică Mondială.

| (86) | În procesul de implementare a programului Copernicus, Comisia ar trebui să se bazeze, după caz, pe organizațiile europene internaționale cu care are parteneriate deja stabilite, în special cu ESA, pentru dezvoltarea, coordonarea, implementarea și evoluția componentelor spațiale, accesul la date ale terților dacă este cazul și, atunci când acest lucru nu se realizează de către alte entități, exploatarea misiunilor dedicate. În plus, Comisia ar trebui să se bazeze pe EUMETSAT pentru exploatarea de misiuni dedicate sau părți ale acestora și, dacă este cazul, pentru accesul la datele din misiunile contribuitoare în conformitate cu cunoștințele sale de specialitate și cu mandatul încredințat. |
| --- | --- |

(86)

În procesul de implementare a programului Copernicus, Comisia ar trebui să se bazeze, după caz, pe organizațiile europene internaționale cu care are parteneriate deja stabilite, în special cu ESA, pentru dezvoltarea, coordonarea, implementarea și evoluția componentelor spațiale, accesul la date ale terților dacă este cazul și, atunci când acest lucru nu se realizează de către alte entități, exploatarea misiunilor dedicate. În plus, Comisia ar trebui să se bazeze pe EUMETSAT pentru exploatarea de misiuni dedicate sau părți ale acestora și, dacă este cazul, pentru accesul la datele din misiunile contribuitoare în conformitate cu cunoștințele sale de specialitate și cu mandatul încredințat.

| (87) | În domeniul serviciilor, Comisia ar trebui să profite în mod adecvat de capacitățile specifice oferite de agențiile Uniunii, precum Agenția Europeană de Mediu, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă, Frontex, SATCEN, precum și de cele oferite de Centrul european pentru prognoze meteorologice pe termen mediu, o organizație interguvernamentală și de investițiile europene realizate deja în serviciile de monitorizare a mediului marin prin Mercator Océan. În privința securității, ar fi urmărită o abordare cuprinzătoare la nivelul Uniunii împreună cu Înaltul Reprezentant. Centrul Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei s-a implicat activ, de la bun început, în inițiativa GMES și a susținut evoluțiile privind Galileo și subcomponenta SWE. În temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014, JRC gestionează serviciul Copernicus de gestionare a situațiilor de urgență și componenta globală a serviciului Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, acesta contribuie la reexaminarea calității și a adecvării la scop a datelor și a informațiilor, precum și la evoluția viitoare a programului. Comisia ar trebui să se bazeze în continuare pe consultanța științifică și tehnică a JRC pentru implementarea programului. |
| --- | --- |

(87)

În domeniul serviciilor, Comisia ar trebui să profite în mod adecvat de capacitățile specifice oferite de agențiile Uniunii, precum Agenția Europeană de Mediu, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă, Frontex, SATCEN, precum și de cele oferite de Centrul european pentru prognoze meteorologice pe termen mediu, o organizație interguvernamentală și de investițiile europene realizate deja în serviciile de monitorizare a mediului marin prin Mercator Océan. În privința securității, ar fi urmărită o abordare cuprinzătoare la nivelul Uniunii împreună cu Înaltul Reprezentant. Centrul Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei s-a implicat activ, de la bun început, în inițiativa GMES și a susținut evoluțiile privind Galileo și subcomponenta SWE. În temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014, JRC gestionează serviciul Copernicus de gestionare a situațiilor de urgență și componenta globală a serviciului Copernicus de monitorizare a suprafeței terestre, acesta contribuie la reexaminarea calității și a adecvării la scop a datelor și a informațiilor, precum și la evoluția viitoare a programului. Comisia ar trebui să se bazeze în continuare pe consultanța științifică și tehnică a JRC pentru implementarea programului.

| (88) | În urma cererilor formulate de Parlamentul European și de Consiliu, Uniunea a instituit un cadru de sprijin pentru supravegherea și urmărirea spațială (SST) prin Decizia nr. 541/2014/UE. Deșeurile spațiale au devenit o amenințare gravă pentru securitatea, siguranța și sustenabilitatea activităților spațiale. Prin urmare, subcomponenta SST este esențială pentru menținerea continuității componentelor programului și a contribuției acestora la politicile Uniunii. Urmărind să împiedice proliferarea deșeurilor spațiale, subcomponenta SST contribuie la asigurarea accesului sustenabil și garantat la spațiu și a utilizării sustenabile și garantate a spațiului, care constituie un obiectiv comun la nivel global. În acest context, ar putea sprijini pregătirea proiectelor europene de „curățare” a orbitei terestre. |
| --- | --- |

(88)

În urma cererilor formulate de Parlamentul European și de Consiliu, Uniunea a instituit un cadru de sprijin pentru supravegherea și urmărirea spațială (SST) prin Decizia nr. 541/2014/UE. Deșeurile spațiale au devenit o amenințare gravă pentru securitatea, siguranța și sustenabilitatea activităților spațiale. Prin urmare, subcomponenta SST este esențială pentru menținerea continuității componentelor programului și a contribuției acestora la politicile Uniunii. Urmărind să împiedice proliferarea deșeurilor spațiale, subcomponenta SST contribuie la asigurarea accesului sustenabil și garantat la spațiu și a utilizării sustenabile și garantate a spațiului, care constituie un obiectiv comun la nivel global. În acest context, ar putea sprijini pregătirea proiectelor europene de „curățare” a orbitei terestre.

| (89) | Performanța și autonomia capacităților în cadrul subcomponentei SST ar trebui dezvoltate în continuare. În acest scop, subcomponenta SST ar trebui să ducă la crearea unui catalog european autonom al obiectelor spațiale, pe baza datelor de la rețeaua de senzori SST. Dacă este cazul, Uniunea ar putea avea în vedere punerea la dispoziție a unei părți din datele acestuia în scopuri comerciale, necomerciale și de cercetare. Subcomponenta SST ar trebui, de asemenea, să sprijine în continuare exploatarea și furnizarea serviciilor SST. Întrucât serviciile SST sunt orientate către utilizatori, ar trebui create mecanismele adecvate pentru colectarea cerințelor utilizatorilor, inclusiv a celor legate de securitate și de transmitere de informații pertinente de la și către instituțiile publice pentru îmbunătățirea eficacității sistemului, respectând, în același timp, politicile naționale de siguranță și securitate. |
| --- | --- |

(89)

Performanța și autonomia capacităților în cadrul subcomponentei SST ar trebui dezvoltate în continuare. În acest scop, subcomponenta SST ar trebui să ducă la crearea unui catalog european autonom al obiectelor spațiale, pe baza datelor de la rețeaua de senzori SST. Dacă este cazul, Uniunea ar putea avea în vedere punerea la dispoziție a unei părți din datele acestuia în scopuri comerciale, necomerciale și de cercetare. Subcomponenta SST ar trebui, de asemenea, să sprijine în continuare exploatarea și furnizarea serviciilor SST. Întrucât serviciile SST sunt orientate către utilizatori, ar trebui create mecanismele adecvate pentru colectarea cerințelor utilizatorilor, inclusiv a celor legate de securitate și de transmitere de informații pertinente de la și către instituțiile publice pentru îmbunătățirea eficacității sistemului, respectând, în același timp, politicile naționale de siguranță și securitate.

| (90) | Furnizarea serviciilor SST ar trebui să se bazeze pe cooperarea dintre Uniune și statele membre și pe utilizarea expertizei și activelor naționale actuale și viitoare, inclusiv a celor dezvoltate prin intermediul ESA sau de către Uniune. Ar trebui să fie posibilă furnizarea de sprijin financiar pentru dezvoltarea de senzori SST noi. Având în vedere natura sensibilă a SST, statele membre participante la subcomponenta SST ar trebui să păstreze controlul asupra senzorilor naționali, precum și asupra exploatării, întreținerii și reînnoirii lor și asupra prelucrării datelor care fac posibilă furnizarea serviciilor SST. |
| --- | --- |

(90)

Furnizarea serviciilor SST ar trebui să se bazeze pe cooperarea dintre Uniune și statele membre și pe utilizarea expertizei și activelor naționale actuale și viitoare, inclusiv a celor dezvoltate prin intermediul ESA sau de către Uniune. Ar trebui să fie posibilă furnizarea de sprijin financiar pentru dezvoltarea de senzori SST noi. Având în vedere natura sensibilă a SST, statele membre participante la subcomponenta SST ar trebui să păstreze controlul asupra senzorilor naționali, precum și asupra exploatării, întreținerii și reînnoirii lor și asupra prelucrării datelor care fac posibilă furnizarea serviciilor SST.

| (91) | Statele membre care dețin drepturi de proprietate sau acces adecvat la capacități care sunt disponibile pentru subcomponenta SST ar trebui să poată participa la furnizarea serviciilor SST. Statele membre participante la consorțiul instituit în temeiul Deciziei nr. 541/2014/UE ar trebui să fie considerate ca deținând drepturi de proprietate sau acces adecvat la capacități care sunt disponibile pentru subcomponenta SST. Statele membre care doresc să participe la furnizarea serviciilor SST ar trebui să prezinte o propunere comună unică și să își dovedească conformitatea cu elemente suplimentare legate de configurarea operațională. Ar trebui stabilite norme adecvate pentru selectarea și organizarea respectivelor state membre. |
| --- | --- |

(91)

Statele membre care dețin drepturi de proprietate sau acces adecvat la capacități care sunt disponibile pentru subcomponenta SST ar trebui să poată participa la furnizarea serviciilor SST. Statele membre participante la consorțiul instituit în temeiul Deciziei nr. 541/2014/UE ar trebui să fie considerate ca deținând drepturi de proprietate sau acces adecvat la capacități care sunt disponibile pentru subcomponenta SST. Statele membre care doresc să participe la furnizarea serviciilor SST ar trebui să prezinte o propunere comună unică și să își dovedească conformitatea cu elemente suplimentare legate de configurarea operațională. Ar trebui stabilite norme adecvate pentru selectarea și organizarea respectivelor state membre.

| (92) | Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta procedurile și elementele detaliate pentru instituirea participării statelor membre la furnizarea serviciilor SST. În cazul în care nu s-a prezentat nicio propunere comună a statelor membre care doresc să participe la furnizarea serviciilor SST sau în cazul în care consideră că o astfel de propunere nu respectă criteriile stabilite, Comisia ar trebui să poată lansa o a doua etapă pentru instituirea participării statelor membre la furnizarea serviciilor SST. Procedurile și elementele acestei a doua etape ar trebui să definească orbitele ce urmează să fie vizate și să țină cont de nevoia de a maximiza participarea statelor membre la furnizarea serviciilor SST. În cazul în care aceste proceduri și elemente prevăd posibilitatea ca Comisia să selecteze mai multe propuneri pentru a acoperi toate orbitele, ar trebui prevăzute, de asemenea, mecanisme adecvate de coordonare între grupurile de state membre și o soluție eficientă pentru a acoperi toate serviciile SST. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (32). |
| --- | --- |

(92)

Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta procedurile și elementele detaliate pentru instituirea participării statelor membre la furnizarea serviciilor SST. În cazul în care nu s-a prezentat nicio propunere comună a statelor membre care doresc să participe la furnizarea serviciilor SST sau în cazul în care consideră că o astfel de propunere nu respectă criteriile stabilite, Comisia ar trebui să poată lansa o a doua etapă pentru instituirea participării statelor membre la furnizarea serviciilor SST. Procedurile și elementele acestei a doua etape ar trebui să definească orbitele ce urmează să fie vizate și să țină cont de nevoia de a maximiza participarea statelor membre la furnizarea serviciilor SST. În cazul în care aceste proceduri și elemente prevăd posibilitatea ca Comisia să selecteze mai multe propuneri pentru a acoperi toate orbitele, ar trebui prevăzute, de asemenea, mecanisme adecvate de coordonare între grupurile de state membre și o soluție eficientă pentru a acoperi toate serviciile SST. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (32).

| (93) | Odată ce subcomponenta SST este configurată, aceasta ar trebui să respecte principiile complementarității activităților și continuității serviciilor SST de înaltă calitate și orientate către utilizatori și ar trebui să se bazeze pe cea mai bună expertiză. Prin urmare, componenta SST ar trebui să evite duplicările inutile. Capacitățile redundante ar trebui să asigure continuitatea, calitatea și robustețea serviciilor SST. Activitățile echipelor de experți ar trebui să ajute la evitarea acestor duplicări inutile. |
| --- | --- |

(93)

Odată ce subcomponenta SST este configurată, aceasta ar trebui să respecte principiile complementarității activităților și continuității serviciilor SST de înaltă calitate și orientate către utilizatori și ar trebui să se bazeze pe cea mai bună expertiză. Prin urmare, componenta SST ar trebui să evite duplicările inutile. Capacitățile redundante ar trebui să asigure continuitatea, calitatea și robustețea serviciilor SST. Activitățile echipelor de experți ar trebui să ajute la evitarea acestor duplicări inutile.

| (94) | În plus, subcomponenta SST ar trebui să fie propice măsurilor existente de atenuare a riscurilor, precum Orientările COPUOS privind diminuarea deșeurilor cosmice și orientările privind sustenabilitatea pe termen lung a activităților din spațiul cosmic, sau altor inițiative, pentru a garanta siguranța, securitatea și sustenabilitatea activităților din spațiul cosmic. În vederea reducerii riscurilor de coliziune, subcomponenta SST va urmări, de asemenea, să realizeze sinergii cu inițiativele de eliminare activă și de pasivizare a deșeurilor spațiale. Subcomponenta SST ar trebui să contribuie la asigurarea utilizării și explorării pașnice a spațiului cosmic. Dezvoltarea activităților spațiale ar putea avea implicații asupra inițiativelor internaționale din domeniul managementului traficului spațial. Uniunea ar trebui să monitorizeze aceste evoluții și ar putea să le ia în considerare în contextul evaluării intermediare a cadrului financiar multianual actual. |
| --- | --- |

(94)

În plus, subcomponenta SST ar trebui să fie propice măsurilor existente de atenuare a riscurilor, precum Orientările COPUOS privind diminuarea deșeurilor cosmice și orientările privind sustenabilitatea pe termen lung a activităților din spațiul cosmic, sau altor inițiative, pentru a garanta siguranța, securitatea și sustenabilitatea activităților din spațiul cosmic. În vederea reducerii riscurilor de coliziune, subcomponenta SST va urmări, de asemenea, să realizeze sinergii cu inițiativele de eliminare activă și de pasivizare a deșeurilor spațiale. Subcomponenta SST ar trebui să contribuie la asigurarea utilizării și explorării pașnice a spațiului cosmic. Dezvoltarea activităților spațiale ar putea avea implicații asupra inițiativelor internaționale din domeniul managementului traficului spațial. Uniunea ar trebui să monitorizeze aceste evoluții și ar putea să le ia în considerare în contextul evaluării intermediare a cadrului financiar multianual actual.

| (95) | Activitățile în cadrul subcomponentelor SST, SWE și NEO ar trebui să țină seama de cooperarea cu parteneri internaționali, în special cu Statele Unite, cu organizații internaționale și cu alte părți terțe, mai ales pentru evitarea coliziunilor în spațiu, pentru prevenirea proliferării deșeurilor spațiale și pentru sporirea gradului de pregătire pentru efectele fenomenelor meteorologice spațiale extreme și ale obiectelor din apropierea Pământului. |
| --- | --- |

(95)

Activitățile în cadrul subcomponentelor SST, SWE și NEO ar trebui să țină seama de cooperarea cu parteneri internaționali, în special cu Statele Unite, cu organizații internaționale și cu alte părți terțe, mai ales pentru evitarea coliziunilor în spațiu, pentru prevenirea proliferării deșeurilor spațiale și pentru sporirea gradului de pregătire pentru efectele fenomenelor meteorologice spațiale extreme și ale obiectelor din apropierea Pământului.

| (96) | Comitetul de securitate al Consiliului a recomandat crearea unei structuri de gestionare a riscurilor pentru a garanta faptul că aspectele referitoare la securitatea datelor sunt luate în considerare în mod corespunzător la punerea în aplicare a Deciziei nr. 541/2014/UE. În acest scop și ținând seama de lucrările deja realizate, statele membre participante la subcomponenta SST ar trebui să instituie structurile și procedurile adecvate de gestionare a riscurilor. |
| --- | --- |

(96)

Comitetul de securitate al Consiliului a recomandat crearea unei structuri de gestionare a riscurilor pentru a garanta faptul că aspectele referitoare la securitatea datelor sunt luate în considerare în mod corespunzător la punerea în aplicare a Deciziei nr. 541/2014/UE. În acest scop și ținând seama de lucrările deja realizate, statele membre participante la subcomponenta SST ar trebui să instituie structurile și procedurile adecvate de gestionare a riscurilor.

| (97) | Fenomenele meteorologice spațiale majore și extreme pot pune în pericol siguranța cetățenilor și pot întrerupe funcționarea infrastructurilor spațiale sau terestre. Prin urmare, în cadrul programului ar trebui introdusă o subcomponentă SWE, cu scopul de a evalua riscurile meteorologice spațiale și nevoile corespunzătoare ale utilizatorilor, de a spori gradul de informare cu privire la riscurile meteorologice spațiale, de a asigura furnizarea de servicii SWE orientate către utilizatori și de a îmbunătăți capacitățile statelor membre de a furniza servicii SWE. Comisia ar trebui să acorde prioritate sectoarelor cărora urmează să le fie furnizate serviciile operaționale SWE, ținând seama de nevoile utilizatorilor, de riscuri și de gradul de pregătire tehnologică. Pe termen lung, pot fi abordate și nevoile altor sectoare. Furnizarea de servicii la nivelul Uniunii conform necesităților utilizatorilor ar necesita activități de cercetare și de dezvoltare specifice, coordonate și continue pentru a sprijini evoluția serviciilor SWE. Furnizarea de servicii SWE ar trebui să se bazeze pe capacitățile existente la nivel național și la nivelul Uniunii și să permită o participare largă a statelor membre, a organizațiilor europene și internaționale și implicarea sectorului privat. |
| --- | --- |

(97)

Fenomenele meteorologice spațiale majore și extreme pot pune în pericol siguranța cetățenilor și pot întrerupe funcționarea infrastructurilor spațiale sau terestre. Prin urmare, în cadrul programului ar trebui introdusă o subcomponentă SWE, cu scopul de a evalua riscurile meteorologice spațiale și nevoile corespunzătoare ale utilizatorilor, de a spori gradul de informare cu privire la riscurile meteorologice spațiale, de a asigura furnizarea de servicii SWE orientate către utilizatori și de a îmbunătăți capacitățile statelor membre de a furniza servicii SWE. Comisia ar trebui să acorde prioritate sectoarelor cărora urmează să le fie furnizate serviciile operaționale SWE, ținând seama de nevoile utilizatorilor, de riscuri și de gradul de pregătire tehnologică. Pe termen lung, pot fi abordate și nevoile altor sectoare. Furnizarea de servicii la nivelul Uniunii conform necesităților utilizatorilor ar necesita activități de cercetare și de dezvoltare specifice, coordonate și continue pentru a sprijini evoluția serviciilor SWE. Furnizarea de servicii SWE ar trebui să se bazeze pe capacitățile existente la nivel național și la nivelul Uniunii și să permită o participare largă a statelor membre, a organizațiilor europene și internaționale și implicarea sectorului privat.

| (98) | Cartea albă a Comisiei din 1 martie 2017 privind viitorul Europei, Declarația de la Roma a șefilor de stat și de guvern din cele 27 de state membre din 25 martie 2017, precum și mai multe rezoluții ale Parlamentului European reamintesc faptul că Uniunea are un rol important de jucat în asigurarea unei Europe sigure, securizate și reziliente, capabile să facă față provocărilor precum conflictele regionale, terorismul, amenințările cibernetice și presiunile migratorii tot mai mari. Accesul sigur și garantat la comunicații prin satelit reprezintă un instrument indispensabil pentru actorii din domeniul securității, iar punerea în comun și partajarea respectivei resurse esențiale pentru securitate la nivelul Uniunii întăresc Uniunea în rolul său de protector al cetățenilor săi. |
| --- | --- |

(98)

Cartea albă a Comisiei din 1 martie 2017 privind viitorul Europei, Declarația de la Roma a șefilor de stat și de guvern din cele 27 de state membre din 25 martie 2017, precum și mai multe rezoluții ale Parlamentului European reamintesc faptul că Uniunea are un rol important de jucat în asigurarea unei Europe sigure, securizate și reziliente, capabile să facă față provocărilor precum conflictele regionale, terorismul, amenințările cibernetice și presiunile migratorii tot mai mari. Accesul sigur și garantat la comunicații prin satelit reprezintă un instrument indispensabil pentru actorii din domeniul securității, iar punerea în comun și partajarea respectivei resurse esențiale pentru securitate la nivelul Uniunii întăresc Uniunea în rolul său de protector al cetățenilor săi.

| (99) | Concluziile Consiliul European din 19-20 decembrie 2013 au salutat pregătirile pentru următoarea generație de comunicații guvernamentale prin satelit (GOVSATCOM) prin strânsă cooperare între statele membre, Comisie și ESA. GOVSATCOM a fost de asemenea identificat drept unul dintre elementele Strategiei globale pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din iunie 2016. GOVSATCOM ar trebui să contribuie la răspunsul UE în fața amenințărilor hibride și să ofere sprijin strategiei în materie de securitate maritimă a UE și politicii UE privind regiunea arctică. |
| --- | --- |

(99)

Concluziile Consiliul European din 19-20 decembrie 2013 au salutat pregătirile pentru următoarea generație de comunicații guvernamentale prin satelit (GOVSATCOM) prin strânsă cooperare între statele membre, Comisie și ESA. GOVSATCOM a fost de asemenea identificat drept unul dintre elementele Strategiei globale pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din iunie 2016. GOVSATCOM ar trebui să contribuie la răspunsul UE în fața amenințărilor hibride și să ofere sprijin strategiei în materie de securitate maritimă a UE și politicii UE privind regiunea arctică.

| (100) | GOVSATCOM este un program orientat către utilizatori cu o puternică dimensiune de securitate. Cazurile de utilizare GOVSATCOM ar trebui să poată fi grupate pentru analiză de către actorii competenți în trei categorii principale: gestionarea crizelor, care poate include misiuni și operații civile și militare de securitate și apărare comună, intervenții în caz de dezastre naturale sau provocate de om, crize umanitare și situații de urgență maritimă; supravegherea, care poate include supravegherea frontierelor, supravegherea zonelor prefrontaliere, supravegherea liniilor de frontieră maritime, supravegherea maritimă și supravegherea traficului ilegal; și infrastructurile esențiale, care pot include rețeaua diplomatică, comunicațiile polițienești, infrastructura digitală, precum centrele de date și serverele, infrastructurile critice, precum energia, transporturile și digurile, precum barajele și infrastructurile spațiale. |
| --- | --- |

(100)

GOVSATCOM este un program orientat către utilizatori cu o puternică dimensiune de securitate. Cazurile de utilizare GOVSATCOM ar trebui să poată fi grupate pentru analiză de către actorii competenți în trei categorii principale: gestionarea crizelor, care poate include misiuni și operații civile și militare de securitate și apărare comună, intervenții în caz de dezastre naturale sau provocate de om, crize umanitare și situații de urgență maritimă; supravegherea, care poate include supravegherea frontierelor, supravegherea zonelor prefrontaliere, supravegherea liniilor de frontieră maritime, supravegherea maritimă și supravegherea traficului ilegal; și infrastructurile esențiale, care pot include rețeaua diplomatică, comunicațiile polițienești, infrastructura digitală, precum centrele de date și serverele, infrastructurile critice, precum energia, transporturile și digurile, precum barajele și infrastructurile spațiale.

| (101) | Capacitatea și serviciile GOVSATCOM ar trebui să fie utilizate în misiunile și operațiunile critice de securitate și siguranță desfășurate de actorii de la nivelul Uniunii și de la nivelul statelor membre. Prin urmare, este necesar un nivel adecvat de independență față de terți (țări terțe și entități din țări terțe), care să acopere toate elementele GOVSATCOM, cum ar fi tehnologiile spațiale și terestre de la nivelul componentelor, al subsistemelor și al sistemelor, industriile producătoare, proprietarii și operatorii sistemelor spațiale și localizarea fizică a componentelor sistemului terestru. |
| --- | --- |

(101)

Capacitatea și serviciile GOVSATCOM ar trebui să fie utilizate în misiunile și operațiunile critice de securitate și siguranță desfășurate de actorii de la nivelul Uniunii și de la nivelul statelor membre. Prin urmare, este necesar un nivel adecvat de independență față de terți (țări terțe și entități din țări terțe), care să acopere toate elementele GOVSATCOM, cum ar fi tehnologiile spațiale și terestre de la nivelul componentelor, al subsistemelor și al sistemelor, industriile producătoare, proprietarii și operatorii sistemelor spațiale și localizarea fizică a componentelor sistemului terestru.

| (102) | Comunicațiile prin satelit sunt o resursă finită, limitată de capacitatea satelitară, de frecvențe și de acoperirea geografică. Prin urmare, pentru a fi eficient din punctul de vedere al costurilor și pentru a profita de economiile de scară, GOVSATCOM trebuie să optimizeze corelarea cererii GOVSATCOM din partea utilizatorilor GOVSATCOM cu oferta furnizată în temeiul contractelor GOVSATCOM pentru capacități și servicii satelitare GOVSATCOM. Cum cererea și oferta potențială evoluează în timp, este nevoie de monitorizare constantă și de flexibilitate pentru a putea ajusta serviciile GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(102)

Comunicațiile prin satelit sunt o resursă finită, limitată de capacitatea satelitară, de frecvențe și de acoperirea geografică. Prin urmare, pentru a fi eficient din punctul de vedere al costurilor și pentru a profita de economiile de scară, GOVSATCOM trebuie să optimizeze corelarea cererii GOVSATCOM din partea utilizatorilor GOVSATCOM cu oferta furnizată în temeiul contractelor GOVSATCOM pentru capacități și servicii satelitare GOVSATCOM. Cum cererea și oferta potențială evoluează în timp, este nevoie de monitorizare constantă și de flexibilitate pentru a putea ajusta serviciile GOVSATCOM.

| (103) | Cerințele operaționale ar trebui să fie determinate pe baza analizei cazurilor de utilizare. Portofoliul de servicii ar trebui elaborat pornind de la cerințele operaționale, în combinație cu cerințele de securitate. El ar trebui să stabilească scenariul de referință aplicabil pentru serviciile GOVSATCOM. Pentru a menține un grad optim de corelare între cerere și serviciile furnizate, ar trebui să fie posibil ca portofoliul de servicii pentru serviciile GOVSATCOM să fie actualizat în mod regulat. |
| --- | --- |

(103)

Cerințele operaționale ar trebui să fie determinate pe baza analizei cazurilor de utilizare. Portofoliul de servicii ar trebui elaborat pornind de la cerințele operaționale, în combinație cu cerințele de securitate. El ar trebui să stabilească scenariul de referință aplicabil pentru serviciile GOVSATCOM. Pentru a menține un grad optim de corelare între cerere și serviciile furnizate, ar trebui să fie posibil ca portofoliul de servicii pentru serviciile GOVSATCOM să fie actualizat în mod regulat.

| (104) | În prima fază a GOVSATCOM, aproximativ până în 2025, s-ar folosi capacitatea existentă. În acest context, Comisia ar trebui să achiziționeze capacități GOVSATCOM de la statele membre cu sisteme naționale și capacități spațiale și de la furnizori comerciali de comunicații sau servicii prin satelit, ținând cont de interesele esențiale de securitate ale Uniunii. În această primă fază, serviciile GOVSATCOM ar fi introduse treptat. Dacă, în cursul primei faze, analiza detaliată a cererii și a ofertei viitoare arată că această abordare este insuficientă pentru a acoperi evoluția cererii, ar trebui să fie posibilă luarea unei decizii de a trece la faza a doua și de a dezvolta infrastructuri sau capacități spațiale suplimentare specifice, prin unul sau mai multe parteneriate public-privat, de exemplu cu operatorii de sateliți din Uniune. |
| --- | --- |

(104)

În prima fază a GOVSATCOM, aproximativ până în 2025, s-ar folosi capacitatea existentă. În acest context, Comisia ar trebui să achiziționeze capacități GOVSATCOM de la statele membre cu sisteme naționale și capacități spațiale și de la furnizori comerciali de comunicații sau servicii prin satelit, ținând cont de interesele esențiale de securitate ale Uniunii. În această primă fază, serviciile GOVSATCOM ar fi introduse treptat. Dacă, în cursul primei faze, analiza detaliată a cererii și a ofertei viitoare arată că această abordare este insuficientă pentru a acoperi evoluția cererii, ar trebui să fie posibilă luarea unei decizii de a trece la faza a doua și de a dezvolta infrastructuri sau capacități spațiale suplimentare specifice, prin unul sau mai multe parteneriate public-privat, de exemplu cu operatorii de sateliți din Uniune.

| (105) | Pentru a optimiza utilizarea resurselor disponibile pentru comunicațiile prin satelit, pentru a garanta accesul în situații neprevăzute, precum dezastrele naturale, și pentru a asigura eficiența operațională și timpi de pregătire minimi, este necesar să se dispună de segmentul terestru corespunzător, precum centrele GOVSATCOM și, eventual, alte elemente terestre. Segmentul terestru ar trebui proiectat conform cerințelor operaționale și de securitate. Pentru a diminua riscurile, centrul GOVSATCOM poate include mai multe amplasamente fizice. Este posibil să fie necesare elemente suplimentare pentru segmentul terestru, cum ar fi stațiile de ancorare. |
| --- | --- |

(105)

Pentru a optimiza utilizarea resurselor disponibile pentru comunicațiile prin satelit, pentru a garanta accesul în situații neprevăzute, precum dezastrele naturale, și pentru a asigura eficiența operațională și timpi de pregătire minimi, este necesar să se dispună de segmentul terestru corespunzător, precum centrele GOVSATCOM și, eventual, alte elemente terestre. Segmentul terestru ar trebui proiectat conform cerințelor operaționale și de securitate. Pentru a diminua riscurile, centrul GOVSATCOM poate include mai multe amplasamente fizice. Este posibil să fie necesare elemente suplimentare pentru segmentul terestru, cum ar fi stațiile de ancorare.

| (106) | Pentru utilizatorii de comunicații prin satelit, echipamentele de utilizare constituie cea mai importantă interfață operațională. Abordarea GOVSATCOM ar trebui să facă posibil ca majoritatea utilizatorilor să continue să își folosească echipamentele existente pentru utilizarea serviciilor GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(106)

Pentru utilizatorii de comunicații prin satelit, echipamentele de utilizare constituie cea mai importantă interfață operațională. Abordarea GOVSATCOM ar trebui să facă posibil ca majoritatea utilizatorilor să continue să își folosească echipamentele existente pentru utilizarea serviciilor GOVSATCOM.

| (107) | În interesul eficienței operaționale, utilizatorii au indicat că este important să se aibă în vedere interoperabilitatea echipamentelor de utilizare și echipamente de utilizare care să poată folosi diferite sisteme de sateliți. Este posibil să fie nevoie de cercetare și dezvoltare în acest domeniu. |
| --- | --- |

(107)

În interesul eficienței operaționale, utilizatorii au indicat că este important să se aibă în vedere interoperabilitatea echipamentelor de utilizare și echipamente de utilizare care să poată folosi diferite sisteme de sateliți. Este posibil să fie nevoie de cercetare și dezvoltare în acest domeniu.

| (108) | La nivelul implementării, sarcinile și responsabilitățile ar trebui distribuite între entități specializate, cum ar fi AEA, SEAE, ESA, agenția și alte agenții ale Uniunii, în așa fel încât să se potrivească cu rolul principal al fiecăreia, în special în ceea ce privește aspectele legate de utilizatori. |
| --- | --- |

(108)

La nivelul implementării, sarcinile și responsabilitățile ar trebui distribuite între entități specializate, cum ar fi AEA, SEAE, ESA, agenția și alte agenții ale Uniunii, în așa fel încât să se potrivească cu rolul principal al fiecăreia, în special în ceea ce privește aspectele legate de utilizatori.

| (109) | Autoritatea competentă GOVSATCOM are un rol important în ceea ce privește monitorizarea măsurii în care utilizatorii și alte entități naționale care joacă un rol în GOVSATCOM respectă normele privind partajarea resurselor și stabilirea priorităților, precum și procedurile de securitate, astfel cum au fost specificate în cerințele de securitate. Un stat membru care nu a desemnat o autoritate competentă GOVSATCOM ar trebui, în orice caz, să desemneze un punct de contact pentru gestionarea oricărui bruiaj detectat care afectează GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(109)

Autoritatea competentă GOVSATCOM are un rol important în ceea ce privește monitorizarea măsurii în care utilizatorii și alte entități naționale care joacă un rol în GOVSATCOM respectă normele privind partajarea resurselor și stabilirea priorităților, precum și procedurile de securitate, astfel cum au fost specificate în cerințele de securitate. Un stat membru care nu a desemnat o autoritate competentă GOVSATCOM ar trebui, în orice caz, să desemneze un punct de contact pentru gestionarea oricărui bruiaj detectat care afectează GOVSATCOM.

| (110) | Statele membre, Consiliul, Comisia și SEAE ar trebui să poată deveni participanți la GOVSATCOM în măsura în care aleg să autorizeze utilizatori GOVSATCOM sau să furnizeze capacități, amplasamente sau instalații. Luând în considerare faptul că statele membre sunt cele care decid să autorizeze utilizatori GOVSATCOM sau să furnizeze capacități, amplasamente sau instalații, ele nu ar putea fi obligate să devină participanți la GOVSATCOM sau să găzduiască infrastructuri ale GOVSATCOM. Componenta GOVSATCOM nu ar aduce, prin urmare, atingere dreptului statelor membre de a nu participa la GOVSATCOM, inclusiv în conformitate cu dreptul lor intern sau cu cerințele de drept constituțional legate de politici privind nealinierea și neparticiparea la alianțe militare. |
| --- | --- |

(110)

Statele membre, Consiliul, Comisia și SEAE ar trebui să poată deveni participanți la GOVSATCOM în măsura în care aleg să autorizeze utilizatori GOVSATCOM sau să furnizeze capacități, amplasamente sau instalații. Luând în considerare faptul că statele membre sunt cele care decid să autorizeze utilizatori GOVSATCOM sau să furnizeze capacități, amplasamente sau instalații, ele nu ar putea fi obligate să devină participanți la GOVSATCOM sau să găzduiască infrastructuri ale GOVSATCOM. Componenta GOVSATCOM nu ar aduce, prin urmare, atingere dreptului statelor membre de a nu participa la GOVSATCOM, inclusiv în conformitate cu dreptul lor intern sau cu cerințele de drept constituțional legate de politici privind nealinierea și neparticiparea la alianțe militare.

| (111) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește adoptarea cerințelor operaționale pentru serviciile GOVSATCOM și a portofoliului de servicii pentru serviciile GOVSATCOM. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(111)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește adoptarea cerințelor operaționale pentru serviciile GOVSATCOM și a portofoliului de servicii pentru serviciile GOVSATCOM. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

| (112) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește adoptarea de norme detaliate privind partajarea resurselor și stabilirea priorităților pentru utilizarea capacităților de comunicații prin satelit GOVSATCOM puse în comun. La definirea normelor detaliate privind partajarea resurselor și stabilirea priorităților, Comisia ar trebui să ia în considerare cerințele operaționale și de securitate și o analiză privind riscurile și cererea preconizată din partea participanților la GOVSATCOM. Deși serviciile GOVSATCOM ar trebui, în principiu, să fie furnizate cu titlu gratuit utilizatorilor GOVSATCOM, dacă din analiza respectivă rezultă că există un deficit de capacități și pentru a evita o denaturare a pieței, ar putea fi elaborată o politică de tarifare ca parte a acestor norme detaliate privind partajarea resurselor și stabilirea priorităților. Competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(112)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește adoptarea de norme detaliate privind partajarea resurselor și stabilirea priorităților pentru utilizarea capacităților de comunicații prin satelit GOVSATCOM puse în comun. La definirea normelor detaliate privind partajarea resurselor și stabilirea priorităților, Comisia ar trebui să ia în considerare cerințele operaționale și de securitate și o analiză privind riscurile și cererea preconizată din partea participanților la GOVSATCOM. Deși serviciile GOVSATCOM ar trebui, în principiu, să fie furnizate cu titlu gratuit utilizatorilor GOVSATCOM, dacă din analiza respectivă rezultă că există un deficit de capacități și pentru a evita o denaturare a pieței, ar putea fi elaborată o politică de tarifare ca parte a acestor norme detaliate privind partajarea resurselor și stabilirea priorităților. Competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

| (113) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește amplasamentul infrastructurii segmentului terestru al GOVSATCOM. Pentru selectarea acestor amplasamente, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a lua în considerare cerințele operaționale și de securitate, precum și infrastructura existentă. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(113)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește amplasamentul infrastructurii segmentului terestru al GOVSATCOM. Pentru selectarea acestor amplasamente, Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a lua în considerare cerințele operaționale și de securitate, precum și infrastructura existentă. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

| (114) | Regulamentul (UE) nr. 912/2010 a instituit o agenție a Uniunii denumită Agenția GNSS European, care să gestioneze anumite aspecte ale programelor de navigație prin satelit Galileo și EGNOS. Prezentul regulament încredințează Agenției GNSS European noi sarcini, în special în legătură cu acreditarea de securitate, nu doar cu privire la Galileo și EGNOS, ci și cu privire la celelalte componente ale programului. Prin urmare, ar trebui adaptate în mod corespunzător denumirea, sarcinile și aspectele organizatorice ale Agenției GNSS European. |
| --- | --- |

(114)

Regulamentul (UE) nr. 912/2010 a instituit o agenție a Uniunii denumită Agenția GNSS European, care să gestioneze anumite aspecte ale programelor de navigație prin satelit Galileo și EGNOS. Prezentul regulament încredințează Agenției GNSS European noi sarcini, în special în legătură cu acreditarea de securitate, nu doar cu privire la Galileo și EGNOS, ci și cu privire la celelalte componente ale programului. Prin urmare, ar trebui adaptate în mod corespunzător denumirea, sarcinile și aspectele organizatorice ale Agenției GNSS European.

| (115) | În conformitate cu Decizia 2010/803/UE (33), sediul agenției se află la Praga. Pentru îndeplinirea sarcinilor agenției, o parte din personalul agenției ar putea fi situat într-unul dintre centrele terestre ale Galileo sau EGNOS menționate în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/413 a Comisiei (34) pentru a realiza activitățile programului prevăzute în acordul relevant. În plus, pentru ca agenția să funcționeze în modul cel mai eficient și mai eficace, un număr limitat de angajați ar putea fi repartizați în birouri locale dintr-unul sau mai multe state membre. Această repartizare a personalului în afara sediului agenției sau a centrelor terestre Galileo și EGNOS nu ar trebui să conducă la transferul activităților de bază ale agenției către astfel de birouri locale. |
| --- | --- |

(115)

În conformitate cu Decizia 2010/803/UE (33), sediul agenției se află la Praga. Pentru îndeplinirea sarcinilor agenției, o parte din personalul agenției ar putea fi situat într-unul dintre centrele terestre ale Galileo sau EGNOS menționate în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/413 a Comisiei (34) pentru a realiza activitățile programului prevăzute în acordul relevant. În plus, pentru ca agenția să funcționeze în modul cel mai eficient și mai eficace, un număr limitat de angajați ar putea fi repartizați în birouri locale dintr-unul sau mai multe state membre. Această repartizare a personalului în afara sediului agenției sau a centrelor terestre Galileo și EGNOS nu ar trebui să conducă la transferul activităților de bază ale agenției către astfel de birouri locale.

| (116) | Având în vedere domeniul său de acțiune extins, care nu ar trebui să se mai limiteze la Galileo și EGNOS, numele Agenției GNSS European ar trebui, așadar, modificat. Cu toate acestea, noua agenție ar trebui să asigure continuitatea activităților Agenției GNSS European, inclusiv cu privire la drepturi și obligații, la personal și la valabilitatea deciziilor adoptate. |
| --- | --- |

(116)

Având în vedere domeniul său de acțiune extins, care nu ar trebui să se mai limiteze la Galileo și EGNOS, numele Agenției GNSS European ar trebui, așadar, modificat. Cu toate acestea, noua agenție ar trebui să asigure continuitatea activităților Agenției GNSS European, inclusiv cu privire la drepturi și obligații, la personal și la valabilitatea deciziilor adoptate.

| (117) | Dat fiind mandatul agenției și rolul Comisiei în implementarea programului, este oportun să se stipuleze că unele dintre deciziile luate de consiliul de administrație nu ar trebui adoptate fără votul favorabil al reprezentanților Comisiei. |
| --- | --- |

(117)

Dat fiind mandatul agenției și rolul Comisiei în implementarea programului, este oportun să se stipuleze că unele dintre deciziile luate de consiliul de administrație nu ar trebui adoptate fără votul favorabil al reprezentanților Comisiei.

| (118) | Fără a aduce atingere competențelor Comisiei, consiliul de administrație, consiliul de acreditare de securitate și directorul executiv ar trebui să își exercite funcțiile în mod independent și să acționeze în interesul public. |
| --- | --- |

(118)

Fără a aduce atingere competențelor Comisiei, consiliul de administrație, consiliul de acreditare de securitate și directorul executiv ar trebui să își exercite funcțiile în mod independent și să acționeze în interesul public.

| (119) | Este posibil, ba chiar probabil, ca unele dintre componentele programului să se bazeze pe utilizarea de infrastructuri naționale sensibile sau legate de securitate. În aceste cazuri, din motive de securitate națională, ar fi necesar să se specifice faptul că la reuniunile consiliului de administrație și ale consiliului de acreditare de securitate participă reprezentanții statelor membre și reprezentanții Comisiei, pe baza principiului necesității de a cunoaște. În consiliul de administrație, numai reprezentanții acelor state membre care dispun de astfel de infrastructuri și un reprezentant al Comisiei trebuie să ia parte la vot. Regulamentul de procedură al consiliului de administrație și al consiliului de acreditare de securitate ar trebui să stabilească situațiile în care urmează să se aplice respectiva procedură. |
| --- | --- |

(119)

Este posibil, ba chiar probabil, ca unele dintre componentele programului să se bazeze pe utilizarea de infrastructuri naționale sensibile sau legate de securitate. În aceste cazuri, din motive de securitate națională, ar fi necesar să se specifice faptul că la reuniunile consiliului de administrație și ale consiliului de acreditare de securitate participă reprezentanții statelor membre și reprezentanții Comisiei, pe baza principiului necesității de a cunoaște. În consiliul de administrație, numai reprezentanții acelor state membre care dispun de astfel de infrastructuri și un reprezentant al Comisiei trebuie să ia parte la vot. Regulamentul de procedură al consiliului de administrație și al consiliului de acreditare de securitate ar trebui să stabilească situațiile în care urmează să se aplice respectiva procedură.

| (120) | În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (35), prezentul program ar trebui să fie evaluat pe baza informațiilor colectate în conformitate cu cerințe de monitorizare specifice, evitând totodată sarcinile administrative excesive, în special pentru statele membre, precum și o reglementare excesivă. Cerințele respective ar trebui să includă, după caz, indicatori cuantificabili pe baza cărora să se evalueze efectele programului la fața locului. |
| --- | --- |

(120)

În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (35), prezentul program ar trebui să fie evaluat pe baza informațiilor colectate în conformitate cu cerințe de monitorizare specifice, evitând totodată sarcinile administrative excesive, în special pentru statele membre, precum și o reglementare excesivă. Cerințele respective ar trebui să includă, după caz, indicatori cuantificabili pe baza cărora să se evalueze efectele programului la fața locului.

| (121) | Se preconizează că utilizarea serviciilor bazate pe Copernicus și pe Galileo va avea un impact major în economia europeană în general. Cu toate acestea, evaluările și studiile de caz ad-hoc par să domine în prezent. Comisia (Eurostat) ar trebui să definească evaluările și indicatorii statistici relevanți care ar urma să stea la baza monitorizării impactului activităților spațiale ale Uniunii în mod sistematic și fiabil. |
| --- | --- |

(121)

Se preconizează că utilizarea serviciilor bazate pe Copernicus și pe Galileo va avea un impact major în economia europeană în general. Cu toate acestea, evaluările și studiile de caz ad-hoc par să domine în prezent. Comisia (Eurostat) ar trebui să definească evaluările și indicatorii statistici relevanți care ar urma să stea la baza monitorizării impactului activităților spațiale ale Uniunii în mod sistematic și fiabil.

| (122) | Parlamentul European și Consiliul ar trebui să fie informate prompt cu privire la programele de lucru. |
| --- | --- |

(122)

Parlamentul European și Consiliul ar trebui să fie informate prompt cu privire la programele de lucru.

| (123) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei privind realocarea de fonduri între categoriile de cheltuieli din bugetul programului, adoptarea de decizii privind contribuția referitoare la acordurile de contribuție, stabilirea de cerințele tehnice și operaționale necesare pentru implementarea și evoluția componentelor programului și a serviciilor furnizate de acestea, luarea de decizii cu privire la ACPF, adoptarea de măsuri necesare pentru buna funcționare a Galileo și a EGNOS și pentru adoptarea lor de către piață, adoptarea de dispoziții detaliate privind accesul la serviciile SST și procedurile relevante, adoptarea planului multianual și a indicatorilor-cheie de performanță pentru dezvoltarea serviciilor SST ale Uniunii, adoptarea de norme detaliate privind funcționarea cadrului organizatoric pentru participarea statelor membre la subcomponenta SST, selecția serviciilor SWE și adoptarea programelor de lucru. Competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comisia ar trebui să fie asistată de comitetul programului care ar trebui să se reunească într-o configurație specifică. |
| --- | --- |

(123)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei privind realocarea de fonduri între categoriile de cheltuieli din bugetul programului, adoptarea de decizii privind contribuția referitoare la acordurile de contribuție, stabilirea de cerințele tehnice și operaționale necesare pentru implementarea și evoluția componentelor programului și a serviciilor furnizate de acestea, luarea de decizii cu privire la ACPF, adoptarea de măsuri necesare pentru buna funcționare a Galileo și a EGNOS și pentru adoptarea lor de către piață, adoptarea de dispoziții detaliate privind accesul la serviciile SST și procedurile relevante, adoptarea planului multianual și a indicatorilor-cheie de performanță pentru dezvoltarea serviciilor SST ale Uniunii, adoptarea de norme detaliate privind funcționarea cadrului organizatoric pentru participarea statelor membre la subcomponenta SST, selecția serviciilor SWE și adoptarea programelor de lucru. Competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comisia ar trebui să fie asistată de comitetul programului care ar trebui să se reunească într-o configurație specifică.

| (124) | Deoarece componentele programului sunt orientate către utilizatori, ele necesită implicarea continuă și efectivă a utilizatorilor în vederea implementării și dezvoltării lor, în special în ceea ce privește definirea și validarea cerințelor pentru servicii. Pentru a spori valoarea din perspectiva utilizatorilor, ar trebui solicitată în mod activ contribuția acestora prin consultarea cu regularitate a utilizatorilor finali atât din sectorul public, cât și din cel privat, din statele membre și, după caz, din organizațiile internaționale adecvate. În acest scop, ar trebui instituit un grup de lucru (denumit în continuare „Forumul utilizatorilor”) care să sprijine comitetul programului la identificarea cerințelor utilizatorilor, la verificarea conformității serviciilor, precum și la identificarea lacunelor în ceea ce privește serviciile oferite. Regulamentul de procedură al comitetului programului ar trebui să stabilească organizarea Forumului utilizatorilor pentru a se ține seama de particularitățile fiecărei componente a programului și ale fiecărui serviciu din cadrul componentelor. Ori de câte ori este posibil, statele membre ar trebui să contribuie la Forumul utilizatorilor, pe baza unei consultări sistematice și coordonate a utilizatorilor la nivel național. |
| --- | --- |

(124)

Deoarece componentele programului sunt orientate către utilizatori, ele necesită implicarea continuă și efectivă a utilizatorilor în vederea implementării și dezvoltării lor, în special în ceea ce privește definirea și validarea cerințelor pentru servicii. Pentru a spori valoarea din perspectiva utilizatorilor, ar trebui solicitată în mod activ contribuția acestora prin consultarea cu regularitate a utilizatorilor finali atât din sectorul public, cât și din cel privat, din statele membre și, după caz, din organizațiile internaționale adecvate. În acest scop, ar trebui instituit un grup de lucru (denumit în continuare „Forumul utilizatorilor”) care să sprijine comitetul programului la identificarea cerințelor utilizatorilor, la verificarea conformității serviciilor, precum și la identificarea lacunelor în ceea ce privește serviciile oferite. Regulamentul de procedură al comitetului programului ar trebui să stabilească organizarea Forumului utilizatorilor pentru a se ține seama de particularitățile fiecărei componente a programului și ale fiecărui serviciu din cadrul componentelor. Ori de câte ori este posibil, statele membre ar trebui să contribuie la Forumul utilizatorilor, pe baza unei consultări sistematice și coordonate a utilizatorilor la nivel național.

| (125) | Având în vedere faptul că o bună guvernanță publică necesită o gestionare uniformă a programului, accelerarea procesului decizional și accesul egal la informații, reprezentanții entităților cărora li s-au încredințat sarcini legate de program ar putea participa, în calitate de observatori, la lucrările comitetului programului instituit în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Din aceleași motive, reprezentanții țărilor terțe sau ai organizațiilor internaționale care au încheiat un acord internațional cu Uniunea referitor la program sau la componentele sau subcomponentele sale ar putea participa la lucrările comitetului programului, sub rezerva restricțiilor în materie de securitate și în conformitate cu termenii acordului. Reprezentanții entităților cărora li s-au încredințat sarcini legate de program, ai țărilor terțe și ai organizațiilor internaționale nu ar trebui să poată participa la vot în cadrul comitetului programului. Condițiile de participare a observatorilor și a participanților ad-hoc ar trebui stabilite în regulamentul de procedură al comitetului programului. |
| --- | --- |

(125)

Având în vedere faptul că o bună guvernanță publică necesită o gestionare uniformă a programului, accelerarea procesului decizional și accesul egal la informații, reprezentanții entităților cărora li s-au încredințat sarcini legate de program ar putea participa, în calitate de observatori, la lucrările comitetului programului instituit în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Din aceleași motive, reprezentanții țărilor terțe sau ai organizațiilor internaționale care au încheiat un acord internațional cu Uniunea referitor la program sau la componentele sau subcomponentele sale ar putea participa la lucrările comitetului programului, sub rezerva restricțiilor în materie de securitate și în conformitate cu termenii acordului. Reprezentanții entităților cărora li s-au încredințat sarcini legate de program, ai țărilor terțe și ai organizațiilor internaționale nu ar trebui să poată participa la vot în cadrul comitetului programului. Condițiile de participare a observatorilor și a participanților ad-hoc ar trebui stabilite în regulamentul de procedură al comitetului programului.

| (126) | Pentru a asigura evaluarea eficientă a progreselor înregistrate de program în direcția îndeplinirii obiectivelor sale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei cu privire la completarea dispozițiilor privind datele Copernicus și informațiile Copernicus care urmează a fi furnizate utilizatorilor Copernicus în legătură cu specificațiile, condițiile și procedurile pentru accesarea și utilizarea acestor date și informații, la modificarea anexei la prezentul regulament în ceea ce privește indicatorii, dacă este necesar, și la completarea regulamentului cu dispoziții privind instituirea unui cadru de monitorizare și de evaluare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(126)

Pentru a asigura evaluarea eficientă a progreselor înregistrate de program în direcția îndeplinirii obiectivelor sale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei cu privire la completarea dispozițiilor privind datele Copernicus și informațiile Copernicus care urmează a fi furnizate utilizatorilor Copernicus în legătură cu specificațiile, condițiile și procedurile pentru accesarea și utilizarea acestor date și informații, la modificarea anexei la prezentul regulament în ceea ce privește indicatorii, dacă este necesar, și la completarea regulamentului cu dispoziții privind instituirea unui cadru de monitorizare și de evaluare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (127) | Întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii care depășesc capacitățile financiare și tehnice ale oricărui stat membru acționând individual, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(127)

Întrucât obiectivul prezentului regulament nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii care depășesc capacitățile financiare și tehnice ale oricărui stat membru acționând individual, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (128) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a cerințelor de securitate ale programului, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Statele membre ar trebui să poată exercita un control maxim asupra cerințelor de securitate ale programului. Atunci când adoptă acte de punere în aplicare în domeniul securității programului, Comisia ar trebui să fie asistată de comitetul programului care se reunește într-o configurație de securitate specifică. Având în vedere caracterul sensibil al aspectelor privind securitatea, președintele comitetului programului ar trebui să depună toate eforturile pentru a găsi soluții care beneficiază de cel mai larg sprijin posibil în cadrul comitetului. Comisia nu ar trebui să adopte acte de punere în aplicare de stabilire a cerințelor generale de securitate ale programului în cazurile în care comitetul programului nu emite niciun aviz. |
| --- | --- |

(128)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a cerințelor de securitate ale programului, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Statele membre ar trebui să poată exercita un control maxim asupra cerințelor de securitate ale programului. Atunci când adoptă acte de punere în aplicare în domeniul securității programului, Comisia ar trebui să fie asistată de comitetul programului care se reunește într-o configurație de securitate specifică. Având în vedere caracterul sensibil al aspectelor privind securitatea, președintele comitetului programului ar trebui să depună toate eforturile pentru a găsi soluții care beneficiază de cel mai larg sprijin posibil în cadrul comitetului. Comisia nu ar trebui să adopte acte de punere în aplicare de stabilire a cerințelor generale de securitate ale programului în cazurile în care comitetul programului nu emite niciun aviz.

| (129) | Programul ar trebui să fie instituit pentru o perioadă de șapte ani, pentru a alinia durata acestuia cu cea a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 stabilit în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (36) (denumit în continuare „CFM 2021-2027”). Agenția, care își îndeplinește propriile sarcini, nu ar trebui să fie vizată de respectivul termen. |
| --- | --- |

(129)

Programul ar trebui să fie instituit pentru o perioadă de șapte ani, pentru a alinia durata acestuia cu cea a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 stabilit în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (36) (denumit în continuare „CFM 2021-2027”). Agenția, care își îndeplinește propriile sarcini, nu ar trebui să fie vizată de respectivul termen.

| (130) | Pentru a asigura continuitatea în acordarea sprijinului în domeniul de politică relevant și pentru a permite ca implementarea să înceapă de la debutul CFM 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență și să se aplice cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

(130)

Pentru a asigura continuitatea în acordarea sprijinului în domeniul de politică relevant și pentru a permite ca implementarea să înceapă de la debutul CFM 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență și să se aplice cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2021.

| (131) | Prin urmare, Regulamentele (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și Decizia nr. 541/2014/UE ar trebui să fie abrogate, |
| --- | --- |

(131)

Prin urmare, Regulamentele (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și Decizia nr. 541/2014/UE ar trebui să fie abrogate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

TITLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament instituie Programul spațial al Uniunii (denumit în continuare „programul”) pe durata cadrului financiar multianual 2021-2027. El stabilește obiectivele programului, bugetul pentru perioada 2021-2027, formele de finanțare din partea Uniunii și normele pentru furnizarea finanțării, precum și normele de implementare a programului.

Regulamentul instituie Agenția Uniunii Europene pentru Programul spațial (denumită în continuare „agenția”), care înlocuiește Agenția GNSS European instituită prin Regulamentul (UE) nr. 912/2010 și îi succedă acesteia, și specifică normele de funcționare a agenției.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „vehicul spațial” înseamnă un obiect în orbită, conceput pentru a îndeplini o funcție sau o misiune specifică, precum comunicațiile, navigația sau observarea Pământului, inclusiv sateliți, treptele superioare ale lansatoarelor și un vehicul de reintrare; un vehicul spațial care nu mai poate îndeplini misiunea pentru care a fost conceput este considerat nefuncțional; vehiculele spațiale aflate în rezervă sau în așteptare, care așteaptă posibila reactivare, sunt considerate funcționale; |
| --- | --- |

1.

„vehicul spațial” înseamnă un obiect în orbită, conceput pentru a îndeplini o funcție sau o misiune specifică, precum comunicațiile, navigația sau observarea Pământului, inclusiv sateliți, treptele superioare ale lansatoarelor și un vehicul de reintrare; un vehicul spațial care nu mai poate îndeplini misiunea pentru care a fost conceput este considerat nefuncțional; vehiculele spațiale aflate în rezervă sau în așteptare, care așteaptă posibila reactivare, sunt considerate funcționale;

| 2. | „obiect spațial” înseamnă orice obiect produs de om și aflat în spațiul cosmic; |
| --- | --- |

2.

„obiect spațial” înseamnă orice obiect produs de om și aflat în spațiul cosmic;

| 3. | „obiecte din apropierea Pământului” (near-Earth objects) sau „NEO” însemnă obiecte naturale din sistemul solar care se apropie de Pământ; |
| --- | --- |

3.

„obiecte din apropierea Pământului” (near-Earth objects) sau „NEO” însemnă obiecte naturale din sistemul solar care se apropie de Pământ;

near-Earth objects

| 4. | „deșeuri spațiale” înseamnă orice obiect spațial, inclusiv vehicule spațiale sau fragmente și elemente ale acestora, care se află pe orbita Pământului sau care reintră în atmosfera terestră și care nu mai funcționează sau care nu mai servește niciunui scop specific, inclusiv părți de rachete sau de sateliți artificiali ori sateliți artificiali inactivi; |
| --- | --- |

4.

„deșeuri spațiale” înseamnă orice obiect spațial, inclusiv vehicule spațiale sau fragmente și elemente ale acestora, care se află pe orbita Pământului sau care reintră în atmosfera terestră și care nu mai funcționează sau care nu mai servește niciunui scop specific, inclusiv părți de rachete sau de sateliți artificiali ori sateliți artificiali inactivi;

| 5. | „fenomene meteorologice spațiale” (space weather events) sau „SWE” înseamnă variațiile naturale ale mediului spațial la Soare și în jurul Pământului, inclusiv exploziile solare, particulele energetice solare, variațiile vânturilor solare, ejecțiile de masă coronală, furtunile și dinamica geomagnetice, furtunile de radiații și perturbațiile ionosferice ce au potențialul de a afecta Pământul și infrastructurile spațiale; |
| --- | --- |

5.

„fenomene meteorologice spațiale” (space weather events) sau „SWE” înseamnă variațiile naturale ale mediului spațial la Soare și în jurul Pământului, inclusiv exploziile solare, particulele energetice solare, variațiile vânturilor solare, ejecțiile de masă coronală, furtunile și dinamica geomagnetice, furtunile de radiații și perturbațiile ionosferice ce au potențialul de a afecta Pământul și infrastructurile spațiale;

space weather events

| 6. | „cunoașterea situației spațiale” (space situational awareness) sau „SSA” înseamnă o abordare holistică, inclusiv cunoașterea și înțelegerea cuprinzătoare a principalelor pericole spațiale, cuprinzând coliziunile dintre obiecte spațiale, fragmentarea și reintrarea obiectelor spațiale în atmosferă, evenimente meteorologice spațiale și obiecte din apropierea Pământului; |
| --- | --- |

6.

„cunoașterea situației spațiale” (space situational awareness) sau „SSA” înseamnă o abordare holistică, inclusiv cunoașterea și înțelegerea cuprinzătoare a principalelor pericole spațiale, cuprinzând coliziunile dintre obiecte spațiale, fragmentarea și reintrarea obiectelor spațiale în atmosferă, evenimente meteorologice spațiale și obiecte din apropierea Pământului;

space situational awareness

| 7. | „sistem de supraveghere și urmărire spațială” (space surveillance and tracking system) sau „sistem SST” înseamnă o rețea de senzori tereștri și spațiali capabili să supravegheze și să urmărească obiecte spațiale, împreună cu capacități de procesare pentru furnizarea de date, informații și servicii privind obiectele spațiale care orbitează în jurul Pământului; |
| --- | --- |

7.

„sistem de supraveghere și urmărire spațială” (space surveillance and tracking system) sau „sistem SST” înseamnă o rețea de senzori tereștri și spațiali capabili să supravegheze și să urmărească obiecte spațiale, împreună cu capacități de procesare pentru furnizarea de date, informații și servicii privind obiectele spațiale care orbitează în jurul Pământului;

space surveillance and tracking system

| 8. | „senzor SST” înseamnă un dispozitiv sau o combinație de dispozitive, precum radare, lasere și telescoape terestre sau spațiale, care este capabil să efectueze operațiuni de supraveghere și urmărire spațială și care poate să măsoare parametri fizici referitori la obiecte spațiale, cum ar fi dimensiunea, amplasarea și viteza; |
| --- | --- |

8.

„senzor SST” înseamnă un dispozitiv sau o combinație de dispozitive, precum radare, lasere și telescoape terestre sau spațiale, care este capabil să efectueze operațiuni de supraveghere și urmărire spațială și care poate să măsoare parametri fizici referitori la obiecte spațiale, cum ar fi dimensiunea, amplasarea și viteza;

| 9. | „date SST” înseamnă parametrii fizici ai obiectelor spațiale, inclusiv ai deșeurilor spațiale, înregistrați de senzori SST, sau parametrii orbitali ai obiectelor spațiale derivați din observațiile înregistrate de senzorii SST în cadrul subcomponentei SST; |
| --- | --- |

9.

„date SST” înseamnă parametrii fizici ai obiectelor spațiale, inclusiv ai deșeurilor spațiale, înregistrați de senzori SST, sau parametrii orbitali ai obiectelor spațiale derivați din observațiile înregistrate de senzorii SST în cadrul subcomponentei SST;

| 10. | „informații SST” înseamnă date SST prelucrate care sunt imediat exploatabile de către beneficiar; |
| --- | --- |

10.

„informații SST” înseamnă date SST prelucrate care sunt imediat exploatabile de către beneficiar;

| 11. | „legătură de retur” înseamnă o capacitate funcțională a serviciului de căutare și salvare al Galileo; serviciul de căutare și salvare al Galileo va contribui la serviciul de monitorizare globală a aeronavelor, monitorizarea fiind definită de Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI); |
| --- | --- |

11.

„legătură de retur” înseamnă o capacitate funcțională a serviciului de căutare și salvare al Galileo; serviciul de căutare și salvare al Galileo va contribui la serviciul de monitorizare globală a aeronavelor, monitorizarea fiind definită de Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI);

| 12. | „sateliți Sentinel ai Copernicus” înseamnă sateliți, vehicule spațiale sau sarcini utile ale vehiculelor spațiale dedicate Copernicus și utilizate pentru observarea Pământului din spațiu; |
| --- | --- |

12.

„sateliți Sentinel ai Copernicus” înseamnă sateliți, vehicule spațiale sau sarcini utile ale vehiculelor spațiale dedicate Copernicus și utilizate pentru observarea Pământului din spațiu;

| 13. | „date Copernicus” înseamnă date furnizate de sateliții Sentinel ai Copernicus, inclusiv metadatele; |
| --- | --- |

13.

„date Copernicus” înseamnă date furnizate de sateliții Sentinel ai Copernicus, inclusiv metadatele;

| 14. | „date și informații Copernicus de la terți” înseamnă date și informații spațiale care fac obiectul unei licențe sau sunt puse la dispoziție pentru utilizare de către Copernicus și care provin din alte surse decât sateliții Sentinel ai Copernicus; |
| --- | --- |

14.

„date și informații Copernicus de la terți” înseamnă date și informații spațiale care fac obiectul unei licențe sau sunt puse la dispoziție pentru utilizare de către Copernicus și care provin din alte surse decât sateliții Sentinel ai Copernicus;

| 15. | „date Copernicus in situ” înseamnă date de observare provenind de la senzori tereștri, marini sau aerieni, precum și date de referință și auxiliare care fac obiectul unei licențe sau sunt furnizate pentru a fi utilizate în cadrul Copernicus; |
| --- | --- |

15.

„date Copernicus in situ” înseamnă date de observare provenind de la senzori tereștri, marini sau aerieni, precum și date de referință și auxiliare care fac obiectul unei licențe sau sunt furnizate pentru a fi utilizate în cadrul Copernicus;

in situ

| 16. | „informații Copernicus” înseamnă informații generate de serviciile Copernicus în urma prelucrării sau a modelării datelor, inclusiv a metadatelor; |
| --- | --- |

16.

„informații Copernicus” înseamnă informații generate de serviciile Copernicus în urma prelucrării sau a modelării datelor, inclusiv a metadatelor;

| 17. | „state participante la programul Copernicus” înseamnă țările terțe care contribuie din punct de vedere financiar și participă la programul Copernicus în temeiul unui acord internațional încheiat cu Uniunea; |
| --- | --- |

17.

„state participante la programul Copernicus” înseamnă țările terțe care contribuie din punct de vedere financiar și participă la programul Copernicus în temeiul unui acord internațional încheiat cu Uniunea;

| 18. | „utilizatori de bază ai Copernicus” înseamnă instituțiile și organele Uniunii și organismele publice europene, naționale sau regionale din Uniune sau din statele participante la Copernicus cărora li s-a încredințat o misiune de serviciu public privind definirea, punerea în aplicare, asigurarea respectării sau monitorizarea politicilor publice civile, precum politicile de mediu, de protecție civilă, de siguranță, inclusiv de siguranță a infrastructurii, sau de securitate, care beneficiază de date Copernicus și de informații Copernicus și au rolul suplimentar de a ghida evoluția programului Copernicus; |
| --- | --- |

18.

„utilizatori de bază ai Copernicus” înseamnă instituțiile și organele Uniunii și organismele publice europene, naționale sau regionale din Uniune sau din statele participante la Copernicus cărora li s-a încredințat o misiune de serviciu public privind definirea, punerea în aplicare, asigurarea respectării sau monitorizarea politicilor publice civile, precum politicile de mediu, de protecție civilă, de siguranță, inclusiv de siguranță a infrastructurii, sau de securitate, care beneficiază de date Copernicus și de informații Copernicus și au rolul suplimentar de a ghida evoluția programului Copernicus;

| 19. | „alți utilizatori Copernicus” înseamnă organizații de cercetare și de învățământ, organisme comerciale și private, instituții de binefacere, organizații neguvernamentale și organizații internaționale, care beneficiază de date Copernicus și de informații Copernicus; |
| --- | --- |

19.

„alți utilizatori Copernicus” înseamnă organizații de cercetare și de învățământ, organisme comerciale și private, instituții de binefacere, organizații neguvernamentale și organizații internaționale, care beneficiază de date Copernicus și de informații Copernicus;

| 20. | „utilizatori Copernicus” înseamnă utilizatori de bază ai Copernicus și alți utilizatori Copernicus; |
| --- | --- |

20.

„utilizatori Copernicus” înseamnă utilizatori de bază ai Copernicus și alți utilizatori Copernicus;

| 21. | „servicii Copernicus” înseamnă servicii cu valoare adăugată de interes general și comun pentru Uniune și statele membre, care sunt finanțate de program și care transformă datele de observare a Pământului, datele Copernicus in situ și alte date auxiliare în informații prelucrate, agregate și interpretate, adaptate la nevoile utilizatorilor Copernicus; |
| --- | --- |

21.

„servicii Copernicus” înseamnă servicii cu valoare adăugată de interes general și comun pentru Uniune și statele membre, care sunt finanțate de program și care transformă datele de observare a Pământului, datele Copernicus in situ și alte date auxiliare în informații prelucrate, agregate și interpretate, adaptate la nevoile utilizatorilor Copernicus;

in situ

| 22. | „utilizator GOVSATCOM” înseamnă o autoritate publică, un organism însărcinat cu exercitarea autorității publice, o organizație internațională sau o persoană fizică ori juridică care este autorizată în mod corespunzător și căreia i s-au încredințat sarcini legate de supravegherea și de gestionarea misiunilor, operațiilor sau infrastructurilor critice din punctul de vedere al securității; |
| --- | --- |

22.

„utilizator GOVSATCOM” înseamnă o autoritate publică, un organism însărcinat cu exercitarea autorității publice, o organizație internațională sau o persoană fizică ori juridică care este autorizată în mod corespunzător și căreia i s-au încredințat sarcini legate de supravegherea și de gestionarea misiunilor, operațiilor sau infrastructurilor critice din punctul de vedere al securității;

| 23. | „centru GOVSATCOM” înseamnă un centru operațional a cărui funcție principală este aceea de a conecta, în mod securizat, utilizatorii GOVSATCOM cu furnizorii de capacități și servicii GOVSATCOM, optimizând astfel cererea și oferta în orice moment; |
| --- | --- |

23.

„centru GOVSATCOM” înseamnă un centru operațional a cărui funcție principală este aceea de a conecta, în mod securizat, utilizatorii GOVSATCOM cu furnizorii de capacități și servicii GOVSATCOM, optimizând astfel cererea și oferta în orice moment;

| 24. | „caz de utilizare GOVSATCOM” înseamnă un scenariu operațional într-un anumit mediu în care sunt necesare serviciile GOVSATCOM; |
| --- | --- |

24.

„caz de utilizare GOVSATCOM” înseamnă un scenariu operațional într-un anumit mediu în care sunt necesare serviciile GOVSATCOM;

| 25. | „informații UE clasificate” sau „IUEC” înseamnă orice informații sau materiale desemnate ca atare printr-o clasificare de securitate a UE, a căror divulgare neautorizată ar putea cauza prejudicii de diferite grade intereselor Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre; |
| --- | --- |

25.

„informații UE clasificate” sau „IUEC” înseamnă orice informații sau materiale desemnate ca atare printr-o clasificare de securitate a UE, a căror divulgare neautorizată ar putea cauza prejudicii de diferite grade intereselor Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre;

| 26. | „informații sensibile neclasificate” înseamnă informații neclasificate în sensul articolului 9 din Decizia (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei (37), în temeiul căreia o obligație de a proteja informațiile sensibile neclasificate se aplică exclusiv Comisiei, precum și agențiilor și organelor Uniunii obligate prin lege să aplice normele de securitate ale Comisiei; |
| --- | --- |

26.

„informații sensibile neclasificate” înseamnă informații neclasificate în sensul articolului 9 din Decizia (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei (37), în temeiul căreia o obligație de a proteja informațiile sensibile neclasificate se aplică exclusiv Comisiei, precum și agențiilor și organelor Uniunii obligate prin lege să aplice normele de securitate ale Comisiei;

37

| 27. | „operațiune de finanțare mixtă” înseamnă acțiuni care beneficiază de sprijin din bugetul Uniunii, inclusiv în cadrul mecanismelor de finanțare mixtă în temeiul articolului 2 punctul 6 din Regulamentul financiar, care combină forme de sprijin nerambursabil sau instrumente financiare sau garanții bugetare de la bugetul Uniunii cu forme de sprijin rambursabil din partea unor instituții de dezvoltare sau a altor instituții de finanțe publice, precum și din partea unor instituții financiare și a unor investitori comerciali; |
| --- | --- |

27.

„operațiune de finanțare mixtă” înseamnă acțiuni care beneficiază de sprijin din bugetul Uniunii, inclusiv în cadrul mecanismelor de finanțare mixtă în temeiul articolului 2 punctul 6 din Regulamentul financiar, care combină forme de sprijin nerambursabil sau instrumente financiare sau garanții bugetare de la bugetul Uniunii cu forme de sprijin rambursabil din partea unor instituții de dezvoltare sau a altor instituții de finanțe publice, precum și din partea unor instituții financiare și a unor investitori comerciali;

| 28. | „entitate juridică” înseamnă o persoană fizică sau juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului Uniunii, al dreptului intern sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și care are capacitatea de a acționa în nume propriu, de a exercita drepturi și de a fi supusă unor obligații, sau o entitate fără personalitate juridică, astfel cum este menționată la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

28.

„entitate juridică” înseamnă o persoană fizică sau juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului Uniunii, al dreptului intern sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și care are capacitatea de a acționa în nume propriu, de a exercita drepturi și de a fi supusă unor obligații, sau o entitate fără personalitate juridică, astfel cum este menționată la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar;

| 29. | „entitate fiduciară” înseamnă o entitate juridică independentă de Comisie sau de o parte terță care primește date de la Comisie sau de la partea terță respectivă în scopul stocării și al tratării datelor respective în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

29.

„entitate fiduciară” înseamnă o entitate juridică independentă de Comisie sau de o parte terță care primește date de la Comisie sau de la partea terță respectivă în scopul stocării și al tratării datelor respective în condiții de siguranță.

Articolul 3

Componentele programului

(1)   Programul cuprinde următoarele componente:

| (a) | „Galileo”, un sistem global de navigație prin satelit (GNSS) civil autonom, aflat sub control civil, care cuprinde o constelație de sateliți, centre și o rețea globală de stații terestre și care oferă servicii de poziționare, de navigare și de determinare a timpului și integrează nevoile și cerințele de securitate; |
| --- | --- |

(a)

„Galileo”, un sistem global de navigație prin satelit (GNSS) civil autonom, aflat sub control civil, care cuprinde o constelație de sateliți, centre și o rețea globală de stații terestre și care oferă servicii de poziționare, de navigare și de determinare a timpului și integrează nevoile și cerințele de securitate;

| (b) | „Serviciul european geostaționar mixt de navigare” (EGNOS), un sistem civil regional de navigație prin satelit aflat sub control civil care cuprinde centre și stații terestre și mai multe transpondere instalate pe sateliți geosincroni și care amplifică și corectează semnalele deschise emise de Galileo și de alte GNSS, printre altele pentru managementul traficului aerian, pentru serviciile de navigație aeriană și pentru alte sisteme de transport; |
| --- | --- |

(b)

„Serviciul european geostaționar mixt de navigare” (EGNOS), un sistem civil regional de navigație prin satelit aflat sub control civil care cuprinde centre și stații terestre și mai multe transpondere instalate pe sateliți geosincroni și care amplifică și corectează semnalele deschise emise de Galileo și de alte GNSS, printre altele pentru managementul traficului aerian, pentru serviciile de navigație aeriană și pentru alte sisteme de transport;

| (c) | „Copernicus”, un sistem de observare a Pământului operațional, autonom, civil și orientat către utilizatori, aflat sub control civil, bazat pe capacitățile naționale și europene existente, care oferă date și servicii de geoinformare, cuprinde sateliți, infrastructuri terestre, instalații de prelucrare a datelor și a informațiilor și o infrastructură de distribuție, întemeiat pe o politică de acces gratuit, integral și deschis la date și care, după caz, integrează pe deplin nevoile și cerințele de securitate; |
| --- | --- |

(c)

„Copernicus”, un sistem de observare a Pământului operațional, autonom, civil și orientat către utilizatori, aflat sub control civil, bazat pe capacitățile naționale și europene existente, care oferă date și servicii de geoinformare, cuprinde sateliți, infrastructuri terestre, instalații de prelucrare a datelor și a informațiilor și o infrastructură de distribuție, întemeiat pe o politică de acces gratuit, integral și deschis la date și care, după caz, integrează pe deplin nevoile și cerințele de securitate;

| (d) | „Cunoașterea situației spațiale” sau „SSA”, care include următoarele subcomponente:






  (i) | „subcomponenta SST”, un sistem de supraveghere și urmărire spațială menit să îmbunătățească, să exploateze și să furnizeze date, informații și servicii legate de supravegherea și de urmărirea obiectelor spațiale care orbitează în jurul Pământului; |
| --- | --- | --- |

(d)

„Cunoașterea situației spațiale” sau „SSA”, care include următoarele subcomponente:

(i)

„subcomponenta SST”, un sistem de supraveghere și urmărire spațială menit să îmbunătățească, să exploateze și să furnizeze date, informații și servicii legate de supravegherea și de urmărirea obiectelor spațiale care orbitează în jurul Pământului;

| (ii) | „subcomponenta SWE”, parametri de observație privind fenomenele meteorologice spațiale; și |
| --- | --- |

(ii)

„subcomponenta SWE”, parametri de observație privind fenomenele meteorologice spațiale; și

| (iii) | „subcomponenta NEO”, monitorizarea riscului reprezentat de obiectele din apropierea Pământului care se apropie de Pământ; |
| --- | --- |

(iii)

„subcomponenta NEO”, monitorizarea riscului reprezentat de obiectele din apropierea Pământului care se apropie de Pământ;

| (e) | „GOVSATCOM”, un serviciu de comunicații prin satelit aflat sub control civil și guvernamental care permite furnizarea de capacități și servicii de comunicații prin satelit autorităților din Uniune și din statele membre ce gestionează misiuni și infrastructuri critice din punctul de vedere al securității GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(e)

„GOVSATCOM”, un serviciu de comunicații prin satelit aflat sub control civil și guvernamental care permite furnizarea de capacități și servicii de comunicații prin satelit autorităților din Uniune și din statele membre ce gestionează misiuni și infrastructuri critice din punctul de vedere al securității GOVSATCOM.

(2)   Programul include măsuri suplimentare de asigurare a unui acces eficient și autonom la spațiu pentru program și de promovare a unui sector spațial european inovator și competitiv, în amonte și în aval, de consolidare a ecosistemului spațial al Uniunii și de întărire a poziției Uniunii ca actor global.

Articolul 4

Obiective

(1)   Obiectivele generale ale programului sunt:

| (a) | să furnizeze sau să contribuie la furnizarea de date, de informații și de servicii legate de spațiu de înaltă calitate și de actualitate, securizate atunci când este cazul, fără întreruperi și, ori de câte ori este posibil, la nivel mondial, care să răspundă nevoilor prezente și viitoare și să poată sprijini prioritățile politice și capacitatea aferentă a Uniunii de a lua decizii independent și pe bază de date concrete, printre altele în ceea ce privește schimbările climatice, transporturile și securitatea; |
| --- | --- |

(a)

să furnizeze sau să contribuie la furnizarea de date, de informații și de servicii legate de spațiu de înaltă calitate și de actualitate, securizate atunci când este cazul, fără întreruperi și, ori de câte ori este posibil, la nivel mondial, care să răspundă nevoilor prezente și viitoare și să poată sprijini prioritățile politice și capacitatea aferentă a Uniunii de a lua decizii independent și pe bază de date concrete, printre altele în ceea ce privește schimbările climatice, transporturile și securitatea;

| (b) | să maximizeze beneficiile socioeconomice, în special prin încurajarea dezvoltării unor sectoare europene inovatoare și competitive, în amonte și în aval, inclusiv a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, facilitând astfel creșterea și crearea de locuri de muncă în Uniune și promovând pe scară cât mai largă adoptarea și utilizarea datelor, informațiilor și serviciilor furnizate de componentele programului, atât în Uniune, cât și în afara ei, asigurând, totodată, sinergii și complementaritate cu activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii desfășurate în temeiul Regulamentului (UE) 2021/695; |
| --- | --- |

(b)

să maximizeze beneficiile socioeconomice, în special prin încurajarea dezvoltării unor sectoare europene inovatoare și competitive, în amonte și în aval, inclusiv a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, facilitând astfel creșterea și crearea de locuri de muncă în Uniune și promovând pe scară cât mai largă adoptarea și utilizarea datelor, informațiilor și serviciilor furnizate de componentele programului, atât în Uniune, cât și în afara ei, asigurând, totodată, sinergii și complementaritate cu activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii desfășurate în temeiul Regulamentului (UE) 2021/695;

| (c) | să sporească siguranța și securitatea Uniunii și a statelor sale membre și să consolideze autonomia Uniunii, în special în ceea ce privește tehnologia; |
| --- | --- |

(c)

să sporească siguranța și securitatea Uniunii și a statelor sale membre și să consolideze autonomia Uniunii, în special în ceea ce privește tehnologia;

| (d) | să promoveze rolul de actor global al Uniunii în sectorul spațial, să încurajeze cooperarea internațională, să consolideze diplomația spațială europeană, inclusiv prin promovarea principiilor reciprocității și concurenței loiale, și să îi sporească rolul în abordarea provocărilor globale, în sprijinirea inițiativelor globale, inclusiv în legătură cu dezvoltarea durabilă, și în sensibilizarea cu privire la dimensiunea spațiului privit ca patrimoniu comun al umanității; |
| --- | --- |

(d)

să promoveze rolul de actor global al Uniunii în sectorul spațial, să încurajeze cooperarea internațională, să consolideze diplomația spațială europeană, inclusiv prin promovarea principiilor reciprocității și concurenței loiale, și să îi sporească rolul în abordarea provocărilor globale, în sprijinirea inițiativelor globale, inclusiv în legătură cu dezvoltarea durabilă, și în sensibilizarea cu privire la dimensiunea spațiului privit ca patrimoniu comun al umanității;

| (e) | să îmbunătățească siguranța, securitatea și sustenabilitatea tuturor activităților spațiale legate de proliferarea obiectelor și a deșeurilor spațiale, precum și de mediul spațial, prin punerea în aplicare a unor măsuri adecvate, inclusiv dezvoltarea și implementarea de tehnologii pentru eliminarea vehiculelor spațiale la sfârșitul duratei de viață operaționale și pentru eliminarea deșeurilor spațiale. |
| --- | --- |

(e)

să îmbunătățească siguranța, securitatea și sustenabilitatea tuturor activităților spațiale legate de proliferarea obiectelor și a deșeurilor spațiale, precum și de mediul spațial, prin punerea în aplicare a unor măsuri adecvate, inclusiv dezvoltarea și implementarea de tehnologii pentru eliminarea vehiculelor spațiale la sfârșitul duratei de viață operaționale și pentru eliminarea deșeurilor spațiale.

(2)   Obiectivele specifice ale programului sunt:

| (a) | pentru Galileo și EGNOS: să furnizeze, pe termen lung, servicii de poziționare, de navigație și de determinare a timpului de ultimă generație și securizate, asigurând totodată continuitatea și fiabilitatea serviciilor; |
| --- | --- |

(a)

pentru Galileo și EGNOS: să furnizeze, pe termen lung, servicii de poziționare, de navigație și de determinare a timpului de ultimă generație și securizate, asigurând totodată continuitatea și fiabilitatea serviciilor;

| (b) | pentru Copernicus: să furnizeze, pe termen lung și în mod sustenabil, date, informații și servicii de observare a Pământului precise și fiabile, care integrează alte surse de date, pentru a sprijini elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii și ale statelor sale membre și acțiunile bazate pe cerințele utilizatorilor; |
| --- | --- |

(b)

pentru Copernicus: să furnizeze, pe termen lung și în mod sustenabil, date, informații și servicii de observare a Pământului precise și fiabile, care integrează alte surse de date, pentru a sprijini elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii și ale statelor sale membre și acțiunile bazate pe cerințele utilizatorilor;

| (c) | pentru SSA: să sporească capacitățile de monitorizare, urmărire și identificare a obiectelor spațiale și a deșeurilor spațiale, cu scopul de a spori și mai mult performanța și autonomia capacităților în cadrul subcomponentei SST la nivelul Uniunii, de a furniza servicii SWE și de a cartografia și a lega în rețea capacitățile statelor membre în cadrul subcomponentei NEO; |
| --- | --- |

(c)

pentru SSA: să sporească capacitățile de monitorizare, urmărire și identificare a obiectelor spațiale și a deșeurilor spațiale, cu scopul de a spori și mai mult performanța și autonomia capacităților în cadrul subcomponentei SST la nivelul Uniunii, de a furniza servicii SWE și de a cartografia și a lega în rețea capacitățile statelor membre în cadrul subcomponentei NEO;

| (d) | pentru GOVSATCOM: să asigure disponibilitatea pe termen lung a unor servicii de comunicații prin satelit fiabile, securizate și eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru utilizatorii GOVSATCOM; |
| --- | --- |

(d)

pentru GOVSATCOM: să asigure disponibilitatea pe termen lung a unor servicii de comunicații prin satelit fiabile, securizate și eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru utilizatorii GOVSATCOM;

| (e) | să susțină o capacitate de acces la spațiu autonomă, securizată și eficientă din punctul de vedere al costurilor, ținând seama de interesele esențiale de securitate ale Uniunii; |
| --- | --- |

(e)

să susțină o capacitate de acces la spațiu autonomă, securizată și eficientă din punctul de vedere al costurilor, ținând seama de interesele esențiale de securitate ale Uniunii;

| (f) | să promoveze dezvoltarea unei economii spațiale puternice a Uniunii, inclusiv prin sprijinirea ecosistemului spațial și prin consolidarea competitivității, a inovării, a spiritului antreprenorial, a competențelor și a capacității în toate statele membre și în regiunile Uniunii, în special în ceea ce privește IMM-urile și întreprinderile nou-înființate sau persoanele fizice și juridice din Uniune care activează sau doresc să activeze în acest sector. |
| --- | --- |

(f)

să promoveze dezvoltarea unei economii spațiale puternice a Uniunii, inclusiv prin sprijinirea ecosistemului spațial și prin consolidarea competitivității, a inovării, a spiritului antreprenorial, a competențelor și a capacității în toate statele membre și în regiunile Uniunii, în special în ceea ce privește IMM-urile și întreprinderile nou-înființate sau persoanele fizice și juridice din Uniune care activează sau doresc să activeze în acest sector.

Articolul 5

Accesul la spațiu

(1)   Programul sprijină achiziționarea și agregarea de servicii de lansare pentru necesitățile programului și, la cererea acestora, agregarea pentru statele membre și organizațiile internaționale.

(2)   În sinergie cu alte programe și scheme de finanțare ale Uniunii, fără a aduce atingere activităților ESA în domeniul accesului la spațiu, programul poate sprijini:

| (a) | adaptările, inclusiv dezvoltarea tehnologică, la sistemele de lansare spațială care sunt necesare pentru lansarea sateliților, inclusiv tehnologiile alternative și sistemele inovatoare de acces la spațiu, în vederea implementării componentelor programului; |
| --- | --- |

(a)

adaptările, inclusiv dezvoltarea tehnologică, la sistemele de lansare spațială care sunt necesare pentru lansarea sateliților, inclusiv tehnologiile alternative și sistemele inovatoare de acces la spațiu, în vederea implementării componentelor programului;

| (b) | adaptările infrastructurii spațiale de la sol, inclusiv noile evoluții, care sunt necesare pentru implementarea programului. |
| --- | --- |

(b)

adaptările infrastructurii spațiale de la sol, inclusiv noile evoluții, care sunt necesare pentru implementarea programului.

Articolul 6

Acțiuni în favoarea unui sector spațial inovator și competitiv în Uniune

(1)   Programul promovează consolidarea capacităților pe întreg teritoriul Uniunii, sprijinind:

| (a) | activitățile de inovare care valorifică cel mai bine tehnologiile, infrastructurile sau serviciile spațiale și măsurile care vizează facilitarea utilizării soluțiilor inovatoare rezultate din activitățile de cercetare și inovare și susținerea dezvoltării sectorului din aval, în special prin sinergii cu alte programe și instrumente financiare ale Uniunii, inclusiv Programul InvestEU; |
| --- | --- |

(a)

activitățile de inovare care valorifică cel mai bine tehnologiile, infrastructurile sau serviciile spațiale și măsurile care vizează facilitarea utilizării soluțiilor inovatoare rezultate din activitățile de cercetare și inovare și susținerea dezvoltării sectorului din aval, în special prin sinergii cu alte programe și instrumente financiare ale Uniunii, inclusiv Programul InvestEU;

| (b) | activitățile care vizează stimularea cererii publice și a inovării în sectorul public, pentru a realiza întregul potențial al serviciilor publice pentru cetățeni și întreprinderi; |
| --- | --- |

(b)

activitățile care vizează stimularea cererii publice și a inovării în sectorul public, pentru a realiza întregul potențial al serviciilor publice pentru cetățeni și întreprinderi;

| (c) | antreprenoriatul, inclusiv de la primele etape până la faza de expansiune, în conformitate cu articolul 21, bazându-se pe celelalte dispoziții privind accesul la finanțare menționate la articolul 18 și în capitolul I din titlul III și folosind abordarea primului contract; |
| --- | --- |

(c)

antreprenoriatul, inclusiv de la primele etape până la faza de expansiune, în conformitate cu articolul 21, bazându-se pe celelalte dispoziții privind accesul la finanțare menționate la articolul 18 și în capitolul I din titlul III și folosind abordarea primului contract;

| (d) | apariția unui ecosistem spațial favorabil afacerilor, prin colaborarea dintre întreprinderi sub forma unei rețele de platforme spațiale care:






  (i) | reunește, la nivel național și regional, actori din sectorul spațial, din sectorul digital și din alte sectoare, precum și utilizatori; și |
| --- | --- | --- |

(d)

apariția unui ecosistem spațial favorabil afacerilor, prin colaborarea dintre întreprinderi sub forma unei rețele de platforme spațiale care:

(i)

reunește, la nivel național și regional, actori din sectorul spațial, din sectorul digital și din alte sectoare, precum și utilizatori; și

| (ii) | vizează furnizarea de sprijin, structuri și servicii pentru cetățeni și întreprinderi cu scopul de a stimula competențele și spiritul antreprenorial, de a consolida sinergiile în sectorul din aval și de a încuraja cooperarea cu centrele de inovare digitală înființate în cadrul Programului „Europa digitală” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului (38); |
| --- | --- |

(ii)

vizează furnizarea de sprijin, structuri și servicii pentru cetățeni și întreprinderi cu scopul de a stimula competențele și spiritul antreprenorial, de a consolida sinergiile în sectorul din aval și de a încuraja cooperarea cu centrele de inovare digitală înființate în cadrul Programului „Europa digitală” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului (38);

| (e) | furnizarea de activități de educație și de formare, în special pentru profesioniști, antreprenori, absolvenți și studenți, mai ales prin sinergii cu inițiativele la nivel național și regional, pentru dezvoltarea competențelor avansate; |
| --- | --- |

(e)

furnizarea de activități de educație și de formare, în special pentru profesioniști, antreprenori, absolvenți și studenți, mai ales prin sinergii cu inițiativele la nivel național și regional, pentru dezvoltarea competențelor avansate;

| (f) | accesul la instalații de prelucrare și de testare pentru profesioniștii din sectorul public și privat, pentru studenți și antreprenori; |
| --- | --- |

(f)

accesul la instalații de prelucrare și de testare pentru profesioniștii din sectorul public și privat, pentru studenți și antreprenori;

| (g) | activitățile de certificare și de standardizare; |
| --- | --- |

(g)

activitățile de certificare și de standardizare;

| (h) | consolidarea lanțurilor de aprovizionare europene în întreaga Uniune, prin participarea largă a întreprinderilor, în special a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, la toate componentele programului, în special în temeiul articolului 14, și a măsurilor care susțin competitivitatea întreprinderilor la nivel global. |
| --- | --- |

(h)

consolidarea lanțurilor de aprovizionare europene în întreaga Uniune, prin participarea largă a întreprinderilor, în special a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, la toate componentele programului, în special în temeiul articolului 14, și a măsurilor care susțin competitivitatea întreprinderilor la nivel global.

(2)   La implementarea activităților menționate la alineatul (1), trebuie să se răspundă necesității de dezvoltare a capacității în statele membre cu o industrie spațială emergentă, pentru a se oferi tuturor statelor membre șanse egale de participare la program.

Articolul 7

Participarea țărilor terțe și a organizațiilor internaționale la program

(1)   Galileo, EGNOS și Copernicus, precum și subcomponentele SWE și NEO, cu excepția subcomponentei SST, sunt deschise participării membrilor Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) care sunt membri ai Spațiului Economic European (SEE), în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European.

Copernicus și subcomponentele SWE și NEO, cu excepția subcomponentei SST, sunt deschise participării următoarelor țări terțe:

| (a) | țările în curs de aderare, țările candidate și țările potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective; |
| --- | --- |

(a)

țările în curs de aderare, țările candidate și țările potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective;

| (b) | țările din cadrul politicii europene de vecinătate, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective; |
| --- | --- |

(b)

țările din cadrul politicii europene de vecinătate, în conformitate cu principiile generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a țărilor respective la programele Uniunii stabilite prin acordurile-cadru și deciziile consiliilor de asociere corespunzătoare sau prin alte acorduri similare și în conformitate cu condițiile specifice prevăzute în acordurile dintre Uniune și țările respective;

(2)   În conformitate cu condițiile prevăzute de un acord specific încheiat în conformitate cu articolul 218 din TFUE care reglementează participarea unei țări terțe sau a unei organizații internaționale la orice program al Uniunii:

| (a) | Galileo și EGNOS sunt deschise participării țărilor terțe menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b); |
| --- | --- |

(a)

Galileo și EGNOS sunt deschise participării țărilor terțe menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b);

| (b) | GOVSATCOM este deschis participării membrilor AELS care sunt membri ai SEE, precum și țărilor terțe menționate la alineatul (1) al doilea paragraf literele (a) și (b); și |
| --- | --- |

(b)

GOVSATCOM este deschis participării membrilor AELS care sunt membri ai SEE, precum și țărilor terțe menționate la alineatul (1) al doilea paragraf literele (a) și (b); și

| (c) | Galileo, EGNOS, Copernicus, GOVSATCOM, precum și subcomponentele SWE și NEO, cu excepția subcomponentei SST, sunt deschise participării țărilor terțe, altele decât cele menționate la alineatul (1), și organizațiilor internaționale. |
| --- | --- |

(c)

Galileo, EGNOS, Copernicus, GOVSATCOM, precum și subcomponentele SWE și NEO, cu excepția subcomponentei SST, sunt deschise participării țărilor terțe, altele decât cele menționate la alineatul (1), și organizațiilor internaționale.

Acordul specific menționat la primul paragraf de la prezentul alineat:

| (a) | asigură un echilibru adecvat între contribuțiile și beneficiile țării terțe sau organizației internaționale care participă la programele Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

asigură un echilibru adecvat între contribuțiile și beneficiile țării terțe sau organizației internaționale care participă la programele Uniunii;

| (b) | stabilește condițiile de participare la programe, inclusiv calcularea contribuțiilor financiare la programele individuale, și la costurile administrative ale acestora; |
| --- | --- |

(b)

stabilește condițiile de participare la programe, inclusiv calcularea contribuțiilor financiare la programele individuale, și la costurile administrative ale acestora;

| (c) | nu conferă țării terțe sau organizației internaționale competențe decizionale în ceea ce privește programul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

nu conferă țării terțe sau organizației internaționale competențe decizionale în ceea ce privește programul Uniunii;

| (d) | garantează drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a-și proteja interesele financiare. |
| --- | --- |

(d)

garantează drepturile Uniunii de a asigura buna gestiune financiară și de a-și proteja interesele financiare.

Contribuțiile menționate la al doilea paragraf litera (b) de le prezentul alineat constituie venituri alocate în conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar.

(3)   Componentele sau subcomponentele programului, cu excepția subcomponentei SST, sunt deschise participării țărilor terțe și organizațiilor internaționale în temeiul prezentului articol cu condiția protejării intereselor de securitate esențiale ale Uniunii și ale statelor sale membre, inclusiv în ceea ce privește protecția informațiilor clasificate în temeiul articolului 43.

Articolul 8

Accesul țărilor terțe și al organizațiilor internaționale la serviciile SST, serviciile GOVSATCOM și serviciul public reglementat al Galileo

(1)   Țările terțe și organizațiile internaționale pot avea acces la serviciile GOVSATCOM cu condiția ca acestea:

| (a) | să încheie un acord, în conformitate cu articolul 218 din TFUE, care stabilește clauzele și condițiile pentru accesul la serviciile GOVSATCOM; și |
| --- | --- |

(a)

să încheie un acord, în conformitate cu articolul 218 din TFUE, care stabilește clauzele și condițiile pentru accesul la serviciile GOVSATCOM; și

| (b) | să respecte articolul 43 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

să respecte articolul 43 din prezentul regulament.

(2)   Țările terțe și organizațiile internaționale care nu își au sediile în Uniune pot avea acces la serviciile SST menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (d) cu condiția ca acestea:

| (a) | să încheie un acord, în conformitate cu articolul 218 din TFUE, care stabilește clauzele și condițiile pentru accesul la astfel de servicii SST; și |
| --- | --- |

(a)

să încheie un acord, în conformitate cu articolul 218 din TFUE, care stabilește clauzele și condițiile pentru accesul la astfel de servicii SST; și

| (b) | să respecte articolul 43 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

să respecte articolul 43 din prezentul regulament.

(3)   Nu este necesară încheierea niciunui acord în conformitate cu articolul 218 din TFUE pentru accesul la serviciile SST care sunt disponibile public, astfel cum sunt menționate la articolul 55 alineatul (1) literele (a), (b) și (c). Accesul la aceste servicii se acordă pe baza unei cereri din partea potențialilor utilizatori în conformitate cu articolul 56.

(4)   Accesul țărilor terțe și al organizațiilor internaționale la serviciul public reglementat (PRS) Galileo este reglementat de dispozițiile articolului 3 alineatul (5) din Decizia nr. 1104/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (39).

Articolul 9

Drepturile de proprietate și utilizarea activelor

(1)   Cu excepția dispoziției prevăzute la alineatul (2), Uniunea este proprietarul tuturor activelor corporale și necorporale constituite sau dezvoltate în cadrul componentelor programului. În acest scop, Comisia se asigură că contractele, acordurile și alte înțelegeri relevante cu privire la activitățile care ar putea duce la crearea sau dezvoltarea de astfel de active conțin dispoziții care să garanteze regimul de proprietate al Uniunii asupra activelor respective.

(2)   Alineatul (1) nu se aplică activelor corporale și necorporale constituite sau dezvoltate în cadrul componentelor programului în cazul cărora activitățile care ar putea duce la constituirea sau dezvoltarea de astfel de active:

| (a) | se desfășoară în temeiul unor granturi sau premii finanțate integral de Uniune; |
| --- | --- |

(a)

se desfășoară în temeiul unor granturi sau premii finanțate integral de Uniune;

| (b) | nu sunt finanțate integral de Uniune; sau |
| --- | --- |

(b)

nu sunt finanțate integral de Uniune; sau

| (c) | sunt legate de dezvoltarea, producția sau utilizarea unor receptoare PRS care includ IUEC sau componente ale unor astfel de receptoare. |
| --- | --- |

(c)

sunt legate de dezvoltarea, producția sau utilizarea unor receptoare PRS care includ IUEC sau componente ale unor astfel de receptoare.

(3)   Comisia se asigură că contractele, acordurile și alte înțelegeri cu privire la activitățile menționate la alineatul (2) de la prezentul articol cuprind dispoziții care stabilesc regimul adecvat de proprietate pentru activele respective și, în ceea ce privește alineatul (2) litera (c) de la prezentul articol, că acestea asigură faptul că Uniunea poate utiliza receptoarele PRS în conformitate cu Decizia nr. 1104/2011/UE.

(4)   Comisia urmărește să încheie contracte, acorduri sau alte înțelegeri cu părți terțe în ceea ce privește:

| (a) | drepturile de proprietate anterioare asupra activelor corporale și necorporale constituite sau dezvoltate în cadrul componentelor programului; |
| --- | --- |

(a)

drepturile de proprietate anterioare asupra activelor corporale și necorporale constituite sau dezvoltate în cadrul componentelor programului;

| (b) | achiziționarea drepturilor de proprietate sau de licență cu privire la alte active corporale și necorporale necesare pentru implementarea programului. |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea drepturilor de proprietate sau de licență cu privire la alte active corporale și necorporale necesare pentru implementarea programului.

(5)   Comisia asigură, prin intermediul unui cadru adecvat, utilizarea optimă a activelor corporale și necorporale menționate la alineatele (1) și (2) și deținute de Uniune.

(6)   În cazul în care activele menționate la alineatele (1) și (2) constau în drepturi de proprietate intelectuală, Comisia gestionează drepturile respective în cel mai eficient mod posibil, ținând seama de:

| (a) | necesitatea de a proteja și de a valorifica activele; |
| --- | --- |

(a)

necesitatea de a proteja și de a valorifica activele;

| (b) | interesele legitime ale tuturor părților interesate; |
| --- | --- |

(b)

interesele legitime ale tuturor părților interesate;

| (c) | necesitatea dezvoltării armonioase a piețelor și a noilor tehnologii; și |
| --- | --- |

(c)

necesitatea dezvoltării armonioase a piețelor și a noilor tehnologii; și

| (d) | necesitatea continuității serviciilor furnizate de componentele programului. |
| --- | --- |

(d)

necesitatea continuității serviciilor furnizate de componentele programului.

Comisia se asigură în special că acordurile, contractele și alte înțelegeri relevante includ posibilitatea de a transfera drepturile de proprietate intelectuală respective unor părți terțe sau de a acorda unor părți terțe licențe pentru drepturile respective, inclusiv creatorului proprietății intelectuale, și că agenția poate beneficia în mod liber de drepturile respective dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor care îi revin în temeiul prezentului regulament.

ACPF prevăzut la articolul 28 alineatul (4) sau acordurile de contribuție menționate la articolul 32 alineatul (1) conțin dispoziții relevante care să permită ESA și celorlalte entități cărora le-a fost încredințată execuția să utilizeze drepturile de proprietate intelectuală menționate la primul paragraf de la prezentul alineat, dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament și al condițiilor pentru utilizarea respectivă.

Articolul 10

Garanție

(1)   Fără a aduce atingere obligațiilor impuse de dispozițiile obligatorii din punct de vedere juridic, serviciile, datele și informațiile furnizate de componentele programului sunt furnizate fără nicio garanție implicită sau explicită în ceea ce privește calitatea, precizia, disponibilitatea, fiabilitatea, viteza și adecvarea în orice scop.

(2)   Comisia se asigură că utilizatorii serviciilor, datelor și informațiilor respective sunt informați într-un mod adecvat cu privire la alineatul (1).

TITLUL II

CONTRIBUȚIA ȘI MECANISMELE BUGETARE

Articolul 11

Buget

(1)   Pachetul financiar pentru implementarea programului pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2027 și pentru acoperirea riscurilor asociate, este de 14,880 miliarde EUR în prețuri curente.

Repartizarea sumei menționate la primul paragraf este defalcată pe următoarele categorii de cheltuieli:

| (a) | pentru Galileo și EGNOS: 9,017 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(a)

pentru Galileo și EGNOS: 9,017 miliarde EUR;

| (b) | pentru Copernicus: 5,421 miliarde EUR; |
| --- | --- |

(b)

pentru Copernicus: 5,421 miliarde EUR;

| (c) | pentru SSA și GOVSATCOM: 0,442 miliarde EUR. |
| --- | --- |

(c)

pentru SSA și GOVSATCOM: 0,442 miliarde EUR.

(2)   Comisia poate realoca fonduri între categoriile de cheltuieli menționate la alineatul (1) de la prezentul articol, în limitele unui plafon de 7,5 % din categoria de cheltuieli care primește fondurile sau din categoria care furnizează fondurile. Comisia, prin acte de punere în aplicare, poate realoca fonduri între categoriile de cheltuieli menționate la alineatul (1) de la prezentul articol atunci când respectiva realocare depășește o sumă cumulată mai mare de 7,5 % din suma alocată categoriei de cheltuieli care primește fondurile sau categoriei care furnizează fondurile. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

(3)   Măsurile suplimentare menționate la articolul 3 alineatul (2), și anume activitățile menționate la articolele 5 și 6, sunt finanțate în temeiul componentelor programului.

(4)   Creditele bugetare ale Uniunii alocate programului acoperă toate activitățile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor menționate la articolul 4. Cheltuielile respective pot acoperi:

| (a) | studii și reuniuni ale experților, în special pentru evaluarea respectării constrângerilor de cost și de timp; |
| --- | --- |

(a)

studii și reuniuni ale experților, în special pentru evaluarea respectării constrângerilor de cost și de timp;

| (b) | activități de informare și de comunicare, inclusiv comunicarea instituțională cu privire la prioritățile de politică ale Uniunii, dacă acestea au o legătură directă cu obiectivele prezentului regulament, în special în ceea ce privește crearea de sinergii cu alte politici ale Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

activități de informare și de comunicare, inclusiv comunicarea instituțională cu privire la prioritățile de politică ale Uniunii, dacă acestea au o legătură directă cu obiectivele prezentului regulament, în special în ceea ce privește crearea de sinergii cu alte politici ale Uniunii;

| (c) | rețelele de tehnologie a informației a căror funcție este de a prelucra sau de a partaja informații, precum și măsurile de gestionare administrativă, inclusiv în domeniul securității, puse în aplicare de Comisie; |
| --- | --- |

(c)

rețelele de tehnologie a informației a căror funcție este de a prelucra sau de a partaja informații, precum și măsurile de gestionare administrativă, inclusiv în domeniul securității, puse în aplicare de Comisie;

| (d) | asistența tehnică și administrativă pentru implementarea programului, de exemplu activități de pregătire, de monitorizare, de control, de audit și de evaluare, inclusiv sistemele corporative de tehnologie a informației. |
| --- | --- |

(d)

asistența tehnică și administrativă pentru implementarea programului, de exemplu activități de pregătire, de monitorizare, de control, de audit și de evaluare, inclusiv sistemele corporative de tehnologie a informației.

(5)   Acțiunile care beneficiază de finanțare cumulativă din partea mai multor programe ale Uniunii fac obiectul unui singur audit, care ia în considerare toate programele implicate și toate normele aplicabile respective ale acestora.

(6)   Angajamentele bugetare legate de program care privesc activități ce se desfășoară pe parcursul mai multor exerciții financiare se pot defalca pe mai multe exerciții financiare, în tranșe anuale.

(7)   Resursele alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate pot fi transferate, la cererea statului membru în cauză, către program, sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 26 din Regulamentul privind dispozițiile comune. Comisia execută aceste resurse direct, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (a) din Regulamentul financiar, sau indirect, în conformitate cu litera (c) de la paragraful menționat. Resursele respective sunt utilizate în beneficiul statului membru în cauză.

Articolul 12

Venituri alocate

(1)   Veniturile generate de componentele programului se varsă la bugetul Uniunii și se utilizează pentru finanțarea componentei care a generat venitul.

(2)   Statele membre pot să aloce unei componente a programului o contribuție financiară suplimentară pentru a acoperi elemente suplimentare, cu condiția ca astfel de elemente suplimentare să nu genereze sarcini financiare sau tehnice ori întârzieri pentru componenta în cauză. Comisia decide, prin acte de punere în aplicare, dacă condițiile respective au fost îndeplinite. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

(3)   Contribuția financiară suplimentară menționată la prezentul articol este tratată ca venit alocat extern în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din Regulamentul financiar.

Articolul 13

Implementarea și formele de finanțare din partea Uniunii

(1)   Programul este implementat prin gestiune directă în conformitate cu Regulamentul financiar sau prin gestiune indirectă cu organismele menționate la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) din Regulamentul financiar.

(2)   Programul poate furniza finanțare sub oricare dintre formele prevăzute în Regulamentul financiar, în special prin granturi, premii și achiziții publice. Totodată, acesta poate furniza finanțare sub formă de instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă.

(3)   În cazul în care bugetul programului Copernicus este executat prin gestiune indirectă, normele privind achizițiile publice ale entităților cărora li s-au încredințat sarcini de execuție bugetară se pot aplica în măsura permisă în temeiul articolelor 62 și 154 din Regulamentul financiar. Adaptările specifice necesare ale acestor norme privind achizițiile publice se definesc în acordurile de contribuție relevante.

TITLUL III

DISPOZIȚII FINANCIARE

CAPITOLUL I

Achiziții publice

Articolul 14

Principii aplicabile achizițiilor publice

(1)   În scopurile programului, în cadrul procedurilor de achiziții publice, autoritatea contractantă acționează în conformitate cu următoarele principii:

| (a) | promovarea, în toate statele membre, în întreaga Uniune și de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, a unei participări cât mai ample și cât mai deschise posibil a tuturor operatorilor economici, mai ales a întreprinderilor nou-înființate, a întreprinderilor intrate recent pe piață și a IMM-urilor, inclusiv în cazul subcontractării de către ofertanți; |
| --- | --- |

(a)

promovarea, în toate statele membre, în întreaga Uniune și de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, a unei participări cât mai ample și cât mai deschise posibil a tuturor operatorilor economici, mai ales a întreprinderilor nou-înființate, a întreprinderilor intrate recent pe piață și a IMM-urilor, inclusiv în cazul subcontractării de către ofertanți;

| (b) | asigurarea concurenței efective și, ori de câte ori este posibil, evitarea dependenței de un singur furnizor, în special în ceea ce privește echipamentele și serviciile critice, ținând seama de obiectivele reprezentate de independența tehnologică și de continuitatea serviciilor; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea concurenței efective și, ori de câte ori este posibil, evitarea dependenței de un singur furnizor, în special în ceea ce privește echipamentele și serviciile critice, ținând seama de obiectivele reprezentate de independența tehnologică și de continuitatea serviciilor;

| (c) | prin derogare de la articolul 167 din Regulamentul financiar, utilizarea, ori de câte ori este posibil, a mai multor surse de aprovizionare, pentru a asigura un control de ansamblu mai bun asupra tuturor componentelor programului, asupra costului acestora și asupra calendarelor lor respective; |
| --- | --- |

(c)

prin derogare de la articolul 167 din Regulamentul financiar, utilizarea, ori de câte ori este posibil, a mai multor surse de aprovizionare, pentru a asigura un control de ansamblu mai bun asupra tuturor componentelor programului, asupra costului acestora și asupra calendarelor lor respective;

| (d) | respectarea principiilor accesului liber și concurenței echitabile în întreg lanțul de aprovizionare industrială, lansarea de cereri de ofertă pe baza unor informații transparente și actualizate, comunicarea de informații clare privind normele și procedurile aplicabile în materie de achiziții publice, criteriile de selecție și de atribuire, precum și orice alte informații relevante care creează condiții de concurență echitabile pentru toți potențialii ofertanți, inclusiv pentru IMM-uri și întreprinderi nou-înființate; |
| --- | --- |

(d)

respectarea principiilor accesului liber și concurenței echitabile în întreg lanțul de aprovizionare industrială, lansarea de cereri de ofertă pe baza unor informații transparente și actualizate, comunicarea de informații clare privind normele și procedurile aplicabile în materie de achiziții publice, criteriile de selecție și de atribuire, precum și orice alte informații relevante care creează condiții de concurență echitabile pentru toți potențialii ofertanți, inclusiv pentru IMM-uri și întreprinderi nou-înființate;

| (e) | consolidarea autonomiei Uniunii, în special din punct de vedere tehnologic; |
| --- | --- |

(e)

consolidarea autonomiei Uniunii, în special din punct de vedere tehnologic;

| (f) | asigurarea conformității cu cerințele de securitate ale componentelor programului și participarea la protejarea intereselor esențiale de securitate ale Uniunii și ale statelor sale membre; |
| --- | --- |

(f)

asigurarea conformității cu cerințele de securitate ale componentelor programului și participarea la protejarea intereselor esențiale de securitate ale Uniunii și ale statelor sale membre;

| (g) | promovarea continuității și a fiabilității serviciilor; |
| --- | --- |

(g)

promovarea continuității și a fiabilității serviciilor;

| (h) | îndeplinirea criteriilor sociale și de mediu adecvate. |
| --- | --- |

(h)

îndeplinirea criteriilor sociale și de mediu adecvate.

(2)   Comisia de achiziții din cadrul Comisiei examinează procesul de achiziții publice pentru toate componentele programului și monitorizează execuția contractuală a bugetului Uniunii delegată entităților cărora le-a fost încredințată execuția. Este invitat, dacă este cazul, un reprezentant al fiecărei entități căreia i-a fost încredințată execuția.

Articolul 15

Contracte cu tranșe condiționate

(1)   În ceea ce privește activitățile operaționale și cele specifice infrastructurilor, autoritatea contractantă poate atribui un contract sub forma unui contract cu tranșe condiționate în conformitate cu prezentul articol.

(2)   Documentele achiziției pentru contractele cu tranșe condiționate se referă la elementele specifice contractelor cu tranșe condiționate. Acestea stabilesc, în special, obiectul contractului, prețul sau metodele de stabilire a acestuia și modalitățile de furnizare a lucrărilor, a bunurilor și a serviciilor pentru fiecare tranșă.

(3)   Un contract cu tranșe condiționate include:

| (a) | o tranșă fixă care are drept rezultat un angajament ferm privind furnizarea lucrărilor, a bunurilor sau a serviciilor contractate pentru această tranșă; și |
| --- | --- |

(a)

o tranșă fixă care are drept rezultat un angajament ferm privind furnizarea lucrărilor, a bunurilor sau a serviciilor contractate pentru această tranșă; și

| (b) | una sau mai multe tranșe condiționate, atât din punctul de vedere al bugetului, cât și din punctul de vedere al execuției. |
| --- | --- |

(b)

una sau mai multe tranșe condiționate, atât din punctul de vedere al bugetului, cât și din punctul de vedere al execuției.

(4)   Obligațiile din tranșa fixă și obligațiile din fiecare tranșă condiționată fac parte dintr-un ansamblu coerent, ținând seama de obligațiile din tranșele anterioare sau ulterioare.

(5)   Executarea fiecărei tranșe condiționate face obiectul unei decizii a autorității contractante, notificată contractantului în condițiile stabilite în contract.

Articolul 16

Contracte în regim de rambursări de costuri

(1)   Autoritatea contractantă poate opta pentru un contract încheiat parțial sau integral în regim de rambursări de costuri, în condițiile prevăzute la alineatul (3).

(2)   Prețul care urmează să fie achitat în cadrul unui contract în regim de rambursări de costuri este constituit din rambursarea:

| (a) | tuturor costurilor directe suportate efectiv de contractant ca urmare a executării contractului, cum ar fi cheltuielile cu forța de muncă, materialele, consumabilele și utilizarea echipamentelor și a infrastructurilor necesare executării contractului; |
| --- | --- |

(a)

tuturor costurilor directe suportate efectiv de contractant ca urmare a executării contractului, cum ar fi cheltuielile cu forța de muncă, materialele, consumabilele și utilizarea echipamentelor și a infrastructurilor necesare executării contractului;

| (b) | costurilor indirecte: |
| --- | --- |

(b)

costurilor indirecte:

| (c) | unui profit fix; și |
| --- | --- |

(c)

unui profit fix; și

| (d) | unui stimulent financiar adecvat bazat pe îndeplinirea obiectivelor legate de rezultate și de respectarea calendarului. |
| --- | --- |

(d)

unui stimulent financiar adecvat bazat pe îndeplinirea obiectivelor legate de rezultate și de respectarea calendarului.

(3)   Autoritatea contractantă poate opta pentru un contract încheiat parțial sau integral în regim de rambursări de costuri în cazurile în care este dificilă sau nepotrivită stabilirea unui preț fix exact din cauza incertitudinilor inerente executării contractului pentru că:

| (a) | contractul vizează elemente foarte complexe sau elemente care necesită utilizarea unei tehnologii noi și, prin urmare, implică un număr semnificativ de riscuri tehnice; sau |
| --- | --- |

(a)

contractul vizează elemente foarte complexe sau elemente care necesită utilizarea unei tehnologii noi și, prin urmare, implică un număr semnificativ de riscuri tehnice; sau

| (b) | din motive operaționale, activitățile care fac obiectul contractului trebuie demarate fără întârziere, chiar dacă nu se poate stabili încă un preț fix exact în totalitate, pentru că există riscuri semnificative sau pentru că executarea contractului depinde parțial de executarea altor contracte. |
| --- | --- |

(b)

din motive operaționale, activitățile care fac obiectul contractului trebuie demarate fără întârziere, chiar dacă nu se poate stabili încă un preț fix exact în totalitate, pentru că există riscuri semnificative sau pentru că executarea contractului depinde parțial de executarea altor contracte.

(4)   Contractele în regim de rambursări de costuri prevăd un plafon maxim de preț. Plafonul tarifar maxim al unui contract încheiat integral sau parțial în regim de rambursări de costuri este prețul maxim plătibil. Prețul poate fi modificat în conformitate cu articolul 172 din Regulamentul financiar.

Articolul 17

Subcontractare

(1)   Pentru a încuraja întreprinderile intrate recent pe piață, IMM-urile și întreprinderile nou-înființate și participarea lor transfrontalieră și pentru a oferi o acoperire geografică cât mai largă, protejând în același timp autonomia Uniunii, autoritatea contractantă solicită ofertantului să subcontracteze o parte a contractului printr-o procedură concurențială de ofertare, la nivelurile adecvate de subcontractare, altor întreprinderi decât cele care aparțin grupului ofertantului.

(2)   Ofertantul justifică orice derogare de la o cerere efectuată în conformitate cu alineatul (1).

(3)   Pentru contractele a căror valoare depășește 10 milioane EUR, autoritatea contractantă urmărește să asigure că cel puțin 30 % din valoarea contractului este subcontractată prin proceduri concurențiale de ofertare, la diferite niveluri de subcontractare, unor societăți din afara grupului ofertantului principal, în special pentru a permite participarea transfrontalieră a IMM-urilor. Comisia informează comitetul programului menționat la articolul 107 alineatul (1) cu privire la îndeplinirea respectivului obiectiv pentru contractele semnate după intrarea în vigoare a prezentului regulament.

CAPITOLUL II

Granturi, premii și operațiuni de finanțare mixtă

Articolul 18

Granturi și premii

(1)   Uniunea poate să acopere până la 100 % din costurile eligibile, fără a aduce atingere principiului cofinanțării.

(2)   Prin derogare de la articolul 181 alineatul (6) din Regulamentul financiar atunci când aplică rate forfetare, ordonatorul de credite responsabil poate autoriza sau impune finanțarea costurilor indirecte ale beneficiarului până la cel mult 25 % din totalul costurilor directe eligibile ale acțiunii.

(3)   În pofida alineatului (2) din prezentul articol, pot fi declarate costuri indirecte sub forma unei sume forfetare sau a unor costuri unitare, dacă acest lucru este prevăzut în programul de lucru menționat la articolul 100.

(4)   Prin derogare de la articolul 204 din Regulamentul financiar, cuantumul maxim al sprijinului financiar care poate fi plătit unei părți terțe nu poate depăși 200 000 EUR.

Articolul 19

Cereri de propuneri comune pentru granturi

(1)   Comisia sau o entitate căreia i-a fost încredințată execuția în contextul programului poate lansa o cerere de propuneri comună împreună cu entitățile, organismele sau persoanele menționate la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) din Regulamentul financiar.

(2)   În cazul unei cereri de propuneri comune menționate la alineatul (1) din prezentul articol:

| (a) | se aplică normele menționate în titlul VIII din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(a)

se aplică normele menționate în titlul VIII din Regulamentul financiar;

| (b) | la procedurile de evaluare participă un grup echilibrat de experți numiți de fiecare dintre părți; și |
| --- | --- |

(b)

la procedurile de evaluare participă un grup echilibrat de experți numiți de fiecare dintre părți; și

| (c) | comisiile de evaluare respectă articolul 150 din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(c)

comisiile de evaluare respectă articolul 150 din Regulamentul financiar.

(3)   Acordul de grant precizează regimul aplicabil drepturilor de proprietate intelectuală.

Articolul 20

Granturi pentru achiziții publice înainte de comercializare și pentru achiziții publice de soluții inovatoare

(1)   Unele acțiuni pot implica sau pot avea drept obiectiv principal achiziții publice înainte de comercializare sau achiziții publice de soluții inovatoare realizate de beneficiari care sunt autorități contractante sau entități contractante în sensul Directivelor 2014/24/UE (40), 2014/25/UE (41) și 2009/81/CE (42) ale Parlamentului European și ale Consiliului.

(2)   Procedurile privind achizițiile publice de soluții inovatoare:

| (a) | respectă principiile transparenței, nediscriminării, tratamentului egal, bunei gestiuni financiare și proporționalității, precum și normele privind concurența; |
| --- | --- |

(a)

respectă principiile transparenței, nediscriminării, tratamentului egal, bunei gestiuni financiare și proporționalității, precum și normele privind concurența;

| (b) | în cazul achizițiilor publice înainte de comercializare, pot prevedea condiții specifice, cum ar fi ca locul de desfășurare a activităților achiziționate să fie limitat la teritoriul statelor membre și al țărilor terțe care participă la program; |
| --- | --- |

(b)

în cazul achizițiilor publice înainte de comercializare, pot prevedea condiții specifice, cum ar fi ca locul de desfășurare a activităților achiziționate să fie limitat la teritoriul statelor membre și al țărilor terțe care participă la program;

| (c) | pot să autorizeze atribuirea de contracte multiple în cadrul aceleiași proceduri (aprovizionarea de la mai mulți furnizori); și |
| --- | --- |

(c)

pot să autorizeze atribuirea de contracte multiple în cadrul aceleiași proceduri (aprovizionarea de la mai mulți furnizori); și

| (d) | prevăd atribuirea contractelor către ofertantul (ofertanții) care prezintă cel mai bun raport calitate-preț, asigurând în același timp absența conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(d)

prevăd atribuirea contractelor către ofertantul (ofertanții) care prezintă cel mai bun raport calitate-preț, asigurând în același timp absența conflictelor de interese.

(3)   Contractantul care produce rezultate în achiziții publice înainte de comercializare deține cel puțin drepturile de proprietate intelectuală aferente rezultatelor. Autoritățile contractante beneficiază cel puțin de drepturi de acces la rezultate scutite de redevențe pentru uz propriu și de dreptul de a acorda sau de a solicita contractantului să acorde licențe neexclusive unor părți terțe în vederea exploatării rezultatelor pentru autoritatea contractantă în condiții echitabile și rezonabile, fără dreptul de a oferi sub-licențe. În cazul în care un contractant nu reușește să exploateze din punct de vedere comercial rezultatele într-o perioadă dată de timp după achiziția publică înainte de comercializare, specificată în contract, autoritățile contractante îi pot solicita acestuia să transfere orice drept de proprietate asupra rezultatelor către autoritățile contractante.

Articolul 21

Operațiuni de finanțare mixtă

Operațiunile de finanțare mixtă decise în cadrul programului se implementează în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/523 și cu titlul X din Regulamentul financiar.

CAPITOLUL III

Alte dispoziții financiare

Articolul 22

Finanțarea cumulativă și alternativă

(1)   O acțiune care a beneficiat de o contribuție în cadrul programului poate primi o contribuție și din partea altui program al Uniunii, cu condiția ca aceste contribuții să nu acopere aceleași costuri. Normele programului relevant al Uniunii se aplică contribuției corespunzătoare la acțiune. Finanțarea cumulativă nu depășește costurile eligibile totale ale acțiunii. Sprijinul din partea diferitelor programe ale Uniunii poate fi calculat pe bază proporțională în conformitate cu documentele care stabilesc condițiile de acordare a sprijinului.

(2)   Acțiunile cărora li s-a acordat o etichetă „marca de excelență” în cadrul programului pot beneficia de sprijin din Fondul european de dezvoltare regională sau din Fondul social european Plus, în conformitate cu articolul 73 alineatul (4) din Regulamentul privind dispozițiile comune, dacă acestea respectă următoarele condiții cumulative:

| (a) | au fost evaluate în cadrul unei cereri de propuneri lansate în cadrul programului; |
| --- | --- |

(a)

au fost evaluate în cadrul unei cereri de propuneri lansate în cadrul programului;

| (b) | respectă cerințele minime de calitate din respectiva cerere de propuneri; |
| --- | --- |

(b)

respectă cerințele minime de calitate din respectiva cerere de propuneri;

| (c) | nu pot fi finanțate în cadrul cererii de propuneri respective din cauza unor constrângeri bugetare. |
| --- | --- |

(c)

nu pot fi finanțate în cadrul cererii de propuneri respective din cauza unor constrângeri bugetare.

Articolul 23

Achiziții publice comune

(1)   În plus față de dispozițiile de la articolul 165 din Regulamentul financiar, Comisia sau agenția pot desfășura proceduri de achiziții publice comune cu ESA sau cu alte organizații internaționale implicate în implementarea componentelor programului.

(2)   Normele privind achizițiile publice aplicabile în temeiul articolului 165 din Regulamentul financiar se aplică prin analogie, cu condiția aplicării, în orice caz, a dispozițiilor procedurale aplicabile instituțiilor Uniunii.

Articolul 24

Condiții de eligibilitate și de participare pentru menținerea securității, a integrității și a rezilienței sistemelor operaționale ale Uniunii

(1)   Comisia aplică condițiile de eligibilitate și de participare prevăzute la alineatul (2) achizițiilor publice, granturilor sau premiilor care intră sub incidența prezentului titlu în cazul în care consideră că acest lucru este necesar și adecvat pentru a menține securitatea, integritatea și reziliența sistemelor operaționale ale Uniunii, ținând seama de obiectivul de a promova autonomia strategică a Uniunii, în special din punct de vedere tehnologic la nivelul tuturor tehnologiilor și lanțurilor valorice esențiale, menținând în același timp o economie deschisă.

Înainte de a aplica condițiile de eligibilitate și de participare în conformitate cu primul paragraf de la prezentul alineat, Comisia informează comitetul programului menționat la articolul 107 alineatul (1) litera (e) și ține seama în cea mai mare măsură de opiniile statelor membre cu privire la domeniul de aplicare și la justificarea condițiilor de eligibilitate și de participare respective.

(2)   Condițiile de eligibilitate și de participare sunt următoarele:

| (a) | entitatea juridică eligibilă este stabilită într-un stat membru și structurile sale de conducere executivă sunt stabilite în respectivul stat membru; |
| --- | --- |

(a)

entitatea juridică eligibilă este stabilită într-un stat membru și structurile sale de conducere executivă sunt stabilite în respectivul stat membru;

| (b) | entitatea juridică eligibilă se angajează să desfășoare toate activitățile relevante în unul sau mai multe state membre; și |
| --- | --- |

(b)

entitatea juridică eligibilă se angajează să desfășoare toate activitățile relevante în unul sau mai multe state membre; și

| (c) | entitatea juridică eligibilă nu este supusă controlului unei țări terțe sau al unei entități dintr-o țară terță. |
| --- | --- |

(c)

entitatea juridică eligibilă nu este supusă controlului unei țări terțe sau al unei entități dintr-o țară terță.

În sensul prezentului articol, „control” înseamnă capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra unei entități juridice în mod direct sau indirect prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice intermediare.

În sensul prezentului articol, „structură de conducere executivă” înseamnă organul unei entități juridice desemnat în conformitate cu dreptul intern și care, după caz, este subordonat directorului general sau oricărei alte persoane cu o putere decizională comparabilă și care este autorizat să stabilească strategia, obiectivele și direcția de ansamblu ale entității juridice și supervizează și monitorizează procesul decizional în materie de management.

(3)   Comisia poate acorda o derogare de la condițiile prevăzute la alineatul (2) primul paragraf litera (a) sau (b) pentru o anumită entitate juridică în urma unei evaluări bazate pe următoarele criterii cumulative:

| (a) | pentru anumite tehnologii, bunuri sau servicii necesare pentru activitățile menționate la alineatul (1), nu există soluții de înlocuire imediat disponibile în statele membre; |
| --- | --- |

(a)

pentru anumite tehnologii, bunuri sau servicii necesare pentru activitățile menționate la alineatul (1), nu există soluții de înlocuire imediat disponibile în statele membre;

| (b) | entitatea juridică este stabilită într-o țară care este membră a SEE sau a AELS și care a încheiat un acord internațional cu Uniunea, astfel cum se menționează la articolul 7, structurile de conducere executivă ale acesteia sunt stabilite în țara respectivă, iar activitățile legate de achizițiile publice, de granturi sau de premii sunt desfășurate în țara respectivă sau în una sau mai multe astfel de țări; și |
| --- | --- |

(b)

entitatea juridică este stabilită într-o țară care este membră a SEE sau a AELS și care a încheiat un acord internațional cu Uniunea, astfel cum se menționează la articolul 7, structurile de conducere executivă ale acesteia sunt stabilite în țara respectivă, iar activitățile legate de achizițiile publice, de granturi sau de premii sunt desfășurate în țara respectivă sau în una sau mai multe astfel de țări; și

| (c) | sunt puse în aplicare măsuri suficiente pentru a asigura protecția IUEC în temeiul articolului 43 și pentru a asigura integritatea, securitatea și reziliența componentelor programului, funcționarea și serviciile acestora. |
| --- | --- |

(c)

sunt puse în aplicare măsuri suficiente pentru a asigura protecția IUEC în temeiul articolului 43 și pentru a asigura integritatea, securitatea și reziliența componentelor programului, funcționarea și serviciile acestora.

Prin derogare de la primul paragraf litera (b) de la prezentul alineat, Comisia poate acorda o derogare de la condițiile prevăzute la alineatul (2) primul paragraf litera (a) sau (b) pentru o entitate juridică stabilită într-o țară terță care nu este membră a SEE sau a AELS în cazul în care nu sunt disponibile imediat soluții de înlocuire în țările care sunt membre ale SEE sau AELS și criteriile prevăzute la primul paragraf literele (a) și (c) sunt îndeplinite.

(4)   Comisia poate acorda o derogare de la condiția prevăzută la alineatul (2) primul paragraf litera (c) în cazul în care entitatea juridică stabilită într-un stat membru furnizează următoarele garanții:

| (a) | controlul asupra entității juridice nu este exercitat într-o manieră care împiedică sau limitează capacitatea acesteia:






  (i) | de a desfășura activitățile legate de achiziții publice, granturi sau premii; și |
| --- | --- | --- |

(a)

controlul asupra entității juridice nu este exercitat într-o manieră care împiedică sau limitează capacitatea acesteia:

(i)

de a desfășura activitățile legate de achiziții publice, granturi sau premii; și

| (ii) | de a obține rezultate, în special prin obligații de raportare; |
| --- | --- |

(ii)

de a obține rezultate, în special prin obligații de raportare;

| (b) | țara terță sau entitatea dintr-o țară terță care exercită controlul se angajează să se abțină de la exercitarea oricăror drepturi de control asupra entității juridice sau de la impunerea oricărei obligații de raportare entității juridice în legătură cu achiziția publică, grantul sau premiul; și |
| --- | --- |

(b)

țara terță sau entitatea dintr-o țară terță care exercită controlul se angajează să se abțină de la exercitarea oricăror drepturi de control asupra entității juridice sau de la impunerea oricărei obligații de raportare entității juridice în legătură cu achiziția publică, grantul sau premiul; și

| (c) | entitatea juridică respectă articolul 34 alineatul (7). |
| --- | --- |

(c)

entitatea juridică respectă articolul 34 alineatul (7).

(5)   Autoritățile competente ale statului membru în care este stabilită entitatea juridică evaluează dacă entitatea juridică respectă criteriile prevăzute la alineatul (3) litera (c) și garanțiile menționate la alineatul (4). Comisia respectă evaluarea respectivă.

(6)   Comisia furnizează comitetului programului menționat la articolul 107 alineatul (1) litera (e) următoarele elemente:

| (a) | domeniul de aplicare al condițiilor de eligibilitate și de participare menționate la alineatul (1) de la prezentul articol; |
| --- | --- |

(a)

domeniul de aplicare al condițiilor de eligibilitate și de participare menționate la alineatul (1) de la prezentul articol;

| (b) | detalii și justificări privind derogările acordate în conformitate cu prezentul articol; și |
| --- | --- |

(b)

detalii și justificări privind derogările acordate în conformitate cu prezentul articol; și

| (c) | evaluarea care a stat la baza unei derogări, sub rezerva alineatelor (3) și (4) de la prezentul articol, fără a divulga informații sensibile din punct de vedere comercial. |
| --- | --- |

(c)

evaluarea care a stat la baza unei derogări, sub rezerva alineatelor (3) și (4) de la prezentul articol, fără a divulga informații sensibile din punct de vedere comercial.

(7)   Condițiile prevăzute la alineatul (2), criteriile prevăzute la alineatul (3) și garanțiile prevăzute la alineatul (4) sunt incluse în documentele referitoare la achiziția publică, la grant sau la premiu, după caz și, în cazul achizițiilor publice, acestea se aplică întregului ciclu de viață al contractului rezultat.

(8)   Prezentul articol nu aduce atingere Deciziei nr. 1104/2011/UE și Deciziei delegate a Comisiei din 15.9.2015 (43), Regulamentului (UE) 2019/452, Deciziei 2013/488/UE și Deciziei (UE, Euratom) 2015/444 și nici verificărilor de securitate efectuate de către statele membre cu privire la entitățile juridice implicate în activități care necesită accesul la IUEC care fac obiectul actelor cu putere de lege și normelor administrative naționale aplicabile.

În cazul în care contractele rezultate din aplicarea prezentului articol sunt clasificate, condițiile de eligibilitate și de participare care urmează să fie aplicate de Comisie în conformitate cu alineatul (1) nu aduc atingere competenței autorităților naționale de securitate.

Prezentul articol nu aduce atingere procedurilor existente de autorizare de securitate industrială sau de autorizare de securitate a personalului desfășurate în cadrul unui stat membru și nici să le modifice sau să intre în contradicție cu ele.

Articolul 25

Protecția intereselor financiare ale Uniunii

În cazul în care o țară terță participă la program printr-o decizie adoptată în temeiul unui acord internațional sau în temeiul oricărui alt instrument juridic, țara terță în cauză acordă accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin. În cazul OLAF, aceste drepturi includ dreptul de a efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013.

TITLUL IV

GUVERNANȚA PROGRAMULUI

Articolul 26

Principiile de guvernanță

Guvernanța programului se bazează pe următoarele principii:

| (a) | repartizarea clară a sarcinilor și a responsabilităților între entitățile implicate în implementarea fiecărei componente și măsuri ale programului, în special între statele membre, Comisie, agenție, agenție, ESA și EUMETSAT, folosind competențele fiecărei organizații și evitând suprapunerea sarcinilor și a responsabilităților; |
| --- | --- |

(a)

repartizarea clară a sarcinilor și a responsabilităților între entitățile implicate în implementarea fiecărei componente și măsuri ale programului, în special între statele membre, Comisie, agenție, agenție, ESA și EUMETSAT, folosind competențele fiecărei organizații și evitând suprapunerea sarcinilor și a responsabilităților;

| (b) | relevanța structurii de guvernanță în raport cu nevoile specifice ale fiecărei componente și măsuri ale programului, după caz; |
| --- | --- |

(b)

relevanța structurii de guvernanță în raport cu nevoile specifice ale fiecărei componente și măsuri ale programului, după caz;

| (c) | controlul ferm al programului, inclusiv respectarea strictă a costurilor, a calendarului și a performanței de către toate entitățile, în limitele rolurilor și sarcinilor lor respective, în conformitate cu prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

controlul ferm al programului, inclusiv respectarea strictă a costurilor, a calendarului și a performanței de către toate entitățile, în limitele rolurilor și sarcinilor lor respective, în conformitate cu prezentul regulament;

| (d) | gestionarea transparentă și eficientă din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

(d)

gestionarea transparentă și eficientă din punctul de vedere al costurilor;

| (e) | continuitatea serviciului și continuitatea necesară a infrastructurii, inclusiv protecția împotriva amenințărilor relevante; |
| --- | --- |

(e)

continuitatea serviciului și continuitatea necesară a infrastructurii, inclusiv protecția împotriva amenințărilor relevante;

| (f) | luarea sistematică și structurată în considerare a necesităților utilizatorilor datelor, informațiilor și serviciilor furnizate de componentele programului, precum și a evoluțiilor științifice și tehnologice conexe; |
| --- | --- |

(f)

luarea sistematică și structurată în considerare a necesităților utilizatorilor datelor, informațiilor și serviciilor furnizate de componentele programului, precum și a evoluțiilor științifice și tehnologice conexe;

| (g) | eforturi constante de a controla și de a reduce riscurile. |
| --- | --- |

(g)

eforturi constante de a controla și de a reduce riscurile.

Articolul 27

Rolul statelor membre

(1)   State membre pot participa la program. Statele membre care participă la program contribuie cu competențe tehnice, expertiză și asistență, în special în domeniul siguranței și al securității sau, dacă este adecvat și posibil, punând la dispoziția Uniunii datele, informațiile, serviciile și infrastructurile de care dispun sau care sunt amplasate pe teritoriul lor, inclusiv asigurând accesul și utilizarea eficiente și fără obstacole a datelor Copernicus in situ și cooperând cu Comisia în vederea îmbunătățirii disponibilității datelor Copernicus in situ necesare programului, având în vedere licențele și obligațiile aplicabile.

(2)   Comisia poate încredința sarcini specifice organizațiilor din statele membre, prin intermediul acordurilor de contribuție, în cazul în care aceste organizații au fost desemnate de statul membru în cauză. Comisia adoptă deciziile privind contribuția referitoare la acordurile de contribuție prin acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 107 alineatul (2).

(3)   În anumite circumstanțe justificate în mod corespunzător, pentru sarcinile menționate la articolul 29, agenția poate încredința sarcini specifice organizațiilor din statele membre, prin intermediul acordurilor de contribuție, în cazul în care aceste organizații au fost desemnate de statul membru în cauză.

(4)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a asigura buna funcționare a programului, inclusiv ajutând la protejarea, la nivelul adecvat, a frecvențelor necesare pentru program.

(5)   Statele membre și Comisia pot coopera pentru a extinde utilizarea datelor, a informațiilor și a serviciilor furnizate de componentele programului.

(6)   Ori de câte ori este posibil, contribuția statelor membre la Forumul utilizatorilor menționat la articolul 107 alineatul (6) se bazează pe o consultare sistematică și coordonată a comunităților de utilizatori finali la nivel național, în special în ceea ce privește Galileo, EGNOS și Copernicus.

(7)   Statele membre și Comisia cooperează pentru dezvoltarea componentei Copernicus in situ și a serviciilor de calibrare terestră necesare pentru adoptarea sistemelor spațiale și pentru facilitarea utilizării la întregul lor potențial a seturilor de date Copernicus in situ și de referință, pe baza capacităților existente.

(8)   În domeniul securității, statele membre îndeplinesc sarcinile prevăzute la articolul 34 alineatul (6).

Articolul 28

Rolul Comisiei

(1)   Comisia deține responsabilitatea globală pentru implementarea programului, inclusiv în domeniul securității, fără a aduce atingere prerogativelor statelor membre în domeniul securității naționale. În conformitate cu prezentul regulament, Comisia stabilește prioritățile și evoluția pe termen lung a programului, potrivit cerințelor utilizatorilor, și supraveghează implementarea acestuia, fără a aduce atingere celorlalte politici ale Uniunii.

(2)   Comisia gestionează orice componentă sau subcomponentă a programului care nu a fost încredințată unei alte entități, în special GOVSATCOM, subcomponenta NEO, subcomponenta SWE și activitățile menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (d).

(3)   Comisia asigură împărțirea clară a sarcinilor și responsabilităților între diferitele entități implicate în program și coordonează activitățile entităților respective. Comisia se asigură, de asemenea, că toate entitățile cărora le-a fost încredințată execuția și care sunt implicate în implementarea programului protejează interesele Uniunii, garantează buna gestiune a fondurilor Uniunii și respectă Regulamentul financiar și prezentul regulament.

(4)   Comisia încheie cu agenția și, ținând seama de acordul-cadru din 2004, cu ESA, un ACPF, astfel cum se prevede la articolul 130 din Regulamentul financiar.

(5)   Dacă acest lucru este necesar pentru buna funcționare a programului și pentru furnizarea în bune condiții a serviciilor oferite de componentele programului, Comisia stabilește, prin acte de punere în aplicare, cerințele tehnice și operaționale necesare pentru implementarea și evoluția componentelor respective și a serviciilor furnizate de acestea, după consultarea utilizatorilor, inclusiv prin intermediul Forumului utilizatorilor menționat la articolul 107 alineatul (6), precum și a altor părți interesate. Atunci când stabilește cerințele tehnice și operaționale respective, Comisia evită reducerea nivelului general de securitate și asigură în mod imperativ retrocompatibilitatea cerințelor.

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

(6)   Fără a aduce atingere sarcinilor agenției sau ale altor entități cărora le-a fost încredințată execuția, Comisia se asigură că adoptarea și utilizarea datelor și serviciilor furnizate de componentele programului sunt promovate și maximizate în sectoarele public și privat, inclusiv prin sprijinirea dezvoltării adecvate a serviciilor respective și a unor interfețe ușor de utilizat și prin favorizarea unui mediu stabil pe termen lung. Ea dezvoltă sinergii adecvate între aplicațiile diferitelor componente ale programului și asigură complementaritatea, coerența, sinergia și legăturile dintre program și alte acțiuni și programe ale Uniunii.

(7)   Dacă este cazul, Comisia asigură coerența activităților realizate în contextul programului cu activitățile desfășurate în domeniul spațial la nivelul Uniunii, național sau internațional. Ea încurajează cooperarea dintre statele membre și, dacă este relevant pentru program, facilitează convergența capacităților și a evoluțiilor lor tehnologice în domeniul spațial. În acest scop, dacă este cazul și în domeniul lor de competență respectiv, Comisia cooperează cu agenția și cu ESA.

(8)   Comisia informează comitetul programului menționat la articolul 107 cu privire la rezultatele intermediare și finale ale evaluării oricăror proceduri de achiziții publice și ale oricăror contracte, inclusiv cele a căror executare a fost subcontractată, cu entități publice sau private.

Articolul 29

Rolul agenției

(1)   Agenția are următoarele sarcini proprii:

| (a) | să asigure, prin intermediul consiliului său de acreditare de securitate, acreditarea de securitate a tuturor componentelor programului, în conformitate cu capitolul II din titlul V; |
| --- | --- |

(a)

să asigure, prin intermediul consiliului său de acreditare de securitate, acreditarea de securitate a tuturor componentelor programului, în conformitate cu capitolul II din titlul V;

| (b) | să îndeplinească sarcinile menționate la articolul 34 alineatele (3) și (5); |
| --- | --- |

(b)

să îndeplinească sarcinile menționate la articolul 34 alineatele (3) și (5);

| (c) | să desfășoare activități de comunicare, de dezvoltare a pieței și de promovare cu privire la serviciile oferite de Galileo și de EGNOS, în special activități legate de penetrarea pe piață și coordonarea nevoilor utilizatorilor; |
| --- | --- |

(c)

să desfășoare activități de comunicare, de dezvoltare a pieței și de promovare cu privire la serviciile oferite de Galileo și de EGNOS, în special activități legate de penetrarea pe piață și coordonarea nevoilor utilizatorilor;

| (d) | să desfășoare activități de comunicare, de dezvoltare a pieței și de promovare cu privire la datele, informațiile și serviciile oferite de Copernicus, fără a aduce atingere activităților desfășurate de alte entități cărora le-a fost încredințată execuția și de Comisie; |
| --- | --- |

(d)

să desfășoare activități de comunicare, de dezvoltare a pieței și de promovare cu privire la datele, informațiile și serviciile oferite de Copernicus, fără a aduce atingere activităților desfășurate de alte entități cărora le-a fost încredințată execuția și de Comisie;

| (e) | să îi furnizeze expertiză Comisiei, inclusiv pentru pregătirea priorităților de cercetare din aval în domeniul spațial. |
| --- | --- |

(e)

să îi furnizeze expertiză Comisiei, inclusiv pentru pregătirea priorităților de cercetare din aval în domeniul spațial.

(2)   Comisia îi încredințează agenției următoarele sarcini:

| (a) | gestionarea exploatării EGNOS și Galileo, astfel cum se prevede la articolul 44; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea exploatării EGNOS și Galileo, astfel cum se prevede la articolul 44;

| (b) | coordonarea generală a aspectelor GOVSATCOM legate de utilizatori, în strânsă colaborare cu statele membre, agențiile relevante ale Uniunii, cu SEAE și alte entități, în scopul misiunilor și operațiilor de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

(b)

coordonarea generală a aspectelor GOVSATCOM legate de utilizatori, în strânsă colaborare cu statele membre, agențiile relevante ale Uniunii, cu SEAE și alte entități, în scopul misiunilor și operațiilor de gestionare a crizelor;

| (c) | implementarea activităților legate de dezvoltarea de aplicații în aval bazate pe componentele programului și a elementelor fundamentale și a aplicațiilor integrate bazate pe datele și serviciile furnizate de Galileo, EGNOS și Copernicus, inclusiv în cazul în care finanțarea a fost pusă la dispoziție pentru astfel de activități în contextul Orizont Europa sau, după caz, pentru îndeplinirea obiectivelor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- |

(c)

implementarea activităților legate de dezvoltarea de aplicații în aval bazate pe componentele programului și a elementelor fundamentale și a aplicațiilor integrate bazate pe datele și serviciile furnizate de Galileo, EGNOS și Copernicus, inclusiv în cazul în care finanțarea a fost pusă la dispoziție pentru astfel de activități în contextul Orizont Europa sau, după caz, pentru îndeplinirea obiectivelor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (b);

| (d) | desfășurarea de activități legate de utilizarea de către utilizatori a datelor, informațiilor și serviciilor oferite de componentele programului, altele decât Galileo și EGNOS, fără a aduce atingere activităților Copernicus și serviciilor Copernicus, încredințate altor entități; |
| --- | --- |

(d)

desfășurarea de activități legate de utilizarea de către utilizatori a datelor, informațiilor și serviciilor oferite de componentele programului, altele decât Galileo și EGNOS, fără a aduce atingere activităților Copernicus și serviciilor Copernicus, încredințate altor entități;

| (e) | acțiunile specifice menționate la articolul 6. |
| --- | --- |

(e)

acțiunile specifice menționate la articolul 6.

(3)   În temeiul evaluărilor menționate la articolul 102 alineatul (5), Comisia îi poate încredința și alte sarcini agenției, cu condiția ca acestea să nu dubleze activitățile desfășurate de alte entități cărora le-a fost încredințată execuția în contextul programului și cu condiția ca sarcinile respective să aibă scopul de a îmbunătăți eficiența implementării activităților programului.

(4)   Ori de câte ori i se încredințează activități agenției, se asigură resursele financiare, umane și administrative adecvate pentru implementarea lor.

(5)   Prin derogare de la articolul 62 alineatul (1) din Regulamentul financiar și sub rezerva evaluării de către Comisie a protecției intereselor Uniunii, agenția poate încredința, prin intermediul acordurilor de contribuție, activități specifice altor entități, în domeniile care sunt de competența lor respectivă, în condițiile de gestiune indirectă care i se aplică Comisiei.

Articolul 30

Rolul ESA

(1)   ESA i se încredințează următoarele sarcini, cu condiția să fie protejat interesul Uniunii:

| (a) | în ceea ce privește Copernicus:






  (i) | coordonarea componentei spațiale și a implementării componentei spațiale și a evoluției acesteia; |
| --- | --- | --- |

(a)

în ceea ce privește Copernicus:

(i)

coordonarea componentei spațiale și a implementării componentei spațiale și a evoluției acesteia;

| (ii) | proiectarea, dezvoltarea și construirea infrastructurii spațiale a Copernicus, inclusiv exploatarea infrastructurii respective și achizițiile conexe, cu excepția cazului în care respectivele exploatări sunt realizate de alte entități; și |
| --- | --- |

(ii)

proiectarea, dezvoltarea și construirea infrastructurii spațiale a Copernicus, inclusiv exploatarea infrastructurii respective și achizițiile conexe, cu excepția cazului în care respectivele exploatări sunt realizate de alte entități; și

| (iii) | după caz, furnizarea accesului la datele de la terți; |
| --- | --- |

(iii)

după caz, furnizarea accesului la datele de la terți;

| (b) | în ceea ce privește Galileo și EGNOS: evoluția și proiectarea sistemelor și dezvoltarea unor părți ale segmentului terestru și ale sateliților, inclusiv testarea și validarea; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește Galileo și EGNOS: evoluția și proiectarea sistemelor și dezvoltarea unor părți ale segmentului terestru și ale sateliților, inclusiv testarea și validarea;

| (c) | în ceea ce privește toate componentele programului: activități de cercetare și de dezvoltare în amonte în domeniile de expertiză ale ESA. |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește toate componentele programului: activități de cercetare și de dezvoltare în amonte în domeniile de expertiză ale ESA.

(2)   Pe baza unei evaluări a Comisiei, ESA i se pot încredința alte sarcini în funcție de necesitățile programului, cu condiția ca respectivele sarcini să nu dubleze activitățile desfășurate de o altă entitate căreia i-a fost încredințată execuția în contextul programului și ca sarcinile respective să aibă scopul de a îmbunătăți eficiența implementării activităților programului.

(3)   Fără a aduce atingere ACPF-ului prevăzut la articolul 31, Comisia sau agenția îi poate solicita EAS să ofere expertiză tehnică și informațiile necesare pentru îndeplinirea sarcinilor atribuite lor prin prezentul regulament în condiții care trebuie convenite de comun acord.

Articolul 31

Acordul-cadru de parteneriat financiar

(1)   ACPF-ul menționat la articolul 28 alineatul (4):

| (a) | definește clar rolurile, responsabilitățile și obligațiile Comisiei, ale agenției și ale ESA legate de fiecare componentă a programului și mecanismele necesare de coordonare și control; |
| --- | --- |

(a)

definește clar rolurile, responsabilitățile și obligațiile Comisiei, ale agenției și ale ESA legate de fiecare componentă a programului și mecanismele necesare de coordonare și control;

| (b) | impune aplicarea de către ESA a normelor de securitate ale Uniunii definite în acordurile de securitate încheiate de Uniune și instituțiile și agențiile sale cu ESA, în special în ceea ce privește prelucrarea informațiilor clasificate; |
| --- | --- |

(b)

impune aplicarea de către ESA a normelor de securitate ale Uniunii definite în acordurile de securitate încheiate de Uniune și instituțiile și agențiile sale cu ESA, în special în ceea ce privește prelucrarea informațiilor clasificate;

| (c) | precizează condițiile de gestionare a fondurilor încredințate ESA, în special în privința achizițiilor publice, inclusiv aplicarea normelor Uniunii privind achizițiile, în contextul procedurii de achiziții în numele Uniunii și pentru Uniune, sau aplicarea normelor entității căreia i-a fost încredințată execuția în conformitate cu articolul 154 din Regulamentul financiar, procedurile de gestionare, rezultatele preconizate măsurate prin indicatori de performanță, măsurile aplicabile în caz de executare necorespunzătoare sau frauduloasă a contractelor în ceea ce privește costurile, calendarul și rezultatele, precum și strategia de comunicare și regimul proprietății asupra tuturor activelor corporale și necorporale; respectivele condiții sunt în conformitate cu titlurile III și V din prezentul regulament și cu Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(c)

precizează condițiile de gestionare a fondurilor încredințate ESA, în special în privința achizițiilor publice, inclusiv aplicarea normelor Uniunii privind achizițiile, în contextul procedurii de achiziții în numele Uniunii și pentru Uniune, sau aplicarea normelor entității căreia i-a fost încredințată execuția în conformitate cu articolul 154 din Regulamentul financiar, procedurile de gestionare, rezultatele preconizate măsurate prin indicatori de performanță, măsurile aplicabile în caz de executare necorespunzătoare sau frauduloasă a contractelor în ceea ce privește costurile, calendarul și rezultatele, precum și strategia de comunicare și regimul proprietății asupra tuturor activelor corporale și necorporale; respectivele condiții sunt în conformitate cu titlurile III și V din prezentul regulament și cu Regulamentul financiar;

| (d) | impune ca, în cazul în care este creat un consiliu de evaluare a ofertelor de către agenție sau de către ESA pentru o achiziție efectuată în temeiul ACPF-ului, experți din partea Comisiei și, dacă este cazul, din partea altei entități căreia i-a fost încredințată execuția să participe, în calitate de membri, la reuniunile consiliului de evaluare a ofertelor. Această participare nu aduce atingere independenței tehnice a consiliului de evaluare a ofertelor; |
| --- | --- |

(d)

impune ca, în cazul în care este creat un consiliu de evaluare a ofertelor de către agenție sau de către ESA pentru o achiziție efectuată în temeiul ACPF-ului, experți din partea Comisiei și, dacă este cazul, din partea altei entități căreia i-a fost încredințată execuția să participe, în calitate de membri, la reuniunile consiliului de evaluare a ofertelor. Această participare nu aduce atingere independenței tehnice a consiliului de evaluare a ofertelor;

| (e) | stabilește măsuri de monitorizare și de control, care includ în special;






  (i) | un sistem de anticipare a costurilor; |
| --- | --- | --- |

(e)

stabilește măsuri de monitorizare și de control, care includ în special;

(i)

un sistem de anticipare a costurilor;

| (ii) | informarea sistematică a Comisiei sau, după caz, a agenției cu privire la costuri și la calendar; și |
| --- | --- |

(ii)

informarea sistematică a Comisiei sau, după caz, a agenției cu privire la costuri și la calendar; și

| (iii) | în eventualitatea unei discrepanțe între bugetele, performanța și calendarele planificate, acțiuni corective care să asigure îndeplinirea sarcinilor în limitele bugetelor alocate; |
| --- | --- |

(iii)

în eventualitatea unei discrepanțe între bugetele, performanța și calendarele planificate, acțiuni corective care să asigure îndeplinirea sarcinilor în limitele bugetelor alocate;

| (f) | stabilește principiile pentru remunerarea ESA pentru fiecare componentă a programului, care este proporțională cu condițiile în care sunt puse în aplicare acțiunile, ținând seama în mod corespunzător de situațiile de criză și de fragilitate și, după caz, este bazată pe performanță; remunerarea respectivă acoperă numai cheltuielile generale care sunt asociate activităților încredințate ESA de Uniune; |
| --- | --- |

(f)

stabilește principiile pentru remunerarea ESA pentru fiecare componentă a programului, care este proporțională cu condițiile în care sunt puse în aplicare acțiunile, ținând seama în mod corespunzător de situațiile de criză și de fragilitate și, după caz, este bazată pe performanță; remunerarea respectivă acoperă numai cheltuielile generale care sunt asociate activităților încredințate ESA de Uniune;

| (g) | prevede ca ESA să ia măsurile necesare pentru a asigura protecția intereselor Uniunii și pentru a respecta deciziile luate de Comisie pentru fiecare componentă a programului în vederea aplicării prezentului regulament. |
| --- | --- |

(g)

prevede ca ESA să ia măsurile necesare pentru a asigura protecția intereselor Uniunii și pentru a respecta deciziile luate de Comisie pentru fiecare componentă a programului în vederea aplicării prezentului regulament.

(2)   Comisia decide cu privire la ACPF prin acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3). Parlamentul European și Consiliul sunt informate pe deplin cu privire la ACPF cu mult timp înainte de încheierea acestuia și cu privire la punerea în aplicare a acestuia.

(3)   În temeiul ACPF-ului menționat la alineatul (1) de la prezentul articol, sarcinile menționate la articolul 29 alineatele (2) și (3) se încredințează agenției, iar sarcinile menționate la articolul 30 alineatul (1) sunt încredințate ESA prin intermediul unor acorduri de contribuție. Comisia adoptă decizia privind contribuția referitoare la acordurile de contribuție prin acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 107 alineatul (2). Parlamentul European și Consiliul sunt informate pe deplin cu privire la acordurile de contribuție cu mult timp înainte de încheierea acestora și cu privire la punerea în aplicare a acestora.

Articolul 32

Rolul EUMETSAT și al altor entități

(1)   Comisia poate încredința executarea următoarelor sarcini, integral sau parțial, prin intermediul unor acorduri de contribuție, altor entități decât cele menționate la articolele 29 și 30:

| (a) | îmbunătățirea, pregătirea operațiunilor și exploatarea infrastructurii spațiale a componentei Copernicus sau a unor părți ale acesteia și, după caz, gestionarea accesului la datele din misiunile contribuitoare, care poate fi încredințată EUMETSAT; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățirea, pregătirea operațiunilor și exploatarea infrastructurii spațiale a componentei Copernicus sau a unor părți ale acesteia și, după caz, gestionarea accesului la datele din misiunile contribuitoare, care poate fi încredințată EUMETSAT;

| (b) | implementarea serviciilor Copernicus sau a unor părți ale acestora, unor agenții, organisme sau organizații relevante, cum ar fi Agenția Europeană de Mediu, Frontex, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă, SATCEN și Centrul european pentru prognoze meteorologice pe termen mediu; sarcinile încredințate acestor agenții, organisme sau organizații sunt îndeplinite în amplasamente de pe teritoriul Uniunii; o agenție, un organism sau o organizație care este deja în curs de a transfera către teritoriul Uniunii sarcinile care i-au fost încredințate poate să își îndeplinească în continuare sarcinile respective într-un amplasament din afara Uniunii pentru o perioadă limitată, care se încheie cel târziu la 31 decembrie 2023. |
| --- | --- |

(b)

implementarea serviciilor Copernicus sau a unor părți ale acestora, unor agenții, organisme sau organizații relevante, cum ar fi Agenția Europeană de Mediu, Frontex, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă, SATCEN și Centrul european pentru prognoze meteorologice pe termen mediu; sarcinile încredințate acestor agenții, organisme sau organizații sunt îndeplinite în amplasamente de pe teritoriul Uniunii; o agenție, un organism sau o organizație care este deja în curs de a transfera către teritoriul Uniunii sarcinile care i-au fost încredințate poate să își îndeplinească în continuare sarcinile respective într-un amplasament din afara Uniunii pentru o perioadă limitată, care se încheie cel târziu la 31 decembrie 2023.

(2)   Criteriile de selectare a unor astfel de entități cărora le-a fost încredințată execuția reflectă în special capacitatea acestora de a asigura continuitatea și, dacă este cazul, securitatea operațiunilor, fără perturbarea activităților programului.

(3)   Ori de câte ori este posibil, condițiile acordurilor de contribuție menționate la alineatul (1) de la prezentul articol sunt în concordanță cu condițiile ACPF-ului menționate la articolul 31 alineatul (1).

(4)   Comitetul programului este consultat cu privire la decizia de contribuție referitoare la acordul de contribuție menționat la alineatul (1) de la prezentul articol, în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 107 alineatul (2). Comitetul programului este informat în prealabil cu privire la acordurile de contribuție care urmează să fie încheiate între Uniune, reprezentată de Comisie, și entitățile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol.

TITLUL V

SECURITATEA PROGRAMULUI

CAPITOLUL I

Securitatea programului

Articolul 33

Principiile securității

Securitatea programului se bazează pe următoarele principii:

| (a) | să țină seama de experiența statelor membre în domeniul securității și să se inspire din cele mai bune practici ale acestora; |
| --- | --- |

(a)

să țină seama de experiența statelor membre în domeniul securității și să se inspire din cele mai bune practici ale acestora;

| (b) | să utilizeze normele în materie de securitate ale Consiliului și ale Comisiei, care prevăd, printre altele, o separare între funcțiile operaționale și cele asociate acreditării. |
| --- | --- |

(b)

să utilizeze normele în materie de securitate ale Consiliului și ale Comisiei, care prevăd, printre altele, o separare între funcțiile operaționale și cele asociate acreditării.

Articolul 34

Guvernanța securității

(1)   În domeniul său de competență, Comisia, cu sprijinul agenției, asigură un nivel înalt de securitate în ceea ce privește, în special:

| (a) | protejarea infrastructurii, atât terestre, cât și spațiale, și a furnizării serviciilor, mai ales împotriva atacurilor fizice sau cibernetice, inclusiv a interferențelor în fluxurile de date; |
| --- | --- |

(a)

protejarea infrastructurii, atât terestre, cât și spațiale, și a furnizării serviciilor, mai ales împotriva atacurilor fizice sau cibernetice, inclusiv a interferențelor în fluxurile de date;

| (b) | controlarea și gestionarea transferurilor de tehnologie; |
| --- | --- |

(b)

controlarea și gestionarea transferurilor de tehnologie;

| (c) | dezvoltarea și menținerea în cadrul Uniunii a competențelor și a know-how-ului dobândite; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea și menținerea în cadrul Uniunii a competențelor și a know-how-ului dobândite;

| (d) | protejarea informațiilor sensibile neclasificate și a informațiilor clasificate. |
| --- | --- |

(d)

protejarea informațiilor sensibile neclasificate și a informațiilor clasificate.

(2)   În sensul alineatului (1) de la prezentul articol, Comisia se asigură că pentru fiecare dintre componentele programului se realizează o analiză a riscurilor și a amenințărilor. Pe baza respectivei analize, Comisia stabilește, până la sfârșitul anului 2023, prin acte de punere în aplicare, pentru fiecare dintre componentele programului, cerințele de securitate generale. Atunci când face acest lucru, Comisia ține seama de impactul acestor cerințe asupra bunei funcționări a componentei respective, în special în ceea ce privește costurile, gestionarea riscurilor și calendarul, se asigură că nivelul general de securitate nu este redus și că funcționarea echipamentelor existente bazate pe componenta respectivă nu este subminată și ia în considerare riscurile în materie de securitate cibernetică. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

După intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia comunică o listă orientativă a actelor de punere în aplicare care urmează să fie prezentate comitetului programului și discutate de acesta în configurația sa în materie de securitate. Respectiva listă este însoțită de un calendar orientativ de prezentare a actelor de punere în aplicare respective.

(3)   Entitatea responsabilă cu gestionarea unei componente a programului este responsabilă cu securitatea operațională a componentei respective și, în acest scop, realizează analiza riscurilor și a amenințărilor și desfășoară toate activitățile necesare pentru a asigura și a monitoriza securitatea componentei respective, în special stabilirea specificațiilor tehnice și a procedurilor operaționale, și monitorizează conformitatea acestora cu cerințele de securitate generale menționate la alineatul (2) de la prezentul articol. În temeiul articolului 29, pentru Galileo și EGNOS, entitatea respectivă este agenția.

(4)   Pe baza analizei riscurilor și a amenințărilor, Comisia stabilește, după caz, o structură destinată să monitorizeze securitatea și să respecte instrucțiunile elaborate în cadrul domeniului de aplicare al Deciziei (PESC) 2021/698. Structura funcționează în conformitate cu cerințele de securitate menționate la alineatul (2). Pentru Galileo, această structură este Centrul de monitorizare a securității Galileo.

(5)   Agenția:

| (a) | asigură acreditarea de securitate a tuturor componentelor programului în conformitate cu capitolul II din prezentul titlu și fără a aduce prejudiciu competențelor statelor membre; |
| --- | --- |

(a)

asigură acreditarea de securitate a tuturor componentelor programului în conformitate cu capitolul II din prezentul titlu și fără a aduce prejudiciu competențelor statelor membre;

| (b) | asigură funcționarea Centrului de monitorizare a securității Galileo în conformitate cu cerințele menționate la alineatul (2) de la prezentul articol și cu instrucțiunile elaborate în cadrul domeniului de aplicare al Deciziei (PESC) 2021/698; |
| --- | --- |

(b)

asigură funcționarea Centrului de monitorizare a securității Galileo în conformitate cu cerințele menționate la alineatul (2) de la prezentul articol și cu instrucțiunile elaborate în cadrul domeniului de aplicare al Deciziei (PESC) 2021/698;

| (c) | îndeplinește sarcinile care i-au fost încredințate în temeiul Deciziei nr. 1104/2011/UE; |
| --- | --- |

(c)

îndeplinește sarcinile care i-au fost încredințate în temeiul Deciziei nr. 1104/2011/UE;

| (d) | furnizează Comisiei expertiză tehnică și îi pune la dispoziție orice informații necesare pentru executarea sarcinilor sale în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(d)

furnizează Comisiei expertiză tehnică și îi pune la dispoziție orice informații necesare pentru executarea sarcinilor sale în temeiul prezentului regulament.

(6)   Pentru a asigura protecția infrastructurilor terestre care fac parte integrantă din program și care se află pe teritoriul lor, statele membre:

| (a) | iau măsuri care sunt cel puțin echivalente cu cele necesare pentru:






  (i) | protecția infrastructurilor critice europene în sensul Directivei 2008/114/CE a Consiliului (44); și |
| --- | --- | --- |

(a)

iau măsuri care sunt cel puțin echivalente cu cele necesare pentru:

(i)

protecția infrastructurilor critice europene în sensul Directivei 2008/114/CE a Consiliului (44); și

| (ii) | protecția propriilor infrastructuri critice naționale; |
| --- | --- |

(ii)

protecția propriilor infrastructuri critice naționale;

| (b) | îndeplinesc sarcinile de acreditare de securitate menționate la articolul 42 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(b)

îndeplinesc sarcinile de acreditare de securitate menționate la articolul 42 din prezentul regulament.

(7)   Entitățile implicate în program iau toate măsurile necesare, ținând seama și de problemele identificate în analiza riscurilor, pentru a asigura securitatea programului.

Articolul 35

Securitatea sistemelor și a serviciilor desfășurate

În toate cazurile în care exploatarea sistemelor poate aduce atingere securității Uniunii sau a statelor membre ale acesteia, se aplică procedurile prevăzute în Decizia (PESC) 2021/698.

CAPITOLUL II

Acreditarea de securitate

Articolul 36

Autoritatea pentru acreditarea de securitate

Consiliul de acreditare de securitate instituit în cadrul agenției este autoritatea pentru acreditarea de securitate în cazul tuturor componentelor programului.

Articolul 37

Principiile generale ale acreditării de securitate

Activitățile de acreditare de securitate pentru toate componentele programului se desfășoară în conformitate cu următoarele principii:

| (a) | activitățile și deciziile de acreditare de securitate sunt efectuate și, respectiv, adoptate într-un context de responsabilitate colectivă pentru securitatea Uniunii și a statelor membre; |
| --- | --- |

(a)

activitățile și deciziile de acreditare de securitate sunt efectuate și, respectiv, adoptate într-un context de responsabilitate colectivă pentru securitatea Uniunii și a statelor membre;

| (b) | se depun eforturi pentru a se ajunge prin consens la deciziile luate în cadrul consiliului de acreditare de securitate; |
| --- | --- |

(b)

se depun eforturi pentru a se ajunge prin consens la deciziile luate în cadrul consiliului de acreditare de securitate;

| (c) | activitățile de acreditare de securitate se desfășoară prin utilizarea unei abordări de evaluare și de gestionare a riscurilor, având în vedere riscurile pentru securitatea componentei în cauză, precum și impactul oricărei măsuri de atenuare a riscurilor asupra costurilor sau a calendarului, ținând seama de obiectivul de a nu scădea nivelul general de securitate al respectivei componente; |
| --- | --- |

(c)

activitățile de acreditare de securitate se desfășoară prin utilizarea unei abordări de evaluare și de gestionare a riscurilor, având în vedere riscurile pentru securitatea componentei în cauză, precum și impactul oricărei măsuri de atenuare a riscurilor asupra costurilor sau a calendarului, ținând seama de obiectivul de a nu scădea nivelul general de securitate al respectivei componente;

| (d) | deciziile consiliului de acreditare de securitate în ceea ce privește acreditarea de securitate sunt elaborate și luate de specialiști care sunt calificați corespunzător în domeniul acreditării unor sisteme complexe, au un nivel corespunzător de autorizare de securitate și care își desfășoară activitatea cu obiectivitate; |
| --- | --- |

(d)

deciziile consiliului de acreditare de securitate în ceea ce privește acreditarea de securitate sunt elaborate și luate de specialiști care sunt calificați corespunzător în domeniul acreditării unor sisteme complexe, au un nivel corespunzător de autorizare de securitate și care își desfășoară activitatea cu obiectivitate;

| (e) | se depun eforturi pentru a fi consultate toate părțile relevante care au un interes în chestiuni legate de securitate pentru componenta în cauză; |
| --- | --- |

(e)

se depun eforturi pentru a fi consultate toate părțile relevante care au un interes în chestiuni legate de securitate pentru componenta în cauză;

| (f) | activitățile de acreditare de securitate sunt desfășurate de toate părțile interesate relevante pentru componenta în cauză în conformitate cu o strategie de acreditare de securitate, fără a aduce atingere rolului Comisiei; |
| --- | --- |

(f)

activitățile de acreditare de securitate sunt desfășurate de toate părțile interesate relevante pentru componenta în cauză în conformitate cu o strategie de acreditare de securitate, fără a aduce atingere rolului Comisiei;

| (g) | deciziile consiliului de acreditare de securitate în ceea ce privește acreditarea de securitate se bazează, în conformitate cu procesul definit în strategia de acreditare de securitate relevantă definită de consiliul respectiv, pe deciziile locale privind acreditarea de securitate luate de autoritățile naționale de acreditare de securitate respective ale statelor membre; |
| --- | --- |

(g)

deciziile consiliului de acreditare de securitate în ceea ce privește acreditarea de securitate se bazează, în conformitate cu procesul definit în strategia de acreditare de securitate relevantă definită de consiliul respectiv, pe deciziile locale privind acreditarea de securitate luate de autoritățile naționale de acreditare de securitate respective ale statelor membre;

| (h) | un proces de monitorizare permanent, transparent și pe deplin inteligibil asigură faptul că se cunosc riscurile de securitate aferente componentei în cauză, că sunt definite măsuri de securitate pentru reducerea unor astfel de riscuri la un nivel acceptabil, având în vedere necesitățile în materie de securitate ale Uniunii și ale statelor sale membre și în scopul bunei funcționări a componentei, precum și faptul că aceste măsuri sunt aplicate în conformitate cu conceptul de apărare în adâncime. Eficacitatea acestor măsuri este evaluată în permanență. Procesul referitor la evaluarea și gestionarea riscurilor de securitate se desfășoară sub forma unui proces iterativ, reunind părțile interesate aferente componentei în cauză; |
| --- | --- |

(h)

un proces de monitorizare permanent, transparent și pe deplin inteligibil asigură faptul că se cunosc riscurile de securitate aferente componentei în cauză, că sunt definite măsuri de securitate pentru reducerea unor astfel de riscuri la un nivel acceptabil, având în vedere necesitățile în materie de securitate ale Uniunii și ale statelor sale membre și în scopul bunei funcționări a componentei, precum și faptul că aceste măsuri sunt aplicate în conformitate cu conceptul de apărare în adâncime. Eficacitatea acestor măsuri este evaluată în permanență. Procesul referitor la evaluarea și gestionarea riscurilor de securitate se desfășoară sub forma unui proces iterativ, reunind părțile interesate aferente componentei în cauză;

| (i) | consiliul de acreditare de securitate ia decizii privind acreditarea de securitate în mod strict independent, inclusiv față de Comisie și de celelalte organisme responsabile cu implementarea componentei în cauză și cu furnizarea serviciilor conexe, precum și față de directorul executiv și de consiliul de administrație al agenției; |
| --- | --- |

(i)

consiliul de acreditare de securitate ia decizii privind acreditarea de securitate în mod strict independent, inclusiv față de Comisie și de celelalte organisme responsabile cu implementarea componentei în cauză și cu furnizarea serviciilor conexe, precum și față de directorul executiv și de consiliul de administrație al agenției;

| (j) | activitățile de acreditare de securitate sunt efectuate ținând seama în mod corespunzător de necesitatea unei coordonări adecvate între Comisie și autoritățile responsabile cu punerea în aplicare a normelor în materie de securitate; |
| --- | --- |

(j)

activitățile de acreditare de securitate sunt efectuate ținând seama în mod corespunzător de necesitatea unei coordonări adecvate între Comisie și autoritățile responsabile cu punerea în aplicare a normelor în materie de securitate;

| (k) | acreditarea de securitate a EGNOS realizată de consiliul de acreditare de securitate nu aduce atingere activităților de acreditare desfășurate, pentru aviație, de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației. |
| --- | --- |

(k)

acreditarea de securitate a EGNOS realizată de consiliul de acreditare de securitate nu aduce atingere activităților de acreditare desfășurate, pentru aviație, de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației.

Articolul 38

Sarcinile consiliului de acreditare de securitate

(1)   Consiliul de acreditare de securitate își îndeplinește sarcinile fără a aduce atingere responsabilităților Comisiei sau celor încredințate celorlalte organisme ale agenției, în special în ceea ce privește chestiunile referitoare la securitate, și fără a aduce atingere competențelor statelor membre în ceea ce privește acreditarea de securitate.

(2)   Consiliul de acreditare de securitate îndeplinește următoarele sarcini:

| (a) | definirea și aprobarea unei strategii de acreditare de securitate, care stabilește:






  (i) | domeniul de aplicare al activităților necesare pentru realizarea și menținerea acreditării componentelor programului sau a unor părți ale respectivelor componente și a oricăror interconexiuni între ele și alte sisteme sau componente; |
| --- | --- | --- |

(a)

definirea și aprobarea unei strategii de acreditare de securitate, care stabilește:

(i)

domeniul de aplicare al activităților necesare pentru realizarea și menținerea acreditării componentelor programului sau a unor părți ale respectivelor componente și a oricăror interconexiuni între ele și alte sisteme sau componente;

| (ii) | un proces de acreditare de securitate pentru componentele programului sau părți ale respectivelor componente, care să aibă un nivel de detaliu proporțional cu nivelul necesar de asigurare și care să precizeze în mod clar condițiile de acreditare; |
| --- | --- |

(ii)

un proces de acreditare de securitate pentru componentele programului sau părți ale respectivelor componente, care să aibă un nivel de detaliu proporțional cu nivelul necesar de asigurare și care să precizeze în mod clar condițiile de acreditare;

| (iii) | rolul părților interesate relevante implicate în procesul de acreditare; |
| --- | --- |

(iii)

rolul părților interesate relevante implicate în procesul de acreditare;

| (iv) | un calendar de acreditare care să respecte etapele componentelor programului, mai ales în ceea ce privește instalarea infrastructurilor, furnizarea serviciilor și evoluția; |
| --- | --- |

(iv)

un calendar de acreditare care să respecte etapele componentelor programului, mai ales în ceea ce privește instalarea infrastructurilor, furnizarea serviciilor și evoluția;

| (v) | principiile acreditării de securitate pentru rețelele conectate la sisteme instituite în cadrul componentelor programului sau pentru părți ale respectivelor componente și pentru echipamentele conectate la sistemele instituite de respectivele componente, care este efectuată de entitățile naționale ale statelor membre competente în materie de securitate; |
| --- | --- |

(v)

principiile acreditării de securitate pentru rețelele conectate la sisteme instituite în cadrul componentelor programului sau pentru părți ale respectivelor componente și pentru echipamentele conectate la sistemele instituite de respectivele componente, care este efectuată de entitățile naționale ale statelor membre competente în materie de securitate;

| (b) | luarea deciziilor privind acreditarea de securitate, în special în ceea ce privește aprobarea lansărilor de sateliți, autorizarea exploatării sistemelor create în cadrul componentelor programului sau a elementelor respectivelor componente, în diferitele lor configurații și pentru diversele servicii pe care le furnizează, inclusiv până la semnalul în spațiu, precum și autorizarea exploatării stațiilor terestre. |
| --- | --- |

(b)

luarea deciziilor privind acreditarea de securitate, în special în ceea ce privește aprobarea lansărilor de sateliți, autorizarea exploatării sistemelor create în cadrul componentelor programului sau a elementelor respectivelor componente, în diferitele lor configurații și pentru diversele servicii pe care le furnizează, inclusiv până la semnalul în spațiu, precum și autorizarea exploatării stațiilor terestre.

| (c) | luarea deciziilor privind rețelele și echipamentele conectate la serviciul PRS menționat la articolul 45 sau conectate la orice alt serviciu securizat care decurge din componentele programului, doar privind autorizarea organismelor să dezvolte sau să producă module de securitate PRS, receptoare PRS sau tehnologii PRS sensibile sau orice alte tehnologii sau echipamente care trebuie verificate în temeiul cerințelor de securitate generale menționate la articolul 34 alineatul (2), ținând seama de consilierea furnizată de entitățile naționale competente în ceea ce privește securitatea și riscurile de securitate în general; |
| --- | --- |

(c)

luarea deciziilor privind rețelele și echipamentele conectate la serviciul PRS menționat la articolul 45 sau conectate la orice alt serviciu securizat care decurge din componentele programului, doar privind autorizarea organismelor să dezvolte sau să producă module de securitate PRS, receptoare PRS sau tehnologii PRS sensibile sau orice alte tehnologii sau echipamente care trebuie verificate în temeiul cerințelor de securitate generale menționate la articolul 34 alineatul (2), ținând seama de consilierea furnizată de entitățile naționale competente în ceea ce privește securitatea și riscurile de securitate în general;

| (d) | examinarea și, cu excepția documentelor pe care Comisia urmează să le adopte în temeiul articolului 34 alineatul (2) din prezentul regulament și al articolului 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE, aprobarea tuturor documentelor referitoare la acreditarea de securitate; |
| --- | --- |

(d)

examinarea și, cu excepția documentelor pe care Comisia urmează să le adopte în temeiul articolului 34 alineatul (2) din prezentul regulament și al articolului 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE, aprobarea tuturor documentelor referitoare la acreditarea de securitate;

| (e) | oferirea de consiliere Comisiei, în domeniul său de competență, în privința elaborării proiectelor de texte pentru actele menționate la articolul 34 alineatul (2) din prezentul regulament și la articolul 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE, inclusiv pentru instituirea procedurilor operaționale de securitate, și prezentarea unei declarații care să conțină poziția sa finală; |
| --- | --- |

(e)

oferirea de consiliere Comisiei, în domeniul său de competență, în privința elaborării proiectelor de texte pentru actele menționate la articolul 34 alineatul (2) din prezentul regulament și la articolul 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE, inclusiv pentru instituirea procedurilor operaționale de securitate, și prezentarea unei declarații care să conțină poziția sa finală;

| (f) | examinarea și aprobarea evaluării riscurilor de securitate, elaborată în conformitate cu procesul de monitorizare menționat la articolul 37 litera (h) din prezentul regulament, ținând seama de conformitatea cu documentele menționate la litera (c) de la prezentul alineat și cu cele elaborate în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) din prezentul regulament și cu articolul 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE; de asemenea, cooperarea cu Comisia în vederea definirii unor măsuri de atenuare a riscurilor; |
| --- | --- |

(f)

examinarea și aprobarea evaluării riscurilor de securitate, elaborată în conformitate cu procesul de monitorizare menționat la articolul 37 litera (h) din prezentul regulament, ținând seama de conformitatea cu documentele menționate la litera (c) de la prezentul alineat și cu cele elaborate în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) din prezentul regulament și cu articolul 8 din Decizia nr. 1104/2011/UE; de asemenea, cooperarea cu Comisia în vederea definirii unor măsuri de atenuare a riscurilor;

| (g) | verificarea punerii în aplicare a măsurilor de securitate în legătură cu acreditarea de securitate a componentelor programului, prin efectuarea sau finanțarea unor evaluări, inspecții, audituri sau reexaminări de securitate, în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(g)

verificarea punerii în aplicare a măsurilor de securitate în legătură cu acreditarea de securitate a componentelor programului, prin efectuarea sau finanțarea unor evaluări, inspecții, audituri sau reexaminări de securitate, în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) din prezentul regulament;

| (h) | confirmarea selecției produselor și măsurilor aprobate care protejează împotriva interceptărilor audio electronice (TEMPEST) și a selecției produselor criptografice aprobate utilizate pentru asigurarea securității componentelor programului; |
| --- | --- |

(h)

confirmarea selecției produselor și măsurilor aprobate care protejează împotriva interceptărilor audio electronice (TEMPEST) și a selecției produselor criptografice aprobate utilizate pentru asigurarea securității componentelor programului;

| (i) | aprobarea sau, după caz, participarea la aprobarea în comun, împreună cu entitățile relevante competente în materie de securitate, a interconexiunii dintre sistemele create în cadrul componentelor programului sau în cadrul părților respectivelor componente și alte sisteme; |
| --- | --- |

(i)

aprobarea sau, după caz, participarea la aprobarea în comun, împreună cu entitățile relevante competente în materie de securitate, a interconexiunii dintre sistemele create în cadrul componentelor programului sau în cadrul părților respectivelor componente și alte sisteme;

| (j) | convenirea, împreună cu statul membru în cauză, a modelului pentru controlul accesului menționat la articolul 42 alineatul (4); |
| --- | --- |

(j)

convenirea, împreună cu statul membru în cauză, a modelului pentru controlul accesului menționat la articolul 42 alineatul (4);

| (k) | elaborarea de rapoarte de risc și informarea Comisiei, a consiliului de administrație și a directorului executiv în legătură cu evaluarea sa privind riscurile și, de asemenea, oferirea de consiliere acestora în privința opțiunilor de tratare a riscurilor reziduale pentru o anumită decizie privind acreditarea de securitate; |
| --- | --- |

(k)

elaborarea de rapoarte de risc și informarea Comisiei, a consiliului de administrație și a directorului executiv în legătură cu evaluarea sa privind riscurile și, de asemenea, oferirea de consiliere acestora în privința opțiunilor de tratare a riscurilor reziduale pentru o anumită decizie privind acreditarea de securitate;

| (l) | în strânsă colaborare cu Comisia, sprijinirea Consiliului și a Înaltului Reprezentant în ceea ce privește punerea în aplicare a Deciziei (PESC) 2021/698, la solicitarea expresă a Consiliului sau a Înaltului Reprezentant; |
| --- | --- |

(l)

în strânsă colaborare cu Comisia, sprijinirea Consiliului și a Înaltului Reprezentant în ceea ce privește punerea în aplicare a Deciziei (PESC) 2021/698, la solicitarea expresă a Consiliului sau a Înaltului Reprezentant;

| (m) | desfășurarea de consultări care sunt necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale; |
| --- | --- |

(m)

desfășurarea de consultări care sunt necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale;

| (n) | adoptarea și publicarea regulamentului său de procedură. |
| --- | --- |

(n)

adoptarea și publicarea regulamentului său de procedură.

(3)   Fără a aduce atingere competențelor și responsabilităților statelor membre, se instituie un organism subordonat special care reprezintă statele membre, sub supravegherea consiliului de acreditare de securitate, pentru a îndeplini, în special, următoarele sarcini:

| (a) | gestionarea codurilor de zbor în cadrul programului; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea codurilor de zbor în cadrul programului;

| (b) | verificarea, monitorizarea și evaluarea stabilirii și a aplicării procedurilor de contabilizare, de prelucrare securizată, de stocare, de distribuire și de eliminare a codurilor PRS ale Galileo. |
| --- | --- |

(b)

verificarea, monitorizarea și evaluarea stabilirii și a aplicării procedurilor de contabilizare, de prelucrare securizată, de stocare, de distribuire și de eliminare a codurilor PRS ale Galileo.

Articolul 39

Componența consiliului de acreditare de securitate

(1)   Consiliul de acreditare de securitate este alcătuit dintr-un reprezentant al fiecărui stat membru, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant al Înaltului Reprezentant. Mandatul membrilor consiliului de acreditare de securitate este de patru ani și poate fi reînnoit.

(2)   Participarea la reuniunile consiliului de acreditare de securitate se bazează pe principiul necesității de a cunoaște. Dacă este cazul, la reuniunile consiliului de acreditare de securitate pot fi invitați să asiste, în calitate de observatori, reprezentanți ai ESA și reprezentanți ai agenției care nu sunt implicați în acreditarea de securitate. În mod excepțional, reprezentanți ai agențiilor Uniunii, ai țărilor terțe sau ai organizațiilor internaționale pot fi, de asemenea, invitați să participe la reuniunile consiliului de acreditare de securitate în calitate de observatori pentru aspecte care privesc în mod direct respectivele țări terțe sau organizații internaționale, în special aspecte referitoare la infrastructura care le aparține sau care se află pe teritoriul lor. Modalitățile practice pentru această participare a reprezentanților țărilor terțe sau ai organizațiilor internaționale, precum și condițiile de participare se stabilesc în acordurile relevante și sunt conforme cu regulamentul de procedură al consiliului de acreditare de securitate.

Articolul 40

Regulile de vot ale consiliului de acreditare de securitate

Dacă nu se poate ajunge la un consens conform principiului general menționat la articolul 37 litera (b) din prezentul regulament, consiliul de acreditare de securitate adoptă deciziile cu majoritate calificată, în conformitate cu articolul 16 din TUE. Reprezentantul Comisiei și reprezentantul Înaltului Reprezentant nu participă la vot. Președintele consiliului de acreditare de securitate semnează, în numele consiliului de acreditare de securitate, deciziile adoptate de consiliul de acreditare de securitate.

Articolul 41

Comunicarea și impactul deciziilor consiliului de acreditare de securitate

(1)   Deciziile consiliului de acreditare de securitate sunt adresate Comisiei.

(2)   Comisia informează în permanență consiliul de acreditare de securitate cu privire la impactul oricăror decizii avute în vedere de consiliul de acreditare de securitate asupra funcționării corespunzătoare a componentelor programului și cu privire la punerea în aplicare a planurilor de tratare a riscurilor reziduale. Consiliul de acreditare de securitate ia act de toate informațiile de acest gen primite din partea Comisiei.

(3)   Comisia informează Parlamentul European și Consiliul, fără întârziere, cu privire la impactul adoptării deciziilor privind acreditarea de securitate asupra funcționării corespunzătoare a componentelor programului. În cazul în care consideră că o decizie adoptată de consiliul de acreditare de securitate ar putea avea un efect semnificativ asupra funcționării corespunzătoare a acestor componente, de exemplu în privința costurilor, a calendarului sau a performanței, Comisia informează de îndată Parlamentul European și Consiliul.

(4)   Consiliul de administrație este informat periodic cu privire la evoluția lucrărilor consiliului de acreditare de securitate.

(5)   Calendarul lucrărilor consiliului de acreditare de securitate nu creează obstacole pentru calendarul de activități prevăzut în programul de lucru menționat la articolul 100.

Articolul 42

Rolul statelor membre în ceea ce privește acreditarea de securitate

(1)   Statele membre transmit consiliului de acreditare de securitate toate informațiile pe care le consideră relevante în scopul acreditării de securitate.

(2)   În acord cu autoritățile naționale competente în materie de securitate și sub supravegherea acestora, statele membre permit ca persoanele autorizate în mod corespunzător desemnate de consiliul de acreditare de securitate să aibă acces la orice informații și la orice zone și amplasamente legate de securitatea sistemelor care intră în jurisdicția lor, în conformitate cu actele cu putere de lege și cu normele lor administrative naționale, inclusiv în scopul inspecțiilor, al auditurilor și al testelor de securitate hotărâte de consiliul de acreditare de securitate, precum și al procesului de monitorizare a riscurilor de securitate menționat la articolul 37 litera (h). Respectivul acces se acordă fără nicio discriminare pe motiv de naționalitate la adresa resortisanților statelor membre.

(3)   Auditurile și testele menționate la alineatul (2) se efectuează în conformitate cu următoarele principii:

| (a) | se subliniază importanța securității și a gestionării eficace a riscurilor în cadrul entităților inspectate; |
| --- | --- |

(a)

se subliniază importanța securității și a gestionării eficace a riscurilor în cadrul entităților inspectate;

| (b) | se recomandă contramăsuri pentru a atenua impactul specific al pierderii confidențialității, a integrității sau a disponibilității informațiilor clasificate. |
| --- | --- |

(b)

se recomandă contramăsuri pentru a atenua impactul specific al pierderii confidențialității, a integrității sau a disponibilității informațiilor clasificate.

(4)   Fiecare stat membru este responsabil cu crearea unui model pentru controlul accesului, care evidențiază sau enumeră zonele sau amplasamentele ce urmează să fie acreditate. Modelul pentru controlul accesului este stabilit de comun acord în prealabil de statele membre și consiliul de acreditare de securitate, garantându-se astfel faptul că toate statele membre asigură același nivel de control al accesului.

(5)   Statele membre sunt responsabile, la nivel local, pentru acreditarea de securitate a amplasamentelor care se află pe teritoriul lor și care fac parte din perimetrul de acreditare de securitate aferent componentelor programului și raportează, în acest scop, către consiliul de acreditare de securitate.

CAPITOLUL III

Protecția informațiilor clasificate

Articolul 43

Protecția informațiilor clasificate

(1)   Schimbul de informații clasificate legate de program face obiectul existenței unui acord internațional între Uniune și o țară terță sau o organizație internațională privind schimbul de informații clasificate sau, după caz, a unui mecanism privind schimbul de informații clasificate la care participă instituția sau organul competent al Uniunii și autoritățile competente ale unei țări terțe sau o organizație internațională, precum și obiectul condițiilor prevăzute de acordul sau mecanismul respectiv.

(2)   Persoanele fizice rezidente în țări terțe și persoanele juridice stabilite în țări terțe pot lucra cu IUEC referitoare la program numai dacă li se aplică, în țările terțe respective, reglementări în materie de securitate care asigură un grad de protecție cel puțin echivalent celui asigurat de normele de securitate ale Comisiei prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444 și de normele de securitate ale Consiliului prevăzute în anexele la Decizia 2013/488/UE. Echivalența reglementărilor în materie de securitate aplicate într-o țară terță sau în cadrul unei organizații internaționale este definită printr-un acord privind securitatea informațiilor, inclusiv, dacă este relevant, aspecte legate de securitatea industrială, încheiat între Uniune și țara terță sau organizația internațională respectivă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din TFUE și ținând seama de articolul 13 din Decizia 2013/488/UE.

(3)   Fără a aduce atingere articolului 13 din Decizia 2013/488/UE și normelor care reglementează domeniul securității industriale, stabilite în Decizia (UE, Euratom) 2015/444, se poate acorda, de la caz la caz, acces la IUEC, atunci când se consideră necesar, unei persoane fizice sau unei persoane juridice, unei țări terțe sau unei organizații internaționale, în funcție de natura și de conținutul informațiilor respective, de necesitatea de a cunoaște aplicabilă destinatarului lor și de măsura în care acest lucru este în avantajul Uniunii.

TITLUL VI

GALILEO ȘI EGNOS

Articolul 44

Acțiuni eligibile

Exploatarea Galileo și EGNOS cuprinde următoarele acțiuni eligibile:

| (a) | gestionarea, exploatarea, întreținerea, îmbunătățirea continuă, evoluția și protejarea infrastructurii spațiale, inclusiv modernizările și gestionarea uzurii morale; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea, exploatarea, întreținerea, îmbunătățirea continuă, evoluția și protejarea infrastructurii spațiale, inclusiv modernizările și gestionarea uzurii morale;

| (b) | gestionarea, exploatarea, întreținerea, îmbunătățirea continuă, evoluția și protejarea infrastructurii terestre, în special a centrelor și stațiilor terestre menționate în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/413 sau în Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1406 a Comisiei (45), a rețelelor, inclusiv modernizările și gestionarea uzurii morale; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea, exploatarea, întreținerea, îmbunătățirea continuă, evoluția și protejarea infrastructurii terestre, în special a centrelor și stațiilor terestre menționate în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/413 sau în Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1406 a Comisiei (45), a rețelelor, inclusiv modernizările și gestionarea uzurii morale;

45

| (c) | dezvoltarea generațiilor viitoare ale sistemelor și evoluția serviciilor furnizate de Galileo și de EGNOS, inclusiv ținând seama de nevoile părților interesate relevante; acest lucru nu aduce atingere viitoarelor decizii privind perspectivele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea generațiilor viitoare ale sistemelor și evoluția serviciilor furnizate de Galileo și de EGNOS, inclusiv ținând seama de nevoile părților interesate relevante; acest lucru nu aduce atingere viitoarelor decizii privind perspectivele financiare ale Uniunii;

| (d) | sprijinirea dezvoltării de aplicații în avalul programelor Galileo și EGNOS și a dezvoltării și evoluției elementelor tehnologice fundamentale, cum ar fi chipseturile și receptoarele compatibile cu Galileo; |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea dezvoltării de aplicații în avalul programelor Galileo și EGNOS și a dezvoltării și evoluției elementelor tehnologice fundamentale, cum ar fi chipseturile și receptoarele compatibile cu Galileo;

| (e) | sprijinirea activităților de certificare și de standardizare legate de Galileo și de EGNOS, în special în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

(e)

sprijinirea activităților de certificare și de standardizare legate de Galileo și de EGNOS, în special în sectorul transporturilor;

| (f) | punerea permanentă la dispoziție a serviciilor furnizate de Galileo și de EGNOS și, în complementaritate cu inițiativele statelor membre și cu inițiativele din sectorul privat, dezvoltarea pieței serviciilor respective, în special, în vederea maximizării beneficiilor socioeconomice menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- |

(f)

punerea permanentă la dispoziție a serviciilor furnizate de Galileo și de EGNOS și, în complementaritate cu inițiativele statelor membre și cu inițiativele din sectorul privat, dezvoltarea pieței serviciilor respective, în special, în vederea maximizării beneficiilor socioeconomice menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (b);

| (g) | cooperarea cu alte sisteme regionale sau globale de navigație prin satelit, inclusiv pentru facilitarea compatibilității și a interoperabilității; |
| --- | --- |

(g)

cooperarea cu alte sisteme regionale sau globale de navigație prin satelit, inclusiv pentru facilitarea compatibilității și a interoperabilității;

| (h) | elementele pentru monitorizarea fiabilității sistemelor și a exploatării lor, precum și a performanței serviciilor; |
| --- | --- |

(h)

elementele pentru monitorizarea fiabilității sistemelor și a exploatării lor, precum și a performanței serviciilor;

| (i) | activitățile legate de furnizarea serviciilor și de coordonarea extinderii acoperirii lor. |
| --- | --- |

(i)

activitățile legate de furnizarea serviciilor și de coordonarea extinderii acoperirii lor.

Articolul 45

Serviciile furnizate de Galileo

(1)   Serviciile furnizate de Galileo cuprind:

| (a) | un serviciu deschis Galileo (Galileo open service – GOS), care este gratuit pentru utilizatori și furnizează informații de poziționare și de sincronizare destinate în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de mare volum concepute pentru uzul consumatorilor; |
| --- | --- |

(a)

un serviciu deschis Galileo (Galileo open service – GOS), care este gratuit pentru utilizatori și furnizează informații de poziționare și de sincronizare destinate în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de mare volum concepute pentru uzul consumatorilor;

| (b) | un serviciu de mare precizie (high-accuracy service – HAS), care este gratuit pentru utilizatori și furnizează, prin date suplimentare difuzate într-o bandă de frecvență suplimentară, informații de poziționare și de sincronizare de mare precizie destinate în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de uz profesional sau comercial; |
| --- | --- |

(b)

un serviciu de mare precizie (high-accuracy service – HAS), care este gratuit pentru utilizatori și furnizează, prin date suplimentare difuzate într-o bandă de frecvență suplimentară, informații de poziționare și de sincronizare de mare precizie destinate în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de uz profesional sau comercial;

| (c) | un serviciu de autentificare a semnalelor (signal authentication service – SAS), bazat pe codurile criptate conținute în semnale, destinat în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de uz profesional sau comercial; |
| --- | --- |

(c)

un serviciu de autentificare a semnalelor (signal authentication service – SAS), bazat pe codurile criptate conținute în semnale, destinat în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de uz profesional sau comercial;

| (d) | un serviciu public reglementat (public regulated service – PRS), care este rezervat exclusiv utilizatorilor autorizați de stat, pentru aplicațiile sensibile ce necesită un nivel ridicat de continuitate a serviciului, inclusiv în domeniul securității și al apărării, și care folosește semnale criptate robuste; acest serviciu este gratuit pentru statele membre, Consiliu, Comisie, SEAE și, după caz, agențiile Uniunii care sunt autorizate în mod corespunzător; chestiunea legată de impunerea unei taxe celorlalți participanți la PRS menționați la articolul 2 din Decizia nr. 1104/2011/UE se evaluează de la caz la caz, iar dispozițiile adecvate se includ în acordurile încheiate în temeiul articolului 3 alineatul (5) din respectiva decizie; accesul la PRS este reglementat în conformitate cu Decizia nr. 1104/2011/UE; |
| --- | --- |

(d)

un serviciu public reglementat (public regulated service – PRS), care este rezervat exclusiv utilizatorilor autorizați de stat, pentru aplicațiile sensibile ce necesită un nivel ridicat de continuitate a serviciului, inclusiv în domeniul securității și al apărării, și care folosește semnale criptate robuste; acest serviciu este gratuit pentru statele membre, Consiliu, Comisie, SEAE și, după caz, agențiile Uniunii care sunt autorizate în mod corespunzător; chestiunea legată de impunerea unei taxe celorlalți participanți la PRS menționați la articolul 2 din Decizia nr. 1104/2011/UE se evaluează de la caz la caz, iar dispozițiile adecvate se includ în acordurile încheiate în temeiul articolului 3 alineatul (5) din respectiva decizie; accesul la PRS este reglementat în conformitate cu Decizia nr. 1104/2011/UE;

| (e) | un serviciu de urgență (emergency service – ES), care este gratuit pentru utilizatori și care transmite, prin emiterea de semnale, avertismente privind dezastrele naturale sau alte situații de urgență în anumite zone; după caz, serviciul este furnizat în cooperare cu autoritățile naționale de protecție civilă din statele membre; |
| --- | --- |

(e)

un serviciu de urgență (emergency service – ES), care este gratuit pentru utilizatori și care transmite, prin emiterea de semnale, avertismente privind dezastrele naturale sau alte situații de urgență în anumite zone; după caz, serviciul este furnizat în cooperare cu autoritățile naționale de protecție civilă din statele membre;

| (f) | un serviciu de determinare a timpului (timing service – TS), care este gratuit pentru utilizatori, furnizează un timp de referință precis și robust și permite realizarea timpului universal coordonat, facilitând dezvoltarea de aplicații de determinare a timpului bazate pe Galileo și utilizarea în cadrul unor aplicații esențiale. |
| --- | --- |

(f)

un serviciu de determinare a timpului (timing service – TS), care este gratuit pentru utilizatori, furnizează un timp de referință precis și robust și permite realizarea timpului universal coordonat, facilitând dezvoltarea de aplicații de determinare a timpului bazate pe Galileo și utilizarea în cadrul unor aplicații esențiale.

(2)   De asemenea, Galileo contribuie la:

| (a) | serviciul de căutare și salvare (search and rescue support service – SAR) din cadrul sistemului COSPAS-SARSAT, prin detectarea semnalelor SOS transmise de balize și transmiterea de mesaje către acestea printr-o „legătură de retur”; |
| --- | --- |

(a)

serviciul de căutare și salvare (search and rescue support service – SAR) din cadrul sistemului COSPAS-SARSAT, prin detectarea semnalelor SOS transmise de balize și transmiterea de mesaje către acestea printr-o „legătură de retur”;

| (b) | serviciile de monitorizare a integrității, standardizate la nivelul Uniunii sau la nivel internațional, în vederea utilizării de către serviciile pentru siguranța vieții, pe baza semnalelor de la serviciul deschis Galileo și în combinație cu EGNOS și cu alte sisteme de navigație prin satelit; |
| --- | --- |

(b)

serviciile de monitorizare a integrității, standardizate la nivelul Uniunii sau la nivel internațional, în vederea utilizării de către serviciile pentru siguranța vieții, pe baza semnalelor de la serviciul deschis Galileo și în combinație cu EGNOS și cu alte sisteme de navigație prin satelit;

| (c) | serviciile de informare cu privire la condițiile meteorologice spațiale prin centrul de servicii GNSS astfel cum se menționează în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/413 și serviciile de avertizare timpurie furnizate prin infrastructura terestră a Galileo, destinate în principal să reducă riscurile potențiale pentru utilizatorii serviciilor furnizate de Galileo și de alte GNSS legate de spațiu. |
| --- | --- |

(c)

serviciile de informare cu privire la condițiile meteorologice spațiale prin centrul de servicii GNSS astfel cum se menționează în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/413 și serviciile de avertizare timpurie furnizate prin infrastructura terestră a Galileo, destinate în principal să reducă riscurile potențiale pentru utilizatorii serviciilor furnizate de Galileo și de alte GNSS legate de spațiu.

Articolul 46

Servicii furnizate de EGNOS

(1)   Serviciile furnizate de EGNOS cuprind:

| (a) | un serviciu deschis EGNOS (EGNOS open service – EOS), care este gratuit pentru utilizatorii direcți și furnizează informații de poziționare și de sincronizare destinate în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de mare volum concepute pentru uzul consumatorilor; |
| --- | --- |

(a)

un serviciu deschis EGNOS (EGNOS open service – EOS), care este gratuit pentru utilizatorii direcți și furnizează informații de poziționare și de sincronizare destinate în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de mare volum concepute pentru uzul consumatorilor;

| (b) | serviciul de acces la datele EGNOS (EGNOS Data Access Service – EDAS), care este gratuit pentru utilizatorii direcți și furnizează informații de poziționare și de sincronizare destinate în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de uz profesional sau comercial, oferind performanțe și date îmbunătățite cu o valoare adăugată mai mare decât cele obținute prin EOS; |
| --- | --- |

(b)

serviciul de acces la datele EGNOS (EGNOS Data Access Service – EDAS), care este gratuit pentru utilizatorii direcți și furnizează informații de poziționare și de sincronizare destinate în principal aplicațiilor de navigație prin satelit de uz profesional sau comercial, oferind performanțe și date îmbunătățite cu o valoare adăugată mai mare decât cele obținute prin EOS;

| (c) | un serviciu pentru siguranța vieții (safety-of-life – SoL), care este gratuit pentru utilizatorii direcți și furnizează informații de poziționare și de sincronizare temporală cu un nivel ridicat de continuitate, de disponibilitate și de precizie, inclusiv un mesaj de integritate care avertizează utilizatorii în caz de defecțiune a Galileo și a altor GNSS sau în caz de semnale „în afara toleranței” emise de Galileo și de alte GNSS, pe care EGNOS le amplifică în zona de acoperire, destinat în principal utilizatorilor pentru care siguranța este esențială, în special în sectorul aviației civile, pentru serviciile de navigație aeriană, în conformitate cu standardele OACI, sau pentru alte sectoare de transport. |
| --- | --- |

(c)

un serviciu pentru siguranța vieții (safety-of-life – SoL), care este gratuit pentru utilizatorii direcți și furnizează informații de poziționare și de sincronizare temporală cu un nivel ridicat de continuitate, de disponibilitate și de precizie, inclusiv un mesaj de integritate care avertizează utilizatorii în caz de defecțiune a Galileo și a altor GNSS sau în caz de semnale „în afara toleranței” emise de Galileo și de alte GNSS, pe care EGNOS le amplifică în zona de acoperire, destinat în principal utilizatorilor pentru care siguranța este esențială, în special în sectorul aviației civile, pentru serviciile de navigație aeriană, în conformitate cu standardele OACI, sau pentru alte sectoare de transport.

(2)   Serviciile menționate la alineatul (1) sunt furnizate în mod prioritar pe teritoriile tuturor statelor membre situate geografic în Europa, incluzând în acest scop, până la sfârșitul anului 2026, Ciprul, insulele Azore, Canare și Madeira.

(3)   Acoperirea geografică a EGNOS poate fi extinsă la alte regiuni ale lumii, în special la teritoriile țărilor candidate, ale țărilor terțe asociate la cerul unic european și ale țărilor terțe cuprinse în politica europeană de vecinătate, sub rezerva fezabilității tehnice și în conformitate cu cerințele de securitate menționate la articolul 34 alineatul (2) și, pentru serviciul SoL, în temeiul unor acorduri internaționale.

(4)   Costul extinderii acoperirii geografice a EGNOS în temeiul alineatului (3) de la prezentul articol, inclusiv costurile de exploatare conexe specifice acestor regiuni, nu este suportat din bugetul menționat la articolul 11. Comisia ia în considerare alte programe sau instrumente pentru a finanța astfel de activități. O astfel de extindere nu întârzie furnizarea serviciilor menționate la alineatul (1) de la prezentul articol pe ansamblul teritoriilor statelor membre situate geografic în Europa.

Articolul 47

Măsuri de punere în aplicare pentru Galileo și pentru EGNOS

Atunci când este necesar pentru buna funcționare a Galileo și a EGNOS și pentru adoptarea lor de către piață, Comisia stabilește, prin intermediul actelor de punere în aplicare, măsuri necesare pentru:

| (a) | gestionarea și reducerea riscurilor inerente exploatării Galileo și EGNOS, în special pentru a asigura continuitatea serviciilor; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea și reducerea riscurilor inerente exploatării Galileo și EGNOS, în special pentru a asigura continuitatea serviciilor;

| (b) | specificarea etapelor de decizie esențiale pentru monitorizarea și evaluarea implementării Galileo și EGNOS; |
| --- | --- |

(b)

specificarea etapelor de decizie esențiale pentru monitorizarea și evaluarea implementării Galileo și EGNOS;

| (c) | stabilirea amplasamentului centrelor care țin de infrastructura terestră a Galileo și a EGNOS, în conformitate cu cerințele de securitate, în urma unui proces deschis și transparent, și asigurarea exploatării acestora; |
| --- | --- |

(c)

stabilirea amplasamentului centrelor care țin de infrastructura terestră a Galileo și a EGNOS, în conformitate cu cerințele de securitate, în urma unui proces deschis și transparent, și asigurarea exploatării acestora;

| (d) | stabilirea specificațiilor tehnice și operaționale referitoare la serviciile menționate la articolul 45 alineatul (1) literele (c), (e) și (f) și la articolul 45 alineatul (2) litera (c). |
| --- | --- |

(d)

stabilirea specificațiilor tehnice și operaționale referitoare la serviciile menționate la articolul 45 alineatul (1) literele (c), (e) și (f) și la articolul 45 alineatul (2) litera (c).

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

Articolul 48

Compatibilitate, interoperabilitate și standardizare

(1)   Galileo și EGNOS, precum și serviciile pe care le furnizează, sunt compatibile și interoperabile din punct de vedere tehnic, inclusiv la nivelul utilizatorului.

(2)   Galileo și EGNOS, precum și serviciile pe care le furnizează, sunt compatibile și interoperabile cu alte sisteme de navigație prin satelit și cu mijloace convenționale de radionavigație, în cazul în care cerințele de compatibilitate și de interoperabilitate necesare și condițiile aferente sunt prevăzute în acorduri internaționale.

TITLUL VII

COPERNICUS

CAPITOLUL I

Dispoziții generale

Articolul 49

Domeniul de aplicare al Copernicus

(1)   Copernicus este implementat pe baza unor investiții prealabile, inclusiv din partea unor părți interesate, cum ar fi ESA și EUMETSAT, și, după caz și dacă este rentabil, pe baza capacităților naționale sau regionale ale statelor membre și ținând seama de capacitățile furnizorilor comerciali de date și de informații comparabile și de necesitatea de a promova concurența și dezvoltarea pieței, maximizând în același timp oportunitățile pentru utilizatorii europeni.

(2)   Copernicus furnizează date și informații bazându-se pe nevoile utilizatorilor Copernicus și pe o politică de acces gratuit, integral și deschis la date.

(3)   Copernicus sprijină elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii și ale statelor sale membre, în special în următoarele domenii: mediu, schimbări climatice, mediu marin, sectorul maritim, atmosferă, agricultură și dezvoltare rurală, conservarea patrimoniului cultural, protecție civilă, monitorizarea infrastructurii, siguranța și securitatea, precum și economia digitală, cu scopul de a reduce și mai mult sarcina administrativă.

(4)   Copernicus cuprinde următoarele elemente:

| (a) | obținerea datelor, care include:






  (i) | dezvoltarea și exploatarea sateliților Sentinel ai Copernicus; |
| --- | --- | --- |

(a)

obținerea datelor, care include:

(i)

dezvoltarea și exploatarea sateliților Sentinel ai Copernicus;

| (ii) | accesarea datelor de la terți referitoare la observarea Pământului din spațiu; |
| --- | --- |

(ii)

accesarea datelor de la terți referitoare la observarea Pământului din spațiu;

| (iii) | accesarea datelor in situ și a altor date auxiliare; |
| --- | --- |

(iii)

accesarea datelor in situ și a altor date auxiliare;

| (b) | prelucrarea datelor și a informațiilor prin serviciile Copernicus, care include activități pentru generarea de informații cu valoare adăugată în vederea sprijinirii serviciilor de monitorizare, de raportare și de asigurare a conformității în domeniul mediului, de protecție civilă și de securitate; |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea datelor și a informațiilor prin serviciile Copernicus, care include activități pentru generarea de informații cu valoare adăugată în vederea sprijinirii serviciilor de monitorizare, de raportare și de asigurare a conformității în domeniul mediului, de protecție civilă și de securitate;

| (c) | accesarea și distribuirea datelor, care include infrastructura și serviciile ce asigură descoperirea, vizualizarea, accesarea, distribuirea și exploatarea, precum și arhivarea pe termen lung a datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus într-un mod ușor de utilizat; |
| --- | --- |

(c)

accesarea și distribuirea datelor, care include infrastructura și serviciile ce asigură descoperirea, vizualizarea, accesarea, distribuirea și exploatarea, precum și arhivarea pe termen lung a datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus într-un mod ușor de utilizat;

| (d) | adoptarea de către utilizatori, dezvoltarea pieței și consolidarea capacităților în conformitate cu articolul 28 alineatul (6), care include activitățile, resursele și serviciile relevante pentru promovarea Copernicus, a datelor Copernicus și a serviciilor Copernicus, precum și aplicațiile din aval aferente și dezvoltarea lor la toate nivelurile, în vederea maximizării beneficiilor socioeconomice, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1), precum și colectarea și analizarea nevoilor utilizatorilor Copernicus. |
| --- | --- |

(d)

adoptarea de către utilizatori, dezvoltarea pieței și consolidarea capacităților în conformitate cu articolul 28 alineatul (6), care include activitățile, resursele și serviciile relevante pentru promovarea Copernicus, a datelor Copernicus și a serviciilor Copernicus, precum și aplicațiile din aval aferente și dezvoltarea lor la toate nivelurile, în vederea maximizării beneficiilor socioeconomice, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1), precum și colectarea și analizarea nevoilor utilizatorilor Copernicus.

(5)   Copernicus promovează coordonarea internațională a sistemelor de observare și a schimburilor aferente de date, pentru a-și consolida dimensiunea globală și complementaritatea, ținând seama de acordurile și de procesele de coordonare internaționale.

CAPITOLUL II

Acțiuni eligibile

Articolul 50

Acțiuni eligibile pentru obținerea datelor

Acțiunile eligibile în cadrul Copernicus acoperă:

| (a) | acțiuni pentru asigurarea unei mai bune continuități a misiunilor sateliților Sentinel ai Copernicus existente și pentru dezvoltarea, lansarea, întreținerea și exploatarea unor sateliți Sentinel ai Copernicus suplimentari care să extindă sfera de observare, acordând prioritate în special capacităților de observare pentru monitorizarea emisiilor antropice de CO2 și de alte gaze cu efect de seră, permițând monitorizarea regiunilor polare și făcând posibile aplicații de mediu inovatoare în domeniul agriculturii, al silviculturii, al gospodăririi apelor și resurselor marine și al patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

(a)

acțiuni pentru asigurarea unei mai bune continuități a misiunilor sateliților Sentinel ai Copernicus existente și pentru dezvoltarea, lansarea, întreținerea și exploatarea unor sateliți Sentinel ai Copernicus suplimentari care să extindă sfera de observare, acordând prioritate în special capacităților de observare pentru monitorizarea emisiilor antropice de CO2 și de alte gaze cu efect de seră, permițând monitorizarea regiunilor polare și făcând posibile aplicații de mediu inovatoare în domeniul agriculturii, al silviculturii, al gospodăririi apelor și resurselor marine și al patrimoniului cultural;

2

| (b) | acțiuni pentru asigurarea accesului la datele și informațiile Copernicus de la terți care sunt necesare pentru generarea de servicii Copernicus sau pentru utilizarea de către instituțiile, agențiile, serviciile descentralizate ale Uniunii și, după caz și dacă este rentabil, de către organismele publice naționale sau regionale; |
| --- | --- |

(b)

acțiuni pentru asigurarea accesului la datele și informațiile Copernicus de la terți care sunt necesare pentru generarea de servicii Copernicus sau pentru utilizarea de către instituțiile, agențiile, serviciile descentralizate ale Uniunii și, după caz și dacă este rentabil, de către organismele publice naționale sau regionale;

| (c) | acțiuni pentru asigurarea și coordonarea accesului la date Copernicus in situ și la alte date auxiliare necesare pentru generarea, calibrarea și validarea datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus, inclusiv, după caz și dacă este rentabil, utilizarea capacităților naționale existente și evitarea suprapunerilor. |
| --- | --- |

(c)

acțiuni pentru asigurarea și coordonarea accesului la date Copernicus in situ și la alte date auxiliare necesare pentru generarea, calibrarea și validarea datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus, inclusiv, după caz și dacă este rentabil, utilizarea capacităților naționale existente și evitarea suprapunerilor.

in situ

Articolul 51

Acțiuni eligibile pentru serviciile Copernicus

(1)   Acțiunile eligibile în cadrul serviciilor Copernicus includ:

| (a) | servicii de monitorizare, de raportare și de asigurare a conformității în domeniul mediului, cuprinzând:






  (i) | monitorizarea atmosferei la nivel global, pentru furnizarea de informații privind calitatea aerului, acordând o atenție specială la nivelul Europei, și privind compoziția chimică a atmosferei; |
| --- | --- | --- |

(a)

servicii de monitorizare, de raportare și de asigurare a conformității în domeniul mediului, cuprinzând:

(i)

monitorizarea atmosferei la nivel global, pentru furnizarea de informații privind calitatea aerului, acordând o atenție specială la nivelul Europei, și privind compoziția chimică a atmosferei;

| (ii) | monitorizarea mediului marin, pentru furnizarea de informații privind starea și dinamica oceanelor, a mărilor și a ecosistemelor marine și de coastă, resursele și utilizarea acestora; |
| --- | --- |

(ii)

monitorizarea mediului marin, pentru furnizarea de informații privind starea și dinamica oceanelor, a mărilor și a ecosistemelor marine și de coastă, resursele și utilizarea acestora;

| (iii) | monitorizarea suprafeței terestre și agricultura, pentru furnizarea de informații privind ocuparea terenurilor, utilizarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, siturile ce aparțin patrimoniului cultural, mișcările solului, zonele urbane, cantitatea și calitatea apelor continentale, pădurile, agricultura și alte resurse naturale, biodiversitatea și criosfera; |
| --- | --- |

(iii)

monitorizarea suprafeței terestre și agricultura, pentru furnizarea de informații privind ocuparea terenurilor, utilizarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, siturile ce aparțin patrimoniului cultural, mișcările solului, zonele urbane, cantitatea și calitatea apelor continentale, pădurile, agricultura și alte resurse naturale, biodiversitatea și criosfera;

| (iv) | monitorizarea schimbărilor climatice, pentru furnizarea de informații privind emisiile și absorbțiile antropice de CO2 și de alte gaze cu efect de seră, variabilele climatice esențiale, noi analize climatice, prognoze sezoniere, previziuni climatice și stabilirea cauzelor schimbărilor climatice, informații privind schimbările din regiunile polare și arctice, precum și indicatori la scale temporale și spațiale relevante; |
| --- | --- |

(iv)

monitorizarea schimbărilor climatice, pentru furnizarea de informații privind emisiile și absorbțiile antropice de CO2 și de alte gaze cu efect de seră, variabilele climatice esențiale, noi analize climatice, prognoze sezoniere, previziuni climatice și stabilirea cauzelor schimbărilor climatice, informații privind schimbările din regiunile polare și arctice, precum și indicatori la scale temporale și spațiale relevante;

| (b) | un serviciu de gestionare a situațiilor de urgență, pentru furnizarea de informații în sprijinul autorităților publice însărcinate cu protecția civilă și în colaborare cu ele, oferind asistență pentru operațiunile de protecție civilă și de răspuns la situații de urgență (îmbunătățirea activităților de avertizare timpurie și a capacităților de reacție în situații de criză), precum și pentru acțiunile de prevenire și de pregătire (analize privind riscurile și redresarea) în legătură cu diferite tipuri de dezastre; |
| --- | --- |

(b)

un serviciu de gestionare a situațiilor de urgență, pentru furnizarea de informații în sprijinul autorităților publice însărcinate cu protecția civilă și în colaborare cu ele, oferind asistență pentru operațiunile de protecție civilă și de răspuns la situații de urgență (îmbunătățirea activităților de avertizare timpurie și a capacităților de reacție în situații de criză), precum și pentru acțiunile de prevenire și de pregătire (analize privind riscurile și redresarea) în legătură cu diferite tipuri de dezastre;

| (c) | un serviciu de securitate pentru a sprijini supravegherea în interiorul Uniunii și la frontierele sale externe, supravegherea maritimă și acțiunea externă a Uniunii ca răspuns la provocările în materie de securitate cu care se confruntă Uniunea, precum și obiectivele și acțiunile politicii externe și de securitate comune. |
| --- | --- |

(c)

un serviciu de securitate pentru a sprijini supravegherea în interiorul Uniunii și la frontierele sale externe, supravegherea maritimă și acțiunea externă a Uniunii ca răspuns la provocările în materie de securitate cu care se confruntă Uniunea, precum și obiectivele și acțiunile politicii externe și de securitate comune.

(2)   Comisia, dacă este cazul, cu sprijinul unor experți externi independenți, asigură relevanța serviciilor Copernicus:

| (a) | validând fezabilitatea tehnică și adecvarea în raport cu scopul a cerințelor exprimate de comunitățile de utilizatori; |
| --- | --- |

(a)

validând fezabilitatea tehnică și adecvarea în raport cu scopul a cerințelor exprimate de comunitățile de utilizatori;

| (b) | evaluând mijloacele și soluțiile propuse sau executate pentru a îndeplini cerințele comunităților de utilizatori și obiectivele programului. |
| --- | --- |

(b)

evaluând mijloacele și soluțiile propuse sau executate pentru a îndeplini cerințele comunităților de utilizatori și obiectivele programului.

Articolul 52

Acțiuni eligibile pentru accesarea și distribuirea datelor și informațiilor

(1)   Copernicus include acțiuni menite să asigure accesul îmbunătățit la toate datele Copernicus și informațiile Copernicus și, acolo unde este cazul, să pună la dispoziție infrastructuri și servicii suplimentare pentru a promova distribuirea, accesarea și utilizarea datelor și informațiilor respective.

(2)   În cazul în care datele Copernicus sau informațiile Copernicus sunt considerate a fi sensibile din punctul de vedere al securității, în înțelesul articolelor 12-16 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1159/2013, Comisia poate încredința uneia sau mai multor entități fiduciare achiziționarea, supravegherea achiziționării, accesarea și distribuirea datelor și informațiilor respective. Aceste entități instituie și mențin un registru al utilizatorilor acreditați și acordă acces la datele restricționate prin intermediul unui flux de lucru separat.

CAPITOLUL III

Politica privind datele Copernicus

Articolul 53

Politica privind datele Copernicus și informațiile Copernicus

(1)   Datele Copernicus și informațiile Copernicus sunt furnizate utilizatorilor Copernicus în temeiul următoarei politici de acces gratuit, integral și deschis la date:

| (a) | utilizatorii Copernicus pot, în mod gratuit și la nivel mondial, să reproducă, să distribuie, să comunice publicului, să adapteze și să modifice toate datele Copernicus și informațiile Copernicus și să le combine cu alte date și informații; |
| --- | --- |

(a)

utilizatorii Copernicus pot, în mod gratuit și la nivel mondial, să reproducă, să distribuie, să comunice publicului, să adapteze și să modifice toate datele Copernicus și informațiile Copernicus și să le combine cu alte date și informații;

| (b) | politica de acces gratuit, complet și deschis la date include următoarele limitări:






  (i) | formatele, actualitatea și caracteristicile de diseminare ale datelor Copernicus și informațiilor Copernicus sunt predefinite; |
| --- | --- | --- |

(b)

politica de acces gratuit, complet și deschis la date include următoarele limitări:

(i)

formatele, actualitatea și caracteristicile de diseminare ale datelor Copernicus și informațiilor Copernicus sunt predefinite;

| (ii) | se respectă condițiile de acordare a licențelor pentru datele și informațiile Copernicus de la terți și informațiile de la terți utilizate la producerea informațiilor Copernicus, acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

(ii)

se respectă condițiile de acordare a licențelor pentru datele și informațiile Copernicus de la terți și informațiile de la terți utilizate la producerea informațiilor Copernicus, acolo unde este cazul;

| (iii) | limitările de securitate care rezultă din cerințele de securitate generale menționate la articolul 34 alineatul (2); |
| --- | --- |

(iii)

limitările de securitate care rezultă din cerințele de securitate generale menționate la articolul 34 alineatul (2);

| (iv) | se asigură protecția împotriva riscului de perturbare a sistemului care produce sau pune la dispoziție datele Copernicus și informațiile Copernicus, precum și a datelor în sine; |
| --- | --- |

(iv)

se asigură protecția împotriva riscului de perturbare a sistemului care produce sau pune la dispoziție datele Copernicus și informațiile Copernicus, precum și a datelor în sine;

| (v) | se asigură protecția accesului fiabil la datele Copernicus și la informațiile Copernicus pentru utilizatorii europeni. |
| --- | --- |

(v)

se asigură protecția accesului fiabil la datele Copernicus și la informațiile Copernicus pentru utilizatorii europeni.

(2)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 105 pentru a completa dispozițiile specifice prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol în legătură cu specificațiile și condițiile și procedurile pentru accesarea și utilizarea datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus.

(3)   Atunci când este necesar din motive imperioase de urgență, actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol li se aplică procedura prevăzută la articolul 106.

(4)   Comisia eliberează licențe și notificări pentru accesarea și utilizarea datelor Copernicus și a informațiilor Copernicus, inclusiv clauze de atribuire, în conformitate cu politica privind datele Copernicus stabilită în prezentul regulament și cu actele delegate aplicabile adoptate în temeiul alineatului (2).

TITLUL VIII

ALTE COMPONENTE ALE PROGRAMULUI

CAPITOLUL I

SSA

Secțiunea 1

Subcomponenta SST

Articolul 54

Domeniul de aplicare al subcomponentei SST

(1)   Subcomponenta SST sprijină următoarele activități:

| (a) | crearea, dezvoltarea și exploatarea unei rețele de senzori SST tereștri și spațiali ai statelor membre, inclusiv senzori dezvoltați prin intermediul ESA sau al sectorului privat al Uniunii și senzori ai Uniunii exploatați la nivel național, pentru a supraveghea și a urmări obiecte spațiale și pentru a produce un catalog european de obiecte spațiale; |
| --- | --- |

(a)

crearea, dezvoltarea și exploatarea unei rețele de senzori SST tereștri și spațiali ai statelor membre, inclusiv senzori dezvoltați prin intermediul ESA sau al sectorului privat al Uniunii și senzori ai Uniunii exploatați la nivel național, pentru a supraveghea și a urmări obiecte spațiale și pentru a produce un catalog european de obiecte spațiale;

| (b) | prelucrarea și analizarea datelor SST la nivel național pentru a genera informațiile SST și serviciile SST menționate la articolul 55 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea și analizarea datelor SST la nivel național pentru a genera informațiile SST și serviciile SST menționate la articolul 55 alineatul (1);

| (c) | furnizarea serviciilor SST menționate la articolul 55 alineatul (1) utilizatorilor SST menționați la articolul 56; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea serviciilor SST menționate la articolul 55 alineatul (1) utilizatorilor SST menționați la articolul 56;

| (d) | monitorizarea și urmărirea realizării de sinergii cu inițiativele care promovează dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de eliminare a vehiculelor spațiale la sfârșitul duratei de viață operațională și a sistemelor tehnologice de prevenire și eliminare a deșeurilor spațiale, precum și cu inițiativele internaționale din domeniul gestionării traficului spațial. |
| --- | --- |

(d)

monitorizarea și urmărirea realizării de sinergii cu inițiativele care promovează dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de eliminare a vehiculelor spațiale la sfârșitul duratei de viață operațională și a sistemelor tehnologice de prevenire și eliminare a deșeurilor spațiale, precum și cu inițiativele internaționale din domeniul gestionării traficului spațial.

(2)   Subcomponenta SST acordă sprijin tehnic și administrativ și pentru a asigura tranziția dintre program și cadrul de sprijin pentru SST instituit prin Decizia nr. 541/2014/UE.

Articolul 55

Serviciile SST

(1)   Serviciile SST cuprind:

| (a) | evaluarea riscurilor de coliziune între vehicule spațiale sau între vehicule spațiale și deșeuri spațiale, precum și posibila generare de alerte pentru evitarea coliziunilor în timpul fazelor de lansare și de orbită provizorie, de plasare pe orbită, de funcționare pe orbită și de eliminare ale misiunilor vehiculelor spațiale; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea riscurilor de coliziune între vehicule spațiale sau între vehicule spațiale și deșeuri spațiale, precum și posibila generare de alerte pentru evitarea coliziunilor în timpul fazelor de lansare și de orbită provizorie, de plasare pe orbită, de funcționare pe orbită și de eliminare ale misiunilor vehiculelor spațiale;

| (b) | detectarea și caracterizarea fragmentărilor, a dezintegrărilor sau a coliziunilor pe orbită; |
| --- | --- |

(b)

detectarea și caracterizarea fragmentărilor, a dezintegrărilor sau a coliziunilor pe orbită;

| (c) | evaluarea riscurilor referitoare la reintrarea necontrolată a obiectelor spațiale și a deșeurilor spațiale în atmosfera terestră și generarea de informații conexe, inclusiv estimarea momentului și a locului probabil al posibilului impact; |
| --- | --- |

(c)

evaluarea riscurilor referitoare la reintrarea necontrolată a obiectelor spațiale și a deșeurilor spațiale în atmosfera terestră și generarea de informații conexe, inclusiv estimarea momentului și a locului probabil al posibilului impact;

| (d) | elaborarea de activități pregătitoare pentru:






  (i) | limitarea deșeurilor spațiale, întreprinse cu scopul de a reduce generarea acestora; și |
| --- | --- | --- |

(d)

elaborarea de activități pregătitoare pentru:

(i)

limitarea deșeurilor spațiale, întreprinse cu scopul de a reduce generarea acestora; și

| (ii) | depoluarea spațiului prin gestionarea deșeurilor spațiale existente. |
| --- | --- |

(ii)

depoluarea spațiului prin gestionarea deșeurilor spațiale existente.

(2)   Serviciile SST sunt gratuite, disponibile în orice moment fără întrerupere și adaptate la nevoile utilizatorilor SST menționați la articolul 56.

(3)   Statele membre participante la subcomponenta SST, Comisia și, după caz, serviciul de asistență imediată al SST menționat la articolul 59 alineatul (1), nu pot fi considerate responsabile pentru:

| (a) | prejudiciile care rezultă din lipsa sau din întreruperea furnizării de servicii SST; |
| --- | --- |

(a)

prejudiciile care rezultă din lipsa sau din întreruperea furnizării de servicii SST;

| (b) | întârzierea în furnizarea de servicii SST; |
| --- | --- |

(b)

întârzierea în furnizarea de servicii SST;

| (c) | inexactitatea informațiilor furnizate prin intermediul serviciilor SST; |
| --- | --- |

(c)

inexactitatea informațiilor furnizate prin intermediul serviciilor SST;

| (d) | acțiunile întreprinse ca răspuns la furnizarea de servicii SST. |
| --- | --- |

(d)

acțiunile întreprinse ca răspuns la furnizarea de servicii SST.

Articolul 56

Utilizatorii SST

(1)   Utilizatorii SST au Uniunii includ:

| (a) | utilizatorii de bază ai SST: statele membre, SEAE, Comisia, Consiliul, agenția, precum și proprietarii și operatorii de vehicule spațiale din sectorul public și din cel privat stabiliți în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

utilizatorii de bază ai SST: statele membre, SEAE, Comisia, Consiliul, agenția, precum și proprietarii și operatorii de vehicule spațiale din sectorul public și din cel privat stabiliți în Uniune;

| (b) | utilizatorii SST, alții decât cei de bază: alte entități publice și private stabilite în Uniune. |
| --- | --- |

(b)

utilizatorii SST, alții decât cei de bază: alte entități publice și private stabilite în Uniune.

Utilizatorii de bază ai SST au acces la toate serviciile SST menționate la articolul 55 alineatul (1).

Utilizatorii SST, alții decât cei de bază, au acces la serviciile SST menționate la articolul 55 alineatul (1) literele (b), (c) și (d).

(2)   Utilizatorii internaționali al SST includ țări terțe, organizații internaționale care nu își au sediul central în Uniune și entități private care nu sunt stabilite în Uniune. Acestea au acces la serviciile SST, menționate la articolul 55 alineatul (1) litera (d), în următoarele condiții:

| (a) | țările terțe și organizațiile internaționale care nu își au sediul în Uniune pot avea acces la serviciile SST în temeiul articolului 8 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

țările terțe și organizațiile internaționale care nu își au sediul în Uniune pot avea acces la serviciile SST în temeiul articolului 8 alineatul (2);

| (b) | entitățile private care nu sunt stabilite în Uniune pot avea acces la serviciile SST sub rezerva unui acord internațional încheiat de Uniune, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2), cu țara terță în care sunt stabilite, prin care li se acordă accesul. |
| --- | --- |

(b)

entitățile private care nu sunt stabilite în Uniune pot avea acces la serviciile SST sub rezerva unui acord internațional încheiat de Uniune, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2), cu țara terță în care sunt stabilite, prin care li se acordă accesul.

Nu este necesar un acord internațional pentru accesarea serviciilor SST disponibile public menționate la articolul 55 alineatul (1) literele (a), (b) și (c).

(3)   Comisia poate adopta, prin acte de punere în aplicare, dispoziții detaliate privind accesul la serviciile SST și procedurile relevante. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

Articolul 57

Participarea statelor membre la subcomponenta SST

(1)   Statele membre care doresc să participe la furnizarea serviciilor SST menționate la articolul 55 alineatul (1), care acoperă toate orbitele, înaintează Comisiei o propunere comună unică, demonstrând conformitatea cu următoarele criterii:

| (a) | deținerea de senzori SST adecvați disponibili pentru subcomponenta SST și a resurselor umane necesare pentru exploatarea acestora sau accesul la senzorii și resursele umane respective ori deținerea de capacități adecvate de analiză operațională și de prelucrare a datelor, concepute special pentru SST și disponibile pentru subcomponenta SST, sau accesul la aceste capacități; |
| --- | --- |

(a)

deținerea de senzori SST adecvați disponibili pentru subcomponenta SST și a resurselor umane necesare pentru exploatarea acestora sau accesul la senzorii și resursele umane respective ori deținerea de capacități adecvate de analiză operațională și de prelucrare a datelor, concepute special pentru SST și disponibile pentru subcomponenta SST, sau accesul la aceste capacități;

| (b) | realizarea și validarea de către statul membru relevant a evaluării inițiale a riscurilor de securitate pentru fiecare activ SST; |
| --- | --- |

(b)

realizarea și validarea de către statul membru relevant a evaluării inițiale a riscurilor de securitate pentru fiecare activ SST;

| (c) | un plan de acțiune care ține seama de planul de coordonare adoptat în temeiul articolului 6 din Decizia nr. 541/2014/UE, pentru implementarea activităților stabilite la articolul 54 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

un plan de acțiune care ține seama de planul de coordonare adoptat în temeiul articolului 6 din Decizia nr. 541/2014/UE, pentru implementarea activităților stabilite la articolul 54 din prezentul regulament;

| (d) | repartizarea diferitelor activități între echipele de experți desemnate în temeiul articolului 58 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(d)

repartizarea diferitelor activități între echipele de experți desemnate în temeiul articolului 58 din prezentul regulament;

| (e) | normele privind schimbul de date necesare pentru realizarea obiectivelor menționate la articolul 4 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(e)

normele privind schimbul de date necesare pentru realizarea obiectivelor menționate la articolul 4 din prezentul regulament.

În ceea ce privește criteriile stabilite la primul paragraf literele (a) și (b), fiecare stat membru care dorește să participe la furnizarea de servicii SST își demonstrează conformitatea cu respectivele criterii în mod separat.

În ceea ce privește criteriile stabilite la primul paragraf literele (c), (d) și (e), toate statele membre care doresc să participe la furnizarea de servicii SST își demonstrează conformitatea cu respectivele criterii în mod colectiv.

(2)   Criteriile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (b) de la prezentul articol sunt considerate a fi îndeplinite de statele membre participante la subcomponenta SST ale căror entități naționale desemnate fac parte din consorțiul instituit în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Decizia nr. 541/2014/UE de la 12 mai 2021.

(3)   În cazul în care nu s-a prezentat nicio propunere comună în conformitate cu alineatul (1) sau în cazul în care Comisia consideră că o propunere comună astfel prezentată nu respectă criteriile menționate la alineatul (1), cel puțin cinci state membre pot prezenta Comisiei o nouă propunere comună care demonstrează conformitatea cu criteriile menționate la alineatul (1).

(4)   Comisia poate adopta, prin acte de punere în aplicare, dispozițiile detaliate privind procedurile și elementele menționate la alineatele (1)-(3) de la prezentul articol. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

Articolul 58

Cadrul organizatoric pentru participarea statelor membre la subcomponenta SST

(1)   Fiecare stat membru care a prezentat o propunere comună ce a fost considerată conformă de către Comisie în conformitate cu articolul 57 alineatul (1) sau care a fost selectat de Comisie în conformitate cu procedura menționată la articolul 57 alineatul (3) desemnează o entitate națională constitutivă stabilită pe teritoriul său care să îl reprezinte. Entitatea națională constitutivă desemnată este o autoritate publică a unui stat membru sau un organism însărcinat cu exercitarea unei astfel de autorități publice.

(2)   Entitățile naționale constitutive desemnate în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol încheie un acord privind crearea unui parteneriat SST (denumit în continuare „acordul de parteneriat SST”) și stabilirea normelor și a mecanismelor pentru cooperarea lor în ceea ce privește implementarea activităților menționate la articolul 54. Acordul de parteneriat SST include, în special, elementele menționate la articolul 57 alineatul (1) literele (c), (d) și (e) și instituirea unei structuri de gestionare a riscurilor pentru a asigura punerea în aplicare a dispozițiilor cu privire la utilizarea și schimbul securizat de date SST și de informații SST.

(3)   Entitățile naționale constitutive dezvoltă servicii SST ale Uniunii de înaltă calitate în conformitate cu un plan multianual, cu indicatori-cheie de performanță relevanți și cu cerințele utilizatorilor, pe baza activităților echipelor de experți menționate la alineatul (6) de la prezentul articol. Comisia poate adopta, prin acte de punere în aplicare, planul multianual și indicatorii-cheie de performanță. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

(4)   Entitățile naționale constitutive leagă în rețea senzorii existenți și eventualii senzori viitori pentru a-i exploata într-un mod coordonat și optimizat în vederea instituirii și a menținerii unui catalog european comun actualizat, fără a aduce atingere prerogativelor statelor membre în domeniul securității naționale.

(5)   Statele membre participante la subcomponenta SST realizează acreditarea de securitate pe baza cerințelor de securitate generale menționate la articolul 34 alineatul (2).

(6)   Statele membre participante la subcomponenta SST desemnează echipe de experți care să se ocupe cu aspecte specifice legate de diferitele activități SST. Echipele de experți sunt permanente, gestionate și dotate cu personal de către entitățile naționale constitutive ale statelor membre care le-au desemnat și pot include experți din fiecare entitate națională constitutivă.

(7)   Entitățile naționale constitutive și echipele de experți asigură protecția datelor SST, a informațiilor SST și a serviciilor SST.

(8)   Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, norme detaliate privind funcționarea cadrului organizatoric pentru participarea statelor membre la subcomponenta SST. Respectivele norme prevăd, de asemenea, posibilitatea includerii într-o etapă ulterioară a unui stat membru în acordul de parteneriat SST devenind parte la acordul de parteneriat SST menționat la alineatul (2) de la prezentul articol. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

Articolul 59

Serviciul de asistență imediată SST

(1)   Comisia, luând în considerare recomandarea entităților naționale constitutive, selectează serviciul de asistență imediată SST pe baza celor mai bune cunoștințe de specialitate privind aspectele legate de securitate și de furnizarea de servicii. Serviciul de asistență imediată SST:

| (a) | furnizează interfețele securizate necesare pentru centralizarea, stocarea și punerea la dispoziția utilizatorilor SST menționați la articolul 56 a informațiilor SST, asigurând tratarea și trasabilitatea adecvată a acestora; |
| --- | --- |

(a)

furnizează interfețele securizate necesare pentru centralizarea, stocarea și punerea la dispoziția utilizatorilor SST menționați la articolul 56 a informațiilor SST, asigurând tratarea și trasabilitatea adecvată a acestora;

| (b) | furnizează rapoarte cu privire la performanța serviciilor SST către parteneriatul SST menționat la articolul 58 alineatul (2) și către Comisie; |
| --- | --- |

(b)

furnizează rapoarte cu privire la performanța serviciilor SST către parteneriatul SST menționat la articolul 58 alineatul (2) și către Comisie;

| (c) | colectează feedbackul necesar pentru parteneriatul SST menționat la articolul 58 alineatul (2) cu scopul de a asigura alinierea necesară a serviciilor la așteptările utilizatorilor SST; |
| --- | --- |

(c)

colectează feedbackul necesar pentru parteneriatul SST menționat la articolul 58 alineatul (2) cu scopul de a asigura alinierea necesară a serviciilor la așteptările utilizatorilor SST;

| (d) | sprijină, promovează și încurajează utilizarea serviciilor SST. |
| --- | --- |

(d)

sprijină, promovează și încurajează utilizarea serviciilor SST.

(2)   Entitățile naționale constitutive încheie acordurile de punere în aplicare necesare cu serviciul de asistență imediată SST.

Secțiunea 2

Subcomponentele SWE și NEO

Articolul 60

Activități SWE

(1)   Subcomponenta SWE poate sprijini următoarele activități:

| (a) | evaluarea și identificarea nevoilor utilizatorilor din sectoarele identificate la alineatul (2) litera (b), în scopul stabilirii serviciilor SWE care urmează să fie furnizate; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea și identificarea nevoilor utilizatorilor din sectoarele identificate la alineatul (2) litera (b), în scopul stabilirii serviciilor SWE care urmează să fie furnizate;

| (b) | furnizarea de servicii SWE către utilizatorii de servicii SWE, în conformitate cu cerințele tehnice și cu nevoile identificate ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de servicii SWE către utilizatorii de servicii SWE, în conformitate cu cerințele tehnice și cu nevoile identificate ale utilizatorilor.

(2)   Serviciile SWE sunt disponibile în orice moment fără întrerupere. Comisia selectează respectivele servicii prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu următoarele norme:

| (a) | Comisia stabilește prioritatea serviciilor SWE care urmează să fie furnizate la nivelul Uniunii în funcție de nevoile utilizatorilor SWE, de maturitatea tehnologică a serviciilor și de rezultatul unei evaluări a riscurilor; |
| --- | --- |

(a)

Comisia stabilește prioritatea serviciilor SWE care urmează să fie furnizate la nivelul Uniunii în funcție de nevoile utilizatorilor SWE, de maturitatea tehnologică a serviciilor și de rezultatul unei evaluări a riscurilor;

| (b) | serviciile SWE pot contribui la activități de protecție civilă și la protejarea unei game ample de sectoare cum ar fi spațiul, transportul, GNSS, rețelele de energie electrică și comunicațiile. |
| --- | --- |

(b)

serviciile SWE pot contribui la activități de protecție civilă și la protejarea unei game ample de sectoare cum ar fi spațiul, transportul, GNSS, rețelele de energie electrică și comunicațiile.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 107 alineatul (2).

(3)   Selecția entităților publice sau private care urmează să furnizeze servicii SWE se face printr-o procedură de ofertare.

Articolul 61

Activitățile privind NEO

(1)   Subcomponenta NEO poate sprijini următoarele activități:

| (a) | cartografierea capacităților statelor membre de detectare și de monitorizare a obiectelor din apropierea Pământului; |
| --- | --- |

(a)

cartografierea capacităților statelor membre de detectare și de monitorizare a obiectelor din apropierea Pământului;

| (b) | promovarea legării în rețea a instalațiilor și a centrelor de cercetare ale statelor membre; |
| --- | --- |

(b)

promovarea legării în rețea a instalațiilor și a centrelor de cercetare ale statelor membre;

| (c) | dezvoltarea serviciului menționat la alineatul (2); |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea serviciului menționat la alineatul (2);

| (d) | dezvoltarea unui serviciu de reacție rapidă de rutină capabil să caracterizeze obiectele din apropierea Pământului recent descoperite; |
| --- | --- |

(d)

dezvoltarea unui serviciu de reacție rapidă de rutină capabil să caracterizeze obiectele din apropierea Pământului recent descoperite;

| (e) | crearea unui catalog european al obiectelor din apropierea Pământului. |
| --- | --- |

(e)

crearea unui catalog european al obiectelor din apropierea Pământului.

(2)   Comisia, în domeniul său de competență, poate stabili proceduri pentru a coordona, cu participarea organismelor competente ale ONU, acțiunile Uniunii și ale autorităților publice naționale însărcinate cu protecția civilă în cazul în care se constată că un obiect din apropierea Pământului se apropie de Pământ.

CAPITOLUL II

GOVSATCOM

Articolul 62

Domeniul de aplicare al GOVSATCOM

În cadrul componentei GOVSATCOM, capacitățile și serviciile de comunicații prin satelit sunt combinate într-o resursă comună a Uniunii de capacități și de servicii de comunicații prin satelit, cu cerințe de securitate corespunzătoare. Această componentă cuprinde:

| (a) | dezvoltarea, construirea și exploatarea infrastructurii segmentului terestru menționate la articolul 67 și, după caz, a infrastructurii spațiale menționate la articolul 102 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

dezvoltarea, construirea și exploatarea infrastructurii segmentului terestru menționate la articolul 67 și, după caz, a infrastructurii spațiale menționate la articolul 102 alineatul (2);

| (b) | achiziționarea capacităților, a serviciilor și a echipamentelor de utilizare pentru comunicații prin satelit guvernamentale și comerciale necesare pentru furnizarea serviciilor GOVSATCOM; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea capacităților, a serviciilor și a echipamentelor de utilizare pentru comunicații prin satelit guvernamentale și comerciale necesare pentru furnizarea serviciilor GOVSATCOM;

| (c) | măsurile necesare pentru sporirea interoperabilității și a gradului de standardizare a echipamentelor de utilizare GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(c)

măsurile necesare pentru sporirea interoperabilității și a gradului de standardizare a echipamentelor de utilizare GOVSATCOM.

Articolul 63

Capacitățile și serviciile GOVSATCOM

(1)   Furnizarea capacităților și a serviciilor GOVSATCOM este asigurată astfel cum se prevede în portofoliul de servicii menționat la alineatul (3) de la prezentul articol și în conformitate cu cerințele operaționale menționate la alineatul (2) de la prezentul articol și cu cerințele de securitate specifice GOVSATCOM menționate la articolul 34 alineatul (2) și în limitele normelor privind partajarea resurselor și stabilirea priorității, menționate la articolul 66.

Accesul la capacitățile și serviciile GOVSATCOM este gratuit pentru utilizatorii instituționali și guvernamentali ai GOVSATCOM, cu excepția cazului în care Comisia definește o politică tarifară în conformitate cu articolul 66 alineatul (2).

(2)   Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, cerințele operaționale pentru serviciile GOVSATCOM, sub forma unor specificații tehnice pentru cazuri de utilizare GOVSATCOM legate în special de gestionarea crizelor, de supraveghere și de gestionarea infrastructurilor esențiale, inclusiv a rețelelor de comunicare diplomatice. Respectivele cerințe operaționale se bazează pe analiza detaliată a cerințelor utilizatorilor GOVSATCOM și țin seama de cerințele care decurg din rețelele și din echipamentele de utilizare existente. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

(3)   Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, portofoliul de servicii pentru serviciile GOVSATCOM, sub forma unei liste de categorii de servicii și de capacități de comunicații prin satelit, inclusiv atributele lor, cuprinzând acoperirea geografică, frecvența, lărgimea benzii, echipamentele de utilizare și aspectele legate de securitate. Portofoliul de servicii ia în considerare serviciile existente disponibile în regim comercial, pentru a nu denatura concurența de pe piața internă. Respectivele acte de punere în aplicare sunt actualizate periodic și se bazează pe cerințele operaționale și de securitate menționate la alineatul (1) de la prezentul articol și stabilesc prioritatea serviciilor furnizate utilizatorilor în funcție de pertinența și importanța lor. respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

(4)   Utilizatorii GOVSATCOM au acces la capacitățile și la serviciile GOVSATCOM enumerate în portofoliul de servicii menționat la alineatul (3) de la prezentul articol. Accesul respectiv este furnizat prin intermediul centrelor GOVSATCOM menționate la articolul 67 alineatul (1).

Articolul 64

Furnizorii de capacități și de servicii de comunicații prin satelit

Capacitățile și serviciile de comunicații prin satelit din cadrul GOVSATCOM pot fi furnizate de următoarele entități:

| (a) | participanții la GOVSATCOM menționați la articolul 68; și |
| --- | --- |

(a)

participanții la GOVSATCOM menționați la articolul 68; și

| (b) | persoanele juridice acreditate în mod corespunzător să furnizeze capacități sau servicii de comunicații prin satelit în conformitate cu procedura de acreditare de securitate menționată la articolul 37, care se efectuează respectând cerințele de securitate generale pentru componenta GOVSATCOM, astfel cum se menționează la articolul 34 alineatul (2). |
| --- | --- |

(b)

persoanele juridice acreditate în mod corespunzător să furnizeze capacități sau servicii de comunicații prin satelit în conformitate cu procedura de acreditare de securitate menționată la articolul 37, care se efectuează respectând cerințele de securitate generale pentru componenta GOVSATCOM, astfel cum se menționează la articolul 34 alineatul (2).

Articolul 65

Utilizatorii GOVSATCOM

(1)   Următoarele entități pot fi utilizatori GOVSATCOM, cu condiția să le fie încredințate sarcini legate de supravegherea și de gestionarea unor misiuni, operațiuni și infrastructuri de urgență și critice din punctul de vedere al securității:

| (a) | o autoritate publică a Uniunii sau a unui stat membru ori un organism însărcinat cu exercitarea unei astfel de autorități publice; |
| --- | --- |

(a)

o autoritate publică a Uniunii sau a unui stat membru ori un organism însărcinat cu exercitarea unei astfel de autorități publice;

| (b) | o persoană fizică sau juridică care acționează în numele și sub controlul unei entități menționate la litera (a) de la prezentul alineat. |
| --- | --- |

(b)

o persoană fizică sau juridică care acționează în numele și sub controlul unei entități menționate la litera (a) de la prezentul alineat.

(2)   Utilizatorii GOVSATCOM menționați la alineatul (1) de la prezentul articol sunt autorizați în mod corespunzător de un participant GOVSATCOM menționat la articolul 68 pentru a utiliza capacitățile și serviciile GOVSATCOM și respectă cerințele generale de securitate menționate la articolul 34 alineatul (2) definite pentru GOVSATCOM.

Articolul 66

Partajarea resurselor și stabilirea priorității

(1)   Capacitățile, serviciile și echipamentele de utilizare pentru comunicațiile prin satelit care sunt puse în comun sunt partajate între participanții GOVSATCOM menționați la articolul 68 și prioritatea utilizării lor de către aceștia este stabilită pe baza unei analize a riscurilor de siguranță și de securitate a utilizatorilor. Această analiză ia în considerare infrastructura de comunicare existentă și disponibilitatea capacităților existente, precum și acoperirea lor geografică, la nivelul Uniunii și la nivel național. La respectiva partajare și stabilire a priorității se acordă prioritate utilizatorilor GOVSATCOM în funcție de pertinența și importanța lor critică.

(2)   Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, normele detaliate privind partajarea și stabilirea priorității pentru capacitățile, serviciile și echipamentele de utilizare pentru comunicații prin satelit, ținând seama de cererea preconizată pentru diferitele cazuri de utilizare GOVSATCOM, de analiza riscurilor de securitate pentru cazurile de utilizare respective și, după caz, de eficiența din punctul de vedere al costurilor.

Prin definirea unei politici tarifare în cadrul acestor norme, Comisia se asigură că furnizarea capacităților și a serviciilor GOVSATCOM nu denaturează piața și că nu se creează o penurie de capacități GOVSATCOM.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

(3)   Partajarea și stabilirea priorității pentru capacitățile și serviciile de comunicații prin satelit între utilizatorii GOVSATCOM care sunt autorizați de același participant la GOVSATCOM se determină și se implementează de către participantul GOVSATCOM respectiv.

Articolul 67

Infrastructura și exploatarea segmentului terestru

(1)   Segmentul terestru include infrastructura necesară pentru a permite furnizarea de servicii utilizatorilor GOVSATCOM în conformitate cu articolul 66, în special centrele GOVSATCOM care sunt achiziționate în cadrul acestei componente pentru a conecta utilizatorii GOVSATCOM cu furnizorii de capacități și de servicii de comunicații prin satelit. Segmentul terestru și exploatarea sa respectă cerințele generale de securitate menționate la articolul 34 alineatul (2), definite pentru GOVSATCOM.

(2)   Comisia stabilește, prin acte de punere în aplicare, amplasamentul infrastructurii segmentului terestru. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3) și nu aduc atingere dreptului unui stat membru de a decide să nu găzduiască o astfel de infrastructură.

Articolul 68

Participanții la GOVSATCOM și autoritățile competente

(1)   Statele membre, Consiliul, Comisia și SEAE sunt participanți la GOVSATCOM în măsura în care autorizează utilizatori ai GOVSATCOM sau furnizează capacități de comunicații prin satelit ori amplasamente ale segmentului terestru sau părți ale instalațiilor segmentului terestru.

În cazul în care Consiliul, Comisia sau SEAE autorizează utilizatori GOVSATCOM sau furnizează capacități de comunicații prin satelit, amplasamente ale segmentului terestru sau părți ale instalațiilor segmentului terestru pe teritoriul unui stat membru, o astfel de autorizație sau dispoziție nu contravine dispozițiilor privind neutralitatea sau nealinierea prevăzute în dreptul constituțional al statului membru respectiv.

(2)   Agențiile Uniunii pot deveni participanți la GOVSATCOM numai în măsura în care acest lucru este necesar în vederea îndeplinirii sarcinilor lor și în conformitate cu normele detaliate prevăzute de un acord administrativ încheiat între agenția în cauză și instituția Uniunii sub a cărei supraveghere se află.

(3)   Țările terțe și organismele internaționale pot deveni participanți la GOVSATCOM în conformitate cu articolul 7.

(4)   Fiecare participant la GOVSATCOM desemnează o singură autoritate competentă GOVSATCOM.

(5)   O autoritate competentă GOVSATCOM se asigură că:

| (a) | utilizarea serviciilor se face în conformitate cu cerințele de securitate aplicabile; |
| --- | --- |

(a)

utilizarea serviciilor se face în conformitate cu cerințele de securitate aplicabile;

| (b) | drepturile de acces pentru utilizatorii GOVSATCOM sunt stabilite și gestionate; |
| --- | --- |

(b)

drepturile de acces pentru utilizatorii GOVSATCOM sunt stabilite și gestionate;

| (c) | echipamentele de utilizare și informațiile și conexiunile de comunicare electronică asociate sunt folosite și gestionate în conformitate cu cerințele de securitate aplicabile; |
| --- | --- |

(c)

echipamentele de utilizare și informațiile și conexiunile de comunicare electronică asociate sunt folosite și gestionate în conformitate cu cerințele de securitate aplicabile;

| (d) | este stabilit un punct central de contact care să furnizeze asistență, în funcție de necesități, pentru raportarea amenințărilor și a riscurilor de securitate, în special în ceea ce privește detectarea interferențelor electromagnetice potențial dăunătoare care afectează serviciile din cadrul acestei componente. |
| --- | --- |

(d)

este stabilit un punct central de contact care să furnizeze asistență, în funcție de necesități, pentru raportarea amenințărilor și a riscurilor de securitate, în special în ceea ce privește detectarea interferențelor electromagnetice potențial dăunătoare care afectează serviciile din cadrul acestei componente.

Articolul 69

Monitorizarea cererii și ofertei în ceea ce privește GOVSATCOM

Pentru a optimiza echilibrarea ofertei cu cererea în ceea ce privește serviciile GOVSATCOM, Comisia monitorizează neîntrerupt evoluția ofertei, inclusiv capacitățile GOVSATCOM existente în orbită pentru a fi puse în comun și partajate, și a cererii de capacități și de servicii GOVSATCOM, ținând seama de noile riscuri și amenințări, precum și de noile evoluții tehnologice.

TITLUL IX

AGENȚIA UNIUNII EUROPENE PENTRU PROGRAMUL SPAȚIAL

CAPITOLUL I

Dispoziții generale referitoare la agenție

Articolul 70

Statutul juridic al agenției

(1)   Agenția este un organism al Uniunii. Agenția are personalitate juridică.

(2)   În fiecare stat membru, agenția se bucură de cea mai amplă capacitate juridică acordată persoanelor juridice conform legislației naționale. Ea poate, în special, să dobândească sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și se poate constitui parte în proceduri judiciare.

(3)   Agenția este reprezentată de directorul său executiv.

Articolul 71

Sediul și birourile locale ale agenției

(1)   Sediul agenției se află la Praga, Cehia.

(2)   O parte din personalul agenției poate lucra într-unul dintre centrele terestre ale Galileo sau EGNOS menționate în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/413 sau (UE) 2017/1406 pentru a realiza activitățile programului prevăzute în acordul relevant.

(3)   În funcție de necesitățile programului, agenția poate înființa birouri locale în statele membre, astfel cum se prevede la articolul 79 alineatul (2).

CAPITOLUL II

Organizarea agenției

Articolul 72

Structura administrativă și de conducere

(1)   Structura administrativă și de conducere a agenției cuprinde:

| (a) | consiliul de administrație; |
| --- | --- |

(a)

consiliul de administrație;

| (b) | directorul executiv; |
| --- | --- |

(b)

directorul executiv;

| (c) | consiliul de acreditare de securitate. |
| --- | --- |

(c)

consiliul de acreditare de securitate.

(2)   Consiliul de administrație, directorul executiv și consiliul de acreditare de securitate cooperează pentru a asigura funcționarea agenției și coordonarea conform procedurilor determinate de regulile interne ale agenției, cum ar fi regulamentul de procedură al consiliului de administrație, regulamentul de procedură al consiliului de acreditare de securitate, normele financiare aplicabile agenției, normele de punere în aplicare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene (denumit în continuare „Statutul funcționarilor”) și normele privind accesul la documente.

Articolul 73

Consiliul de administrație

(1)   Consiliul de administrație este format din câte un reprezentant al fiecărui stat membru și din trei reprezentanți ai Comisiei, toți având drept de vot. Consiliul de administrație include, de asemenea, un membru desemnat de Parlamentul European, care nu are drept de vot.

(2)   Președintele sau vicepreședintele consiliului de acreditare de securitate, un reprezentant al Consiliului, un reprezentant al Înaltului Reprezentant și un reprezentant al ESA sunt invitați să asiste la reuniunile consiliului de administrație în calitate de observatori, pentru chestiunile care îi privesc direct, în condițiile stipulate de regulamentul de procedură al consiliului de administrație.

(3)   Fiecare membru al consiliului de administrație are un membru supleant. Membrul supleant îl reprezintă pe membrul titular atunci când acesta lipsește.

(4)   Fiecare stat membru numește un membru și un membru supleant în consiliul de administrație pe baza cunoștințelor lor în domeniul sarcinilor agenției și a competențelor manageriale, administrative și bugetare relevante. Pentru a asigura continuitatea activităților consiliului de administrație, Parlamentul European, Comisia și statele membre fac tot posibilul să limiteze schimbarea reprezentanților lor în cadrul acestuia. Toate părțile urmăresc obținerea unei reprezentări echilibrate a bărbaților și a femeilor în consiliul de administrație.

(5)   Mandatul membrilor și al membrilor supleanți ai consiliului de administrație are o durată de patru ani și poate fi reînnoit.

(6)   Atunci când este cazul, participarea reprezentanților unor țări terțe sau organizații internaționale și condițiile de participare se stabilesc în acordurile menționate la articolul 98 și respectă regulamentul de procedură al consiliului de administrație. Acești reprezentanți nu au drept de vot.

Articolul 74

Președintele consiliului de administrație

(1)   Consiliul de administrație alege un președinte și un vicepreședinte din rândul membrilor săi care au drept de vot. Vicepreședintele îl înlocuiește automat pe președinte dacă acesta nu își poate îndeplini îndatoririle.

(2)   Mandatul președintelui și al vicepreședintelui are o durată de doi ani și poate fi reînnoit o singură dată. Fiecare mandat se încheie atunci când persoana respectivă încetează să mai fie membră a consiliului de administrație.

(3)   Consiliul de administrație are competența de a-l revoca pe președinte, pe vicepreședinte sau pe amândoi.

Articolul 75

Reuniunile consiliului de administrație

(1)   Reuniunile consiliului de administrație sunt convocate de președintele acestuia.

(2)   Directorul executiv participă la deliberările consiliului de administrație, cu excepția cazului în care președintele decide altfel. Directorul executiv nu are drept de vot.

(3)   Consiliul de administrație ține reuniuni ordinare periodic, de cel puțin două ori pe an. În plus, se întrunește la inițiativa președintelui său sau la cererea a cel puțin o treime din membrii săi.

(4)   Consiliul de administrație poate invita orice persoană a cărei opinie prezintă interes să participe la reuniunile sale în calitate de observator. Sub rezerva regulamentului de procedură al consiliului de administrație, membrii acestuia pot fi asistați de consultanți sau de experți.

(5)   În cazul în care discuția se referă la utilizarea de infrastructuri naționale sensibile, reprezentanții statelor membre și reprezentanții Comisiei pot participa la reuniunile și la deliberările consiliului de administrație, pe baza principiului necesității de a cunoaște. Cu toate acestea, doar reprezentanții statelor membre care dețin astfel de infrastructuri și reprezentanții Comisiei pot vota. În cazul în care președintele consiliului de administrație nu este reprezentantul unuia dintre statele membre care dețin astfel de infrastructuri, acesta este înlocuit de reprezentanții statelor membre care dețin astfel de infrastructuri. Regulamentul de procedură al consiliului de administrație stabilește situațiile în care se aplică această procedură.

(6)   Agenția asigură secretariatul consiliului de administrație.

Articolul 76

Regulile de vot ale consiliului de administrație

(1)   Cu excepția cazurilor în care prezentul regulament prevede altfel, consiliul de administrație adoptă deciziile cu majoritatea simplă a membrilor săi cu drept de vot.

O majoritate de două treimi din toți membrii cu drept de vot este necesară pentru alegerea și revocarea președintelui și a vicepreședintelui consiliului de administrație și pentru adoptarea bugetului și a programelor de lucru, aprobarea acordurilor menționate la articolul 98 alineatul (2), aprobarea normelor de securitate ale agenției, adoptarea regulamentului de procedură, înființarea de birouri locale și aprobarea acordurilor de găzduire menționate la articolul 92.

(2)   Fiecare reprezentant al statelor membre și al Comisiei dispune de un vot. Dacă un membru cu drept de vot este absent, supleantul său poate exercita dreptul de vot al acestuia. Deciziile în temeiul articolului 77 alineatul (2) litera (a), cu excepția chestiunilor care fac obiectul capitolului II din titlul V, sau deciziile în temeiul articolului 77 alineatul (5) se adoptă numai cu votul favorabil al reprezentanților Comisiei.

(3)   Regulamentul de procedură al consiliului de administrație stabilește în mod mai detaliat modalitățile de vot, în special condițiile în care un membru poate acționa în numele altui membru, precum și cerințele privind cvorumul, dacă este cazul.

Articolul 77

Sarcinile consiliului de administrație

(1)   Consiliul de administrație se asigură că agenția își îndeplinește misiunea care îi este încredințată, în condițiile stabilite de prezentul regulament, și ia orice decizie necesară în acest scop. Acest lucru nu aduce atingere competențelor atribuite consiliului de acreditare de securitate pentru activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V.

(2)   În plus, consiliul de administrație:

| (a) | adoptă, până la data de 15 noiembrie a fiecărui an, programul de lucru al agenției pentru anul care urmează, după integrarea fără modificări a părții elaborate de consiliul de acreditare de securitate, în conformitate cu articolul 80 litera (b), și după primirea avizului Comisiei; |
| --- | --- |

(a)

adoptă, până la data de 15 noiembrie a fiecărui an, programul de lucru al agenției pentru anul care urmează, după integrarea fără modificări a părții elaborate de consiliul de acreditare de securitate, în conformitate cu articolul 80 litera (b), și după primirea avizului Comisiei;

| (b) | adoptă, până la data de 30 iunie a primului an al cadrului financiar multianual prevăzut la articolul 312 din TFUE, programul de lucru multianual al agenției pentru perioada acoperită de cadrul financiar multianual după integrarea, fără modificări, a părții elaborate de consiliul de acreditare de securitate, în conformitate cu articolul 80 litera (a) din prezentul regulament și după primirea avizului Comisiei. Parlamentul European este consultat cu privire la programul de lucru multianual, cu condiția ca scopul acestei consultări să fie un schimb de opinii și ca rezultatul să nu fie obligatoriu pentru agenție. |
| --- | --- |

(b)

adoptă, până la data de 30 iunie a primului an al cadrului financiar multianual prevăzut la articolul 312 din TFUE, programul de lucru multianual al agenției pentru perioada acoperită de cadrul financiar multianual după integrarea, fără modificări, a părții elaborate de consiliul de acreditare de securitate, în conformitate cu articolul 80 litera (a) din prezentul regulament și după primirea avizului Comisiei. Parlamentul European este consultat cu privire la programul de lucru multianual, cu condiția ca scopul acestei consultări să fie un schimb de opinii și ca rezultatul să nu fie obligatoriu pentru agenție.

| (c) | îndeplinește funcțiile bugetare stabilite la articolul 84 alineatele (5), (6), (10) și (11); |
| --- | --- |

(c)

îndeplinește funcțiile bugetare stabilite la articolul 84 alineatele (5), (6), (10) și (11);

| (d) | supraveghează funcționarea Centrului de monitorizare a securității Galileo astfel cum se menționează la articolul 34 alineatul (5) litera (b); |
| --- | --- |

(d)

supraveghează funcționarea Centrului de monitorizare a securității Galileo astfel cum se menționează la articolul 34 alineatul (5) litera (b);

| (e) | adoptă normele de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (46), în conformitate cu articolul 94 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(e)

adoptă normele de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (46), în conformitate cu articolul 94 din prezentul regulament;

| (f) | aprobă acordurile menționate la articolul 98, după consultarea consiliului de acreditare de securitate cu privire la dispozițiile acordurilor referitoare la acreditarea de securitate; |
| --- | --- |

(f)

aprobă acordurile menționate la articolul 98, după consultarea consiliului de acreditare de securitate cu privire la dispozițiile acordurilor referitoare la acreditarea de securitate;

| (g) | adoptă procedurile tehnice necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale; |
| --- | --- |

(g)

adoptă procedurile tehnice necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale;

| (h) | adoptă raportul anual privind activitățile și perspectivele agenției, după integrarea fără modificări a părții elaborate de consiliul de acreditare de securitate, în conformitate cu articolul 80 litera (c), și îl transmite Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi până la data de 1 iulie a fiecărui an; |
| --- | --- |

(h)

adoptă raportul anual privind activitățile și perspectivele agenției, după integrarea fără modificări a părții elaborate de consiliul de acreditare de securitate, în conformitate cu articolul 80 litera (c), și îl transmite Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi până la data de 1 iulie a fiecărui an;

| (i) | dă curs în mod corespunzător concluziilor și recomandărilor care decurg din evaluările și auditurile menționate la articolul 102, precum și celor care decurg din anchetele efectuate de OLAF și din toate rapoartele de audit intern sau extern și transmite toate informațiile relevante cu privire la rezultatele procedurilor de evaluare autorității bugetare; |
| --- | --- |

(i)

dă curs în mod corespunzător concluziilor și recomandărilor care decurg din evaluările și auditurile menționate la articolul 102, precum și celor care decurg din anchetele efectuate de OLAF și din toate rapoartele de audit intern sau extern și transmite toate informațiile relevante cu privire la rezultatele procedurilor de evaluare autorității bugetare;

| (j) | este consultat de directorul executiv cu privire la ACPF-ul menționat la articolul 31 și la acordurile de contribuție menționate la articolul 27 alineatul (3) și la articolul 29 alineatul (5) înainte de semnarea acestora; |
| --- | --- |

(j)

este consultat de directorul executiv cu privire la ACPF-ul menționat la articolul 31 și la acordurile de contribuție menționate la articolul 27 alineatul (3) și la articolul 29 alineatul (5) înainte de semnarea acestora;

| (k) | adoptă normele de securitate ale agenției, menționate la articolul 96; |
| --- | --- |

(k)

adoptă normele de securitate ale agenției, menționate la articolul 96;

| (l) | aprobă o strategie antifraudă, pe baza unei propuneri a directorului executiv,; |
| --- | --- |

(l)

aprobă o strategie antifraudă, pe baza unei propuneri a directorului executiv,;

| (m) | atunci când este necesar și pe baza unei propuneri a directorului executiv, aprobă structurile organizaționale menționate la articolul 79 alineatul (1) litera (l); |
| --- | --- |

(m)

atunci când este necesar și pe baza unei propuneri a directorului executiv, aprobă structurile organizaționale menționate la articolul 79 alineatul (1) litera (l);

| (n) | numește un contabil, care poate fi contabilul Comisiei:






  (i) | căruia i se aplică Statutul funcționarilor și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii (denumit în continuare „Regimul aplicabil celorlalți agenți”), stabilite în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (47); și |
| --- | --- | --- |

(n)

numește un contabil, care poate fi contabilul Comisiei:

(i)

căruia i se aplică Statutul funcționarilor și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii (denumit în continuare „Regimul aplicabil celorlalți agenți”), stabilite în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (47); și

| (ii) | care este complet independent în îndeplinirea sarcinilor sale; |
| --- | --- |

(ii)

care este complet independent în îndeplinirea sarcinilor sale;

| (o) | își adoptă și își publică regulamentul de procedură. |
| --- | --- |

(o)

își adoptă și își publică regulamentul de procedură.

(3)   În ceea ce privește personalul agenției, consiliul de administrație exercită competențele de autoritate împuternicită să facă numiri, conferite de Statutul funcționarilor, și competențele de autoritate abilitată să încheie contracte de muncă, conferite de Regimul aplicabil celorlalți agenți (denumite în continuare „competențele autorității împuternicite să facă numiri”).

Consiliul de administrație adoptă, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 110 din Statutul funcționarilor, o decizie bazată pe articolul 2 alineatul (1) din Statutul funcționarilor și pe articolul 6 din Regimul aplicabil celorlalți agenți, prin care deleagă directorului executiv competențele relevante ale autorității împuternicite să facă numiri și definește condițiile în care această delegare de competențe poate fi suspendată. Directorul executiv raportează consiliului de administrație cu privire la exercitarea respectivelor competențe delegate. Directorul executiv este autorizat să subdelege aceste competențe.

În aplicarea celui de al doilea paragraf din prezentul alineat, consiliul de administrație poate, în cazul în care circumstanțe excepționale impun acest lucru, să suspende temporar, printr-o decizie, delegarea către directorul executiv a competențelor autorității împuternicite să facă numiri și a competențelor subdelegate de către directorul executiv și să le exercite în mod direct sau să le delege unuia dintre membrii săi sau altui membru al personalului decât directorul executiv.

Prin derogare de la al doilea paragraf de la prezentul alineat, consiliul de administrație are obligația să delege președintelui consiliului de acreditare de securitate competențele menționate la primul paragraf în ceea ce privește recrutarea, evaluarea și reclasificarea personalului implicat în activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V, precum și măsurile disciplinare de luat în ceea ce privește personalul în cauză.

Consiliul de administrație adoptă măsurile de punere în aplicare a Statutului funcționarilor și, respectiv, a Regimului aplicabil, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 110 din Statutul funcționarilor. În ceea ce privește recrutarea, evaluarea și reclasificarea personalului implicat în activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V din prezentul regulament, precum și măsurile disciplinare relevante, consiliul de administrație consultă în prealabil consiliul de acreditare de securitate și ține cont în mod corespunzător de observațiile acestuia.

Consiliul de administrație adoptă, de asemenea, o decizie prin care stabilește norme privind detașarea experților naționali în cadrul agenției. Înainte de a adopta această decizie, consiliul de administrație consultă consiliul de acreditare de securitate cu privire la detașarea experților naționali implicați în activitățile de acreditare de securitate prevăzute la capitolul II din titlul V și ține seama în mod corespunzător de observațiile acestuia.

(4)   Consiliul de administrație numește directorul executiv și poate prelungi sau încheia mandatul acestuia în temeiul articolului 89.

(5)   Cu excepția activităților realizate în conformitate cu capitolul II din titlul V, consiliul de administrație exercită autoritate disciplinară asupra directorului executiv în ceea ce privește conduita acestuia, în special în ceea ce privește aspectele de securitate care țin de competența agenției.

Articolul 78

Directorul executiv

(1)   Agenția este condusă de directorul său executiv. Directorul executiv răspunde în fața consiliului de administrație.

Prezentul alineat nu aduce atingere autonomiei sau independenței consiliului de acreditare de securitate și ale personalului agenției aflat sub supravegherea sa în conformitate cu articolul 82 și nici prerogativelor acordate consiliului de acreditare de securitate și președintelui consiliului de acreditare de securitate, în conformitate cu articolele 38 și, respectiv, 81.

(2)   Fără a aduce atingere competențelor Comisiei și ale consiliului de administrație, directorul executiv își exercită funcțiile în mod independent și nu solicită și nici nu acceptă instrucțiuni de la niciun guvern și de la niciun alt organism.

Articolul 79

Sarcinile directorului executiv

(1)   Directorul executiv îndeplinește următoarele sarcini:

| (a) | reprezintă agenția și semnează acordurile menționate la articolul 27 alineatul (3), articolul 29 alineatul (5) și articolul 31; |
| --- | --- |

(a)

reprezintă agenția și semnează acordurile menționate la articolul 27 alineatul (3), articolul 29 alineatul (5) și articolul 31;

| (b) | pregătește lucrările consiliului de administrație și participă, fără a avea drept de vot, la lucrările consiliului de administrație, sub rezerva articolului 75 alineatul (2) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(b)

pregătește lucrările consiliului de administrație și participă, fără a avea drept de vot, la lucrările consiliului de administrație, sub rezerva articolului 75 alineatul (2) al doilea paragraf;

| (c) | pune în aplicare deciziile consiliului de administrație; |
| --- | --- |

(c)

pune în aplicare deciziile consiliului de administrație;

| (d) | pregătește programele de lucru anuale și multianuale ale agenției și le prezintă spre aprobare consiliului de administrație, cu excepția părților pregătite și adoptate de consiliul de acreditare de securitate în conformitate cu articolul 80 literele (a) și (b); |
| --- | --- |

(d)

pregătește programele de lucru anuale și multianuale ale agenției și le prezintă spre aprobare consiliului de administrație, cu excepția părților pregătite și adoptate de consiliul de acreditare de securitate în conformitate cu articolul 80 literele (a) și (b);

| (e) | implementează programele de lucru anuale și multianuale, cu excepția părților implementate de președintele consiliului de acreditare de securitate; |
| --- | --- |

(e)

implementează programele de lucru anuale și multianuale, cu excepția părților implementate de președintele consiliului de acreditare de securitate;

| (f) | întocmește un raport intermediar privind implementarea programului de lucru anual și, dacă este cazul, a programului de lucru multianual pentru fiecare reuniune a consiliului de administrație, integrând fără modificări partea elaborată de președintele consiliului de acreditare de securitate; |
| --- | --- |

(f)

întocmește un raport intermediar privind implementarea programului de lucru anual și, dacă este cazul, a programului de lucru multianual pentru fiecare reuniune a consiliului de administrație, integrând fără modificări partea elaborată de președintele consiliului de acreditare de securitate;

| (g) | întocmește raportul anual privind activitățile și perspectivele agenției, cu excepția părții elaborate și adoptate de consiliul de acreditare de securitate, în conformitate cu articolul 80 litera (c), în ceea ce privește activitățile prevăzute la titlul V și îl transmite consiliului de administrație spre aprobare; |
| --- | --- |

(g)

întocmește raportul anual privind activitățile și perspectivele agenției, cu excepția părții elaborate și adoptate de consiliul de acreditare de securitate, în conformitate cu articolul 80 litera (c), în ceea ce privește activitățile prevăzute la titlul V și îl transmite consiliului de administrație spre aprobare;

| (h) | se ocupă de administrarea de zi cu zi a agenției și ia toate măsurile necesare pentru a asigura funcționarea agenției în conformitate cu prezentul regulament, inclusiv adoptarea de instrucțiuni administrative interne și publicarea de anunțuri; |
| --- | --- |

(h)

se ocupă de administrarea de zi cu zi a agenției și ia toate măsurile necesare pentru a asigura funcționarea agenției în conformitate cu prezentul regulament, inclusiv adoptarea de instrucțiuni administrative interne și publicarea de anunțuri;

| (i) | întocmește un proiect de declarație estimativă a veniturilor și cheltuielilor agenției în conformitate cu articolul 84 și execută bugetul în conformitate cu articolul 85; |
| --- | --- |

(i)

întocmește un proiect de declarație estimativă a veniturilor și cheltuielilor agenției în conformitate cu articolul 84 și execută bugetul în conformitate cu articolul 85;

| (j) | asigură faptul că agenția, în calitate de operator al Centrului de monitorizare a securității Galileo, este în măsură să se conformeze instrucțiunilor prevăzute în Decizia (PESC) 2021/698 și să își îndeplinească rolul menționat la articolul 6 din Decizia nr. 1104/2011/UE; |
| --- | --- |

(j)

asigură faptul că agenția, în calitate de operator al Centrului de monitorizare a securității Galileo, este în măsură să se conformeze instrucțiunilor prevăzute în Decizia (PESC) 2021/698 și să își îndeplinească rolul menționat la articolul 6 din Decizia nr. 1104/2011/UE;

| (k) | asigură circulația tuturor informațiilor relevante, în special cu privire la securitate, în cadrul structurii agenției menționate la articolul 72 alineatul (1); |
| --- | --- |

(k)

asigură circulația tuturor informațiilor relevante, în special cu privire la securitate, în cadrul structurii agenției menționate la articolul 72 alineatul (1);

| (l) | stabilește, în strânsă cooperare cu președintele consiliului de acreditare de securitate în ceea ce privește chestiunile referitoare la activitățile de acreditare de securitate prevăzute la capitolul II din titlul V, structurile organizaționale ale agenției și le înaintează spre aprobare consiliului de administrație; respectivele structuri reflectă caracteristicile specifice ale diverselor componente ale programului; |
| --- | --- |

(l)

stabilește, în strânsă cooperare cu președintele consiliului de acreditare de securitate în ceea ce privește chestiunile referitoare la activitățile de acreditare de securitate prevăzute la capitolul II din titlul V, structurile organizaționale ale agenției și le înaintează spre aprobare consiliului de administrație; respectivele structuri reflectă caracteristicile specifice ale diverselor componente ale programului;

| (m) | în ceea ce privește personalul agenției, exercită competențele autorității împuternicite să facă numiri menționate la articolul 77 alineatul (3) primul paragraf, în măsura în care competențele respective i-au fost delegate în conformitate cu articolul 77 alineatul (3) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(m)

în ceea ce privește personalul agenției, exercită competențele autorității împuternicite să facă numiri menționate la articolul 77 alineatul (3) primul paragraf, în măsura în care competențele respective i-au fost delegate în conformitate cu articolul 77 alineatul (3) al doilea paragraf;

| (n) | se asigură că consiliul de acreditare de securitate, organismele menționate la articolul 38 alineatul (3) și la articolul 82 alineatul (3) și președintele consiliului de acreditare de securitate dispun de un secretariat și de toate resursele necesare bunei lor funcționări; |
| --- | --- |

(n)

se asigură că consiliul de acreditare de securitate, organismele menționate la articolul 38 alineatul (3) și la articolul 82 alineatul (3) și președintele consiliului de acreditare de securitate dispun de un secretariat și de toate resursele necesare bunei lor funcționări;

| (o) | cu excepția părții din planul de acțiune referitoare la activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V, întocmește un plan de acțiune pentru a asigura faptul că se dă curs constatărilor și recomandărilor cuprinse în evaluările menționate la articolul 102, și prezintă semestrial Comisiei un raport intermediar, după integrarea fără modificări a părții elaborate de consiliul de acreditare de securitate, pe care îl prezintă de asemenea consiliului de administrație spre informare; |
| --- | --- |

(o)

cu excepția părții din planul de acțiune referitoare la activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V, întocmește un plan de acțiune pentru a asigura faptul că se dă curs constatărilor și recomandărilor cuprinse în evaluările menționate la articolul 102, și prezintă semestrial Comisiei un raport intermediar, după integrarea fără modificări a părții elaborate de consiliul de acreditare de securitate, pe care îl prezintă de asemenea consiliului de administrație spre informare;

| (p) | ia următoarele măsuri de protejare a intereselor financiare ale Uniunii:






  (i) | ia măsuri de prevenire a fraudei, a corupției și a oricărei alte activități ilegale și aplică măsuri de supraveghere eficace; |
| --- | --- | --- |

(p)

ia următoarele măsuri de protejare a intereselor financiare ale Uniunii:

(i)

ia măsuri de prevenire a fraudei, a corupției și a oricărei alte activități ilegale și aplică măsuri de supraveghere eficace;

| (ii) | atunci când sunt depistate nereguli, procedează la recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, aplică sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive; |
| --- | --- |

(ii)

atunci când sunt depistate nereguli, procedează la recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, aplică sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive;

| (q) | elaborează pentru agenție o strategie antifraudă care este proporțională cu riscul de fraudă, având în vedere o analiză costuri-beneficii a măsurilor care urmează să fie puse în aplicare și ținând cont de constatările și de recomandările care rezultă din anchetele OLAF, și o transmite spre aprobare consiliului de administrație; |
| --- | --- |

(q)

elaborează pentru agenție o strategie antifraudă care este proporțională cu riscul de fraudă, având în vedere o analiză costuri-beneficii a măsurilor care urmează să fie puse în aplicare și ținând cont de constatările și de recomandările care rezultă din anchetele OLAF, și o transmite spre aprobare consiliului de administrație;

| (r) | prezintă Parlamentului European rapoarte cu privire la îndeplinirea îndatoririlor sale, atunci când i se solicită să facă acest lucru. Consiliul îi poate solicita directorului executiv să prezinte un raport cu privire la îndeplinirea îndatoririlor sale. |
| --- | --- |

(r)

prezintă Parlamentului European rapoarte cu privire la îndeplinirea îndatoririlor sale, atunci când i se solicită să facă acest lucru. Consiliul îi poate solicita directorului executiv să prezinte un raport cu privire la îndeplinirea îndatoririlor sale.

(2)   Directorul executiv decide dacă este necesar ca unul sau mai mulți membri ai personalului să fie situați în unul sau mai multe state membre în scopul îndeplinirii sarcinilor agenției într-un mod eficient și eficace. Înainte de a decide să înființeze un birou local, directorul executiv obține aprobarea prealabilă a Comisiei, a consiliului de administrație și a statului membru (statelor membre) în cauză. Decizia respectivă precizează domeniul de aplicare al activităților care urmează să fie efectuate în cadrul biroului local în așa fel încât să se evite costurile inutile și dublarea funcțiilor administrative ale agenției. Acolo unde este posibil, impactul asupra alocării de personal și a bugetului se inserează în proiectul de document de programare unic menționat la articolul 84 alineatul (6).

Articolul 80

Sarcinile administrative ale consiliului de acreditare de securitate

Pe lângă sarcinile menționate la articolul 38, consiliul de acreditare de securitate îndeplinește următoarele sarcini în cadrul administrării agenției:

| (a) | întocmește și aprobă partea programului de lucru multianual referitoare la activitățile operaționale prevăzute la capitolul II din titlul V și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea acestor activități și o transmite consiliului de administrație în timp util pentru a fi integrată în programul de lucru multianual; |
| --- | --- |

(a)

întocmește și aprobă partea programului de lucru multianual referitoare la activitățile operaționale prevăzute la capitolul II din titlul V și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea acestor activități și o transmite consiliului de administrație în timp util pentru a fi integrată în programul de lucru multianual;

| (b) | întocmește și aprobă partea programului de lucru anual referitoare la activitățile operaționale prevăzute la capitolul II din titlul V și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea acestor activități și o transmite consiliului de administrație în timp util pentru a fi integrată în programul de lucru anual; |
| --- | --- |

(b)

întocmește și aprobă partea programului de lucru anual referitoare la activitățile operaționale prevăzute la capitolul II din titlul V și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea acestor activități și o transmite consiliului de administrație în timp util pentru a fi integrată în programul de lucru anual;

| (c) | întocmește și aprobă partea raportului anual referitoare la activitățile și perspectivele agenției prevăzute la capitolul II din titlul V, precum și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea acestor activități și perspective, și o transmite consiliului de administrație în timp util pentru a fi integrată în raportul anual. |
| --- | --- |

(c)

întocmește și aprobă partea raportului anual referitoare la activitățile și perspectivele agenției prevăzute la capitolul II din titlul V, precum și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea acestor activități și perspective, și o transmite consiliului de administrație în timp util pentru a fi integrată în raportul anual.

Articolul 81

Președintele consiliului de acreditare de securitate

(1)   Consiliul de acreditare de securitate alege un președinte și un vicepreședinte din rândul membrilor săi, cu o majoritate de două treimi din numărul membrilor care dețin drept de vot. În cazul în care nu s-a obținut o majoritate de două treimi în urma a două reuniuni ale consiliului de acreditare de securitate, este necesară o majoritate simplă.

(2)   Vicepreședintele îl înlocuiește automat pe președinte dacă președintele nu își poate îndeplini îndatoririle.

(3)   Consiliul de acreditare de securitate are competența de a-l revoca pe președinte, pe vicepreședinte sau pe amândoi. El adoptă decizia de revocare cu o majoritate de două treimi.

(4)   Mandatul președintelui și al vicepreședintelui consiliului de acreditare de securitate are o durată de doi ani și poate fi reînnoit o singură dată. Fiecare mandat se încheie atunci când persoana respectivă încetează să mai fie membră a consiliului de acreditare de securitate.

Articolul 82

Aspecte organizaționale ale consiliului de acreditare de securitate

(1)   Consiliul de acreditare de securitate are acces la toate resursele umane și materiale necesare pentru a își îndeplini sarcinile în mod independent. El are acces la orice informație care îi este utilă pentru îndeplinirea sarcinilor sale și de care dispun celelalte organe ale agenției, fără a aduce atingere principiilor autonomiei și independenței menționate la articolul 37 litera (i).

(2)   Consiliul de acreditare de securitate și personalul agenției aflat sub autoritatea acestuia își desfășoară activitatea într-un mod care le asigură autonomia și independența față de celelalte activități ale agenției, în special față de activitățile operaționale legate de exploatarea sistemelor, în conformitate cu obiectivele diverselor componente ale programului. Niciunui membru al personalului agenției aflat sub autoritatea consiliului de acreditare de securitate nu i se pot încredința, în același timp, alte sarcini în cadrul agenției.

În acest scop, în cadrul agenției se stabilește o separare organizațională efectivă între personalul implicat în activități prevăzute la capitolul II din titlul V și celelalte categorii de personal al agenției. Consiliul de acreditare de securitate informează imediat directorul executiv, consiliul de administrație și Comisia cu privire la orice circumstanțe care i-ar putea pune în pericol autonomia sau independența. În cazul în care nu se găsește nicio soluție în cadrul agenției, Comisia analizează situația, consultându-se cu părțile relevante. Pe baza rezultatului acestei analize, Comisia ia măsurile corespunzătoare de atenuare care urmează să fie puse în aplicare de agenție și informează Parlamentul European și Consiliul în această privință.

(3)   Consiliul de acreditare de securitate înființează organisme speciale aflate în subordinea sa, care să se ocupe de chestiuni specifice urmând instrucțiunile sale. În special, concomitent cu asigurarea continuității necesare a activității, el instituie o comisie care să efectueze teste și reexaminări ale analizelor de securitate și care să elaboreze rapoartele de risc relevante pentru a sprijini consiliul în procesul de pregătire a deciziilor sale. Consiliul de acreditare de securitate poate institui și desființa grupuri de experți care să contribuie la activitatea acestei comisii.

Articolul 83

Sarcinile președintelui consiliului de acreditare de securitate

(1)   Președintele consiliului de acreditare de securitate se asigură că respectivul consiliu își desfășoară activitățile de acreditare de securitate în mod independent și îndeplinește următoarele sarcini:

| (a) | gestionează activitățile de acreditare de securitate sub supravegherea consiliului de acreditare de securitate; |
| --- | --- |

(a)

gestionează activitățile de acreditare de securitate sub supravegherea consiliului de acreditare de securitate;

| (b) | implementează partea programelor de lucru multianuale și anuale ale agenției care este prevăzută la capitolul II din titlul V, sub supravegherea consiliului de acreditare de securitate; |
| --- | --- |

(b)

implementează partea programelor de lucru multianuale și anuale ale agenției care este prevăzută la capitolul II din titlul V, sub supravegherea consiliului de acreditare de securitate;

| (c) | cooperează cu directorul executiv pentru a-l ajuta să întocmească proiectul de schemă de personal menționat la articolul 84 alineatul (4) și structurile organizaționale ale agenției; |
| --- | --- |

(c)

cooperează cu directorul executiv pentru a-l ajuta să întocmească proiectul de schemă de personal menționat la articolul 84 alineatul (4) și structurile organizaționale ale agenției;

| (d) | întocmește partea raportului intermediar referitoare la activitățile operaționale prevăzute la capitolul II din titlul V și o prezintă consiliului de acreditare de securitate și directorului executiv în timp util pentru a fi integrată în raportul intermediar; |
| --- | --- |

(d)

întocmește partea raportului intermediar referitoare la activitățile operaționale prevăzute la capitolul II din titlul V și o prezintă consiliului de acreditare de securitate și directorului executiv în timp util pentru a fi integrată în raportul intermediar;

| (e) | întocmește partea raportului anual și a planului de acțiune referitoare la activitățile operaționale prevăzute la capitolul II din titlul V și o prezintă directorului executiv în timp util; |
| --- | --- |

(e)

întocmește partea raportului anual și a planului de acțiune referitoare la activitățile operaționale prevăzute la capitolul II din titlul V și o prezintă directorului executiv în timp util;

| (f) | reprezintă agenția pentru activitățile și deciziile prevăzute la capitolul II din titlul V; |
| --- | --- |

(f)

reprezintă agenția pentru activitățile și deciziile prevăzute la capitolul II din titlul V;

| (g) | exercită, în ceea ce privește personalul agenției implicat în activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V, competențele menționate la articolul 77 alineatul (3) primul paragraf care îi sunt delegate în conformitate cu articolul 77 alineatul (3) al patrulea paragraf. |
| --- | --- |

(g)

exercită, în ceea ce privește personalul agenției implicat în activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V, competențele menționate la articolul 77 alineatul (3) primul paragraf care îi sunt delegate în conformitate cu articolul 77 alineatul (3) al patrulea paragraf.

(2)   În ceea ce privește activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V, Parlamentul European și Consiliul îl pot invita pe președintele consiliului de acreditare de securitate în fața acestor instituții, pentru un schimb de opinii cu privire la activitatea și perspectivele agenției, inclusiv în ceea ce privește programele de lucru multianuale și anuale.

CAPITOLUL III

Dispoziții financiare referitoare la agenție

Articolul 84

Bugetul agenției

(1)   Fără a aduce atingere altor resurse și redevențe, veniturile agenției includ o contribuție din partea Uniunii înscrisă în bugetul Uniunii pentru a asigura un echilibru între venituri și cheltuieli. Agenția poate primi subvenții ad-hoc de la bugetul Uniunii.

(2)   Cheltuielile agenției includ cheltuielile cu personalul, cheltuielile administrative și de infrastructură, cheltuielile de funcționare și cheltuielile aferente funcționării consiliului de acreditare de securitate, inclusiv a organismelor menționate la articolul 38 alineatul (3) și la articolul 82 alineatul (3), și cele aferente contractelor și acordurilor încheiate de agenție în vederea îndeplinirii sarcinilor care îi sunt încredințate.

(3)   Veniturile și cheltuielile trebuie să fie în echilibru.

(4)   Directorul executiv întocmește, în strânsă colaborare cu președintele consiliului de acreditare de securitate pentru activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V, un proiect de declarație estimativă a veniturilor și cheltuielilor agenției pentru următorul exercițiu financiar, făcând în mod clar distincție între elementele proiectului de declarație estimativă care se referă la activitățile de acreditare de securitate și cele care se referă la celelalte activități ale agenției. Președintele consiliului de acreditare de securitate poate formula o declarație scrisă cu privire la respectivul proiect, iar directorul executiv transmite atât proiectul de declarație estimativă, cât și această declarație consiliului de administrație și consiliului de acreditare de securitate, împreună cu un proiect de schemă de personal.

(5)   În fiecare an, consiliul de administrație întocmește, pe baza proiectului de declarație estimativă de venituri și cheltuieli și în strânsă cooperare cu consiliul de acreditare de securitate pentru activitățile prevăzute la capitolul II din titlul V, declarația estimativă a veniturilor și cheltuielilor agenției pentru următorul exercițiu financiar.

(6)   Până la data de 31 ianuarie a fiecărui an, consiliul de administrație transmite un proiect de document unic de programare care include, printre altele, o declarație estimativă, un proiect de schemă de personal și un program de lucru anual provizoriu, Comisiei și țărilor terțe sau organizațiilor internaționale cu care agenția a încheiat acorduri în conformitate cu articolul 98.

(7)   Comisia transmite declarația estimativă de venituri și cheltuieli Parlamentului European și Consiliului („autoritatea bugetară”), împreună cu proiectul de buget general al Uniunii Europene.

(8)   Pe baza declarației estimative, Comisia înscrie în proiectul de buget general al Uniunii Europene estimările pe care le consideră necesare pentru schema de personal și pentru valoarea subvenției care urmează să fie suportată de la bugetul general. Comisia transmite proiectul de buget general autorității bugetare în conformitate cu articolul 314 din TFUE.

(9)   Autoritatea bugetară autorizează creditele cu titlu de contribuție pentru agenție și adoptă schema de personal a agenției.

(10)   Bugetul se adoptă de către consiliul de administrație. El devine definitiv după adoptarea finală a bugetului general al Uniunii Europene. Dacă este necesar, bugetul este modificat în consecință.

(11)   În cel mai scurt timp posibil, consiliul de administrație notifică autorității bugetare intenția sa de a pune în aplicare orice proiect care ar avea implicații financiare semnificative pentru finanțarea bugetului, în special orice proiecte de natură imobiliară, precum închirierea sau achiziționarea de imobile. Consiliul de administrație informează Comisia în această privință.

(12)   Atunci când o ramură a autorității bugetare și-a anunțat intenția de a emite un aviz, ea prezintă avizul respectiv consiliului de administrație în termen de șase săptămâni de la data notificării proiectului.

Articolul 85

Executarea bugetului agenției

(1)   Directorul executiv execută bugetul agenției.

(2)   În fiecare an, directorul executiv comunică autorității bugetare toate informațiile necesare pentru ca aceasta să își exercite atribuțiile de evaluare.

Articolul 86

Prezentarea conturilor agenției și descărcarea de gestiune

Prezentarea conturilor provizorii și finale ale agenției și descărcarea de gestiune urmează normele și calendarul din Regulamentul financiar și, pentru organismele menționate la articolul 70 din Regulamentul financiar, normele și calendarul din Regulamentul financiar cadru.

Articolul 87

Dispoziții financiare referitoare la agenție

Normele financiare aplicabile agenției se adoptă de consiliul de administrație, după consultarea Comisiei. Aceste norme nu se pot abate de la reglementările financiare cadru pentru organismele menționate la articolul 70 din Regulamentul financiar, cu excepția cazului în care o astfel de abatere este în mod specific necesară pentru funcționarea agenției iar Comisia și-a dat acordul prealabil.

CAPITOLUL IV

Resursele umane ale agenției

Articolul 88

Personalul agenției

(1)   Personalului angajat de agenție i se aplică Statutul funcționarilor, Regimul aplicabil celorlalți agenți, precum și normele adoptate în comun de instituțiile Uniunii Europene în scopul aplicării Statutului funcționarilor și Regimului aplicabil celorlalți agenți.

(2)   Personalul agenției este alcătuit din agenți recrutați de agenție, în funcție de necesitățile impuse de îndeplinirea sarcinilor sale. Aceștia dețin autorizarea de securitate corespunzătoare clasificării informațiilor pe care le manipulează.

(3)   Normele interne ale agenției, precum regulamentul de procedură al consiliului de administrație, regulamentul de procedură al consiliului de acreditare de securitate, normele financiare aplicabile agenției, normele de punere în aplicare a Statutului funcționarilor și normele privind accesul la documente, asigură autonomia și independența personalului care desfășoară activități de acreditare de securitate față de personalul care desfășoară celelalte activități ale agenției, în conformitate cu articolul 37 litera (i).

Articolul 89

Numirea și mandatul directorului executiv

(1)   Directorul executiv este angajat în calitate de agent temporar al agenției în conformitate cu articolul 2 litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți.

Directorul executiv este numit de consiliul de administrație, pe baza meritelor și a capacităților atestate în domeniul administrației și al gestiunii, precum și a competențelor și experienței în domeniile relevante, dintr-o listă de cel puțin trei candidați propuși de Comisie în urma unui concurs deschis și transparent, după publicarea unei cereri de exprimare a interesului în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau în alte publicații.

Candidatul selectat de consiliul de administrație pentru funcția de director executiv poate fi invitat, în cel mai scurt timp posibil, să prezinte o declarație în fața Parlamentului European și să răspundă întrebărilor adresate de deputați.

Președintele consiliului de administrație reprezintă agenția în scopul încheierii contractului cu directorul executiv.

Consiliul de administrație adoptă decizia de numire a directorului executiv cu o majoritate de două treimi din membrii săi.

(2)   Mandatul directorului executiv are o durată de cinci ani. La sfârșitul acestui mandat, Comisia procedează la o evaluare a performanțelor directorului executiv, ținând seama de viitoarele sarcini și provocări ale agenției.

La propunerea Comisiei, ținând cont de evaluarea menționată la primul paragraf, consiliul de administrație poate prelungi mandatul directorului executiv o singură dată, pentru o perioadă de maximum cinci ani.

Orice decizie de prelungire a mandatului directorului executiv este adoptată cu o majoritate de două treimi din membrii consiliului de administrație.

Un director executiv al cărui mandat a fost prelungit nu mai poate participa la o procedură de selecție pentru același post.

Consiliul de administrație informează Parlamentul European cu privire la intenția sa de a prelungi mandatul directorului executiv. Înainte de prelungirea mandatului, directorul executiv poate fi invitat să facă o declarație în fața comisiilor competente ale Parlamentului European și să răspundă întrebărilor adresate de membrii acestora.

(3)   Consiliul de administrație îl poate revoca pe directorul executiv, pe baza unei propuneri din partea Comisiei sau din partea unei treimi a membrilor săi, printr-o decizie adoptată cu o majoritate de două treimi din membrii săi.

(4)   Parlamentul European și Consiliul îl pot invita pe directorul executiv în fața acestor instituții, pentru un schimb de opinii cu privire la activitatea și perspectivele agenției, inclusiv în ceea ce privește programele de lucru multianuale și anuale. Acest schimb de opinii nu abordează chestiuni legate de activitățile de acreditare de securitate prevăzute la capitolul II din titlul V.

Articolul 90

Detașarea experților naționali la agenție

Agenția poate angaja experți naționali din statele membre, precum și, în temeiul articolului 98 alineatul (2), din țări terțe și din organizații internaționale care participă la activitatea agenției. Experții respectivi dețin autorizarea de securitate corespunzătoare clasificării informațiilor pe care le manipulează în temeiul articolului 43 alineatul (2). Acestei categorii de personal nu i se aplică Statutul funcționarilor și Regimul aplicabil celorlalți agenți.

CAPITOLUL V

Alte dispoziții

Articolul 91

Privilegii și imunități

Agenției și personalului acesteia li se aplică Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, anexat la TUE și la TFUE.

Articolul 92

Acordul privind sediul și acordurile de găzduire a birourilor locale

(1)   Prevederile necesare referitoare la sediul care urmează să fie pus la dispoziția agenției în statul membru gazdă unde se află sediul agenției și la facilitățile care urmează să fie oferite de statul membru respectiv, precum și normele specifice aplicabile în statul membru gazdă directorului executiv, membrilor consiliului de administrație, personalului agenției și membrilor familiilor acestora se stabilesc într-un acord privind sediul. Acordul privind sediul se încheie între agenție și statul membru în cauză în care se află sediul agenției, după obținerea aprobării consiliului de administrație.

(2)   Dacă este necesar pentru funcționarea unui birou local al agenției, instituit în conformitate cu articolul 79 alineatul (2), se încheie un acord de găzduire între agenție și statul membru în cauză în care se află biroul local, după obținerea aprobării consiliului de administrație.

(3)   Statul membru gazdă al agenției asigură cele mai bune condiții posibile pentru a permite funcționarea armonioasă și eficientă a agenției, inclusiv școlarizare multilingvă cu orientare europeană și conexiuni de transport adecvate.

Articolul 93

Regimul lingvistic al agenției

(1)   Agenției i se aplică Regulamentul nr. 1 al Consiliului (48).

(2)   Serviciile de traducere necesare funcționării agenției sunt asigurate de Centrul de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene.

Articolul 94

Politica de acces la documentele deținute de agenție

(1)   Documentelor deținute de agenție li se aplică Regulamentul (CE) nr. 1049/2001.

(2)   Consiliul de administrație adoptă măsuri de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001.

(3)   Deciziile luate de agenție în temeiul articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 pot face obiectul unei plângeri adresate Ombudsmanului sau al unei acțiuni în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene, în temeiul articolelor 228 și, respectiv, 263 din TFUE.

Articolul 95

Prevenirea fraudelor de către agenție

(1)   Pentru a facilita combaterea fraudei, a corupției și a altor activități ilegale conform Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013, în termen de șase luni de la data la care agenția devine operațională, aceasta aderă la Acordul interinstituțional din 25 mai 1999 privind investigațiile interne desfășurate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (49) și adoptă dispoziții corespunzătoare care se aplică tuturor angajaților agenției folosind modelul de decizie prevăzut în anexa la respectivul acord.

(2)   Curtea de Conturi Europeană are competența de a efectua audituri, pe bază de documente și la fața locului, în ceea ce îi privește pe toți beneficiarii de granturi, contractanții și subcontractanții care au primit fonduri ale Uniunii din partea agenției.

(3)   OLAF poate efectua investigații, inclusiv inspecții și controale la fața locului, pentru a stabili dacă s-a comis o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un grant sau cu un contract finanțat de agenție, în conformitate cu dispozițiile și cu procedurile stabilite în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 și în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013.

(4)   Acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, contractele, acordurile de grant și deciziile agenției privind granturile conțin dispoziții care împuternicesc în mod expres Curtea de Conturi Europeană și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, conform competențelor care le revin. Acest lucru nu aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3).

Articolul 96

Protejarea IUEC sau a informațiilor sensibile neclasificate de către agenție

Sub rezerva consultării prealabile a Comisiei, agenția adoptă norme de securitate proprii echivalente cu normele de securitate ale Comisiei pentru protecția IUEC și a informațiilor sensibile neclasificate, inclusiv norme privind schimbul, prelucrarea și stocarea informațiilor respective, în conformitate cu Deciziile (UE, Euratom) 2015/443 și (UE, Euratom) 2015/444.

Articolul 97

Răspunderea agenției

(1)   Răspunderea contractuală a agenției este reglementată de legea aplicabilă contractului în cauză.

(2)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene este competentă să se pronunțe în temeiul oricărei clauze de arbitrare prevăzute într-un contract încheiat de agenție.

(3)   În eventualitatea unei răspunderi extracontractuale, în conformitate cu principiile generale comune legislațiilor statelor membre, agenția acordă despăgubiri pentru orice prejudicii provocate de serviciile sale sau de angajații săi în executarea îndatoririlor lor.

(4)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene este competentă să decidă în litigiile privind repararea prejudiciilor menționate la alineatul (3).

(5)   Răspunderea individuală a angajaților față de agenție intră sub incidența dispozițiilor stabilite în Statutul funcționarilor sau în Regimul aplicabil celorlalți agenți care li se aplică.

Articolul 98

Cooperarea cu țări terțe și cu organizații internaționale

(1)   Agenția este deschisă participării țărilor terțe și a organizațiilor internaționale care au încheiat acorduri internaționale cu Uniunea în acest sens.

(2)   În temeiul prevederilor relevante ale acordurilor menționate la alineatul (1) de la prezentul articol și la articolul 43, se încheie acorduri care specifică, în special, caracterul, amploarea și modalitatea în care țările terțe și organizațiile internaționale în cauză urmează să participe la activitatea agenției și care includ dispoziții referitoare la participarea la inițiativele luate de agenție, la contribuțiile financiare și la personal. În ceea ce privește chestiunile legate de personal, aceste acorduri respectă, în orice caz, Statutul funcționarilor. Dacă este cazul, ele includ și dispoziții privind schimbul și protecția informațiilor clasificate cu țări terțe și organizații internaționale. Respectivele dispoziții sunt supuse aprobării prealabile a Comisiei.

(3)   Consiliul de administrație adoptă o strategie privind relațiile cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, în cadrul acordurilor internaționale menționate la alineatul (1), în domeniile în care agenția deține competențe.

(4)   Comisia se asigură că, în relațiile sale cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, agenția acționează în limitele mandatului său și ale cadrului instituțional existent prin încheierea unui acord de lucru adecvat cu directorul executiv.

Articolul 99

Conflicte de interese

(1)   Membrii consiliului de administrație și ai consiliului de acreditare de securitate, directorul executiv, precum și experții naționali detașați și observatorii fac o declarație de angajament și o declarație de interese, indicând absența sau existența oricăror interese directe sau indirecte despre care se poate considera că aduc atingere independenței lor. Aceste declarații:

| (a) | sunt precise și complete; |
| --- | --- |

(a)

sunt precise și complete;

| (b) | se fac în scris la intrarea în funcție a persoanelor în cauză; |
| --- | --- |

(b)

se fac în scris la intrarea în funcție a persoanelor în cauză;

| (c) | se reînnoiesc anual; și |
| --- | --- |

(c)

se reînnoiesc anual; și

| (d) | se actualizează ori de câte ori este necesar, în special în cazul unor modificări relevante ale situațiilor personale ale persoanelor în cauză. |
| --- | --- |

(d)

se actualizează ori de câte ori este necesar, în special în cazul unor modificări relevante ale situațiilor personale ale persoanelor în cauză.

(2)   Înainte de orice reuniune la care urmează să participe, membrii consiliului de administrație și ai consiliului de acreditare de securitate, directorul executiv, precum și experții naționali detașați, observatorii și experții externi care participă la grupurile de lucru ad-hoc declară în mod precis și complet absența sau existența oricăror interese care ar putea aduce atingere independenței lor în legătură cu orice puncte de pe ordinea de zi, iar dacă există un astfel de interes, persoana în cauză nu participă la discuții și nu votează cu privire la respectivele puncte.

(3)   Consiliul de administrație și consiliul de acreditare de securitate stabilesc, în regulamentele lor de procedură, modalitățile practice aplicabile regulilor privind declarația de interese menționate la alineatele (1) și (2), precum și prevenirii și gestionării conflictelor de interese.

TITLUL X

PROGRAMARE, MONITORIZARE, EVALUARE ȘI CONTROL

Articolul 100

Programul de lucru

Programul este implementat prin programele de lucru menționate la articolul 110 din Regulamentul financiar, care constituie programe de lucru complet separate și specifice fiecărei componente a programului. Programele de lucru stabilesc acțiunile și bugetul aferent necesare pentru îndeplinirea obiectivelor programului și, după caz, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă.

Comisia adoptă programe de lucru prin acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 107 alineatul (3).

Articolul 101

Monitorizare și raportare

(1)   În anexă sunt prevăzuți indicatori pentru raportarea progreselor înregistrate de program în direcția realizării obiectivelor generale și specifice stabilite la articolul 4.

(2)   Pentru a se asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate de program în direcția realizării obiectivelor sale, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 105, pentru a modifica anexa în ceea ce privește indicatorii, în cazul în care se consideră necesar, precum și pentru a completa prezentul regulament cu dispoziții privind stabilirea unui cadru de monitorizare și evaluare.

(3)   Atunci când este necesar din motive imperioase de urgență, actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol li se aplică procedura prevăzută la articolul 106.

(4)   Sistemul de raportare cu privire la performanță asigură faptul că datele pentru monitorizarea implementării și a rezultatelor programului sunt colectate în mod eficient, eficace și la timp.

În acest scop, destinatarilor fondurilor din partea Uniunii și, după caz, statelor membre li se impun cerințe de raportare proporționale.

(5)   În scopul alineatului (1), destinatarii fondurilor Uniunii furnizează informații adecvate. Datele necesare pentru verificarea performanței sunt colectate într-un mod eficient, eficace și la timp.

Articolul 102

Evaluare

(1)   Comisia efectuează evaluări ale programului în timp util pentru a putea contribui la procesul decizional.

(2)   Până la 30 iunie 2024 și, ulterior, la fiecare patru ani, Comisia evaluează implementarea programului. Evaluarea acoperă toate componentele și acțiunile programului. Se evaluează:

| (a) | performanța serviciilor furnizate în cadrul programului; |
| --- | --- |

(a)

performanța serviciilor furnizate în cadrul programului;

| (b) | evoluția nevoilor utilizatorilor programului; și |
| --- | --- |

(b)

evoluția nevoilor utilizatorilor programului; și

| (c) | atunci când se evaluează implementarea SSA și GOVSATCOM, evoluția capacităților disponibile de grupare și partajare, sau, atunci când se evaluează implementarea programelor Galileo, Copernicus și EGNOS, evoluția datelor și serviciilor oferite de concurenți. |
| --- | --- |

(c)

atunci când se evaluează implementarea SSA și GOVSATCOM, evoluția capacităților disponibile de grupare și partajare, sau, atunci când se evaluează implementarea programelor Galileo, Copernicus și EGNOS, evoluția datelor și serviciilor oferite de concurenți.

Pentru fiecare dintre componentele programului, evaluarea, pe baza unei analize costuri-beneficii, analizează, de asemenea, impactul evoluțiilor menționate la primul paragraf litera (c), inclusiv necesitatea de a modifica politica tarifară sau nevoia de infrastructuri spațiale sau terestre suplimentare.

Dacă este necesar, evaluarea este însoțită de o propunere adecvată.

(3)   Comisia comunică concluziile evaluărilor, însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.

(4)   Entitățile implicate în punerea în aplicare a prezentului regulament furnizează Comisiei datele și informațiile necesare în vederea evaluării menționate la alineatul (1).

(5)   Până la 30 iunie 2024 și, ulterior, la fiecare patru ani, Comisia evaluează performanța agenției în raport cu obiectivele, mandatul și sarcinile acesteia, pe baza orientărilor Comisiei. Evaluarea se bazează pe o analiză costuri-beneficii. Evaluarea analizează în particular dacă trebuie eventual modificat mandatul agenției și implicațiile financiare ale unei astfel de modificări. De asemenea, ea abordează politica agenției privind conflictele de interese și independența și autonomia consiliului de acreditare de securitate. Comisia poate, de asemenea, să evalueze performanța agenției pentru a aprecia posibilitatea de a-i încredința noi sarcini, în conformitate cu articolul 29 alineatul (3). Dacă este necesar, evaluarea este însoțită de o propunere adecvată.

În cazul în care Comisia consideră că nu mai există motive pentru ca agenția să își continue activitățile, date fiind obiectivele, mandatul și sarcinile sale, ea poate propune modificarea prezentului regulament în consecință.

Comisia transmite un raport privind evaluarea agenției, precum și concluziile sale Parlamentului European, Consiliului, consiliului de administrație și consiliului de acreditare de securitate din cadrul agenției. Constatările evaluării sunt făcute publice.

Articolul 103

Audituri

Auditurile cu privire la utilizarea contribuției Uniunii, efectuate de persoane sau entități, inclusiv de alte persoane sau entități decât cele mandatate de instituțiile sau organismele Uniunii, constituie baza asigurării globale în temeiul articolului 127 din Regulamentul financiar.

Articolul 104

Protecția datelor cu caracter personal și respectarea vieții private

(1)   Orice prelucrare de date cu caracter personal în contextul îndeplinirii sarcinilor și activităților prevăzute în prezentul regulament, inclusiv de către agenție, se efectuează în conformitate cu dreptul aplicabil în domeniul protecției datelor cu caracter personal, în special Regulamentele (UE) 2016/679 (50) și (UE) 2018/1725 (51) ale Parlamentului European și ale Consiliului.

(2)   Consiliul de administrație stabilește măsurile de aplicare a Regulamentului (UE) 2018/1725 de către agenție, inclusiv cele referitoare la desemnarea responsabilului cu protecția datelor din cadrul agenției. Aceste măsuri sunt stabilite după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor.

TITLUL XI

DELEGARE ȘI MĂSURI DE PUNERE ÎN APLICARE

Articolul 105

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolele 53 și 101 îi este conferită Comisiei până la 31 decembrie 2028.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolele 53 și 101 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înaintea adoptării unui act delegat, Comisia se consultă cu experții desemnați de fiecare stat membru, în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolelor 53 și 101 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 106

Procedura de urgență

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră imediat în vigoare și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat transmisă Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a recurs la procedura de urgență.

(2)   Atât Parlamentul European, cât și Consiliul pot formula obiecții cu privire la un act delegat în conformitate cu procedura menționată la articolul 105 alineatul (6). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă actul imediat ce Parlamentul European sau Consiliul își notifică decizia de a formula obiecții.

Articolul 107

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de comitetul programului. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

Comitetul programului se întrunește în diferite configurații, după cum urmează:

| (a) | Galileo și EGNOS; |
| --- | --- |

(a)

Galileo și EGNOS;

| (b) | Copernicus; |
| --- | --- |

(b)

Copernicus;

| (c) | SSA; |
| --- | --- |

(c)

SSA;

| (d) | GOVSATCOM; |
| --- | --- |

(d)

GOVSATCOM;

| (e) | configurația de securitate: toate aspectele de securitate ale programului, fără a aduce atingere rolului consiliului de acreditare de securitate; pot fi invitați să participe reprezentanți din partea ESA și a agenției în calitate de observatori; SEAE este, de asemenea, invitat să asiste; |
| --- | --- |

(e)

configurația de securitate: toate aspectele de securitate ale programului, fără a aduce atingere rolului consiliului de acreditare de securitate; pot fi invitați să participe reprezentanți din partea ESA și a agenției în calitate de observatori; SEAE este, de asemenea, invitat să asiste;

| (f) | configurația orizontală: prezentare strategică a stadiului de implementare a programului, coerența între diferitele componente ale programului, măsuri transversale și realocarea bugetului, astfel cum se menționează la articolul 11. |
| --- | --- |

(f)

configurația orizontală: prezentare strategică a stadiului de implementare a programului, coerența între diferitele componente ale programului, măsuri transversale și realocarea bugetului, astfel cum se menționează la articolul 11.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(4)   În cazul în care Comitetul programului nu emite niciun aviz cu privire la proiectul de act de punere în aplicare menționat la articolul 34 alineatul (2) din prezentul regulament, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(5)   În conformitate cu acordurile internaționale încheiate de Uniune, reprezentanți ai țărilor terțe sau ai organizațiilor internaționale pot fi invitați, ca observatori, la reuniunile comitetului programului, în condițiile prevăzute de regulamentul său de procedură, ținând seama de securitatea Uniunii.

(6)   Comitetul programului constituie, în acord cu regulamentul său de procedură, „Forumul utilizatorilor” ca grup de lucru cu rolul de a consilia comitetul programului cu privire la aspectele legate de cerințele utilizatorilor, evoluția serviciilor și adoptarea de către utilizatori. Forumul utilizatorilor urmărește să garanteze o implicare continuă și eficientă a utilizatorilor și să se reunească în configurații specifice pentru fiecare dintre componentele programului.

TITLUL XII

DISPOZIȚII FINALE ȘI TRANZITORII

Articolul 108

Informare, comunicare și publicitate

(1)   Destinatarii fondurilor din partea Uniunii recunosc originea fondurilor respective și asigură vizibilitatea fondurilor din partea Uniunii, în special cu ocazia promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora, prin oferirea de informații specifice coerente, concrete și proporționale unor categorii de public diverse, care includ mass-media și publicul larg.

(2)   Comisia pune în aplicare acțiuni de informare și comunicare privind programul, acțiunile întreprinse în temeiul programului și rezultatele obținute.

Resursele financiare alocate programului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care respectivele priorități sunt legate de obiectivele prevăzute la articolul 4.

(3)   Agenția poate desfășura activități de comunicare din proprie inițiativă în cadrul domeniului său de competență. Alocarea de resurse pentru activitățile de comunicare nu se face în detrimentul îndeplinirii efective a sarcinilor menționate la articolul 29. Activitățile de comunicare respective se desfășoară în conformitate cu planurile pertinente de comunicare și de difuzare a informațiilor adoptate de consiliul de administrație.

Articolul 109

Abrogări

(1)   Regulamentele (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014, precum și Decizia nr. 541/2014/UE se abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2021.

(2)   Trimiterile la actele abrogate se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.

Articolul 110

Dispoziții tranzitorii și continuitatea serviciilor după 2027

(1)   Prezentul regulament nu aduce atingere continuării sau modificării acțiunilor inițiate în temeiul Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și al Deciziei nr. 541/2014/UE, care continuă să se aplice acțiunilor respective până la încheierea acestora. În special, consorțiul instituit în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Decizia nr. 541/2014/UE furnizează servicii SST până la trei luni de la semnarea de către entitățile naționale constitutive a acordului de parteneriat SST prevăzut la articolul 58 din prezentul regulament.

(2)   Pachetul financiar aferent programului poate acoperi, de asemenea, cheltuieli de asistență tehnică și administrativă necesare pentru a asigura tranziția între program și măsurile adoptate în temeiul Regulamentelor (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și al Deciziei nr. 541/2014/UE.

(3)   În cazul în care este necesar, creditele pot fi înregistrate în bugetul Uniunii ulterior anului 2027, pentru a acoperi cheltuielile necesare îndeplinirii obiectivelor prevăzute la articolul 4, astfel încât să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate până la sfârșitul programului, precum și cheltuielile care acoperă activitățile operaționale esențiale și furnizarea de servicii, inclusiv prin ACPF și acordurile de contribuție.

Articolul 111

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 28 aprilie 2021.

Pentru Parlamentul European

Președintele

D. M. SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 17 aprilie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și poziția în primă lectură a Consiliului din 19 aprilie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Poziția Parlamentului European din 28 aprilie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (JO L 107, 26.3.2021, p. 30).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2021/697 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092 (a se vedea pagina 149 din prezentul Jurnal Oficial).

5

(6)  
  JO L 433I, 22.12.2020, p. 28.

6

(7)  
  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

7

(8)  Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană („Decizia de asociere peste mări”) (JO L 344, 19.12.2013, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).

10

(11)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

11

(12)  Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

12

(13)  Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (JO L 198, 28.7.2017, p. 29).

13

(14)  
  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

14

(15)  Decizia nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (JO L 81, 21.3.2012, p. 7).

15

(16)  Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 de instituire a Agenției GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 276, 20.10.2010, p. 11).

16

(17)  
  JO L 261, 6.8.2004, p. 64.

17

(18)  Decizia nr. 541/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a unui cadru de sprijin pentru supravegherea și urmărirea spațială (JO L 158, 27.5.2014, p. 227).

18

(19)  Decizia (PESC) 2021/698 a Consiliului din 30 aprilie 2021 privind securitatea sistemelor și a serviciilor care sunt desfășurate, care funcționează și care sunt utilizate în cadrul programului spațial al Uniunii și care ar putea afecta securitatea Uniunii și de abrogare a Deciziei 2014/496/PESC (a se vedea pagina 178 din prezentul Jurnal Oficial).

19

(20)  Decizia 2010/427/UE a Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă (JO L 201, 3.8.2010, p. 30).

20

(21)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

21

(22)  Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei din 13 martie 2015 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 72, 17.3.2015, p. 53).

22

(23)  Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune (JO L 79I, 21.3.2019, p. 1).

23

(24)  Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) No 3922/91 al Consiliului (JO L 212, 22.8.2018, p. 1).

24

(25)  Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind punerea în aplicare și exploatarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 1).

25

(26)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/224 a Comisiei din 8 februarie 2017 de stabilire a specificațiilor tehnice și operaționale care permit serviciului comercial oferit de sistemul constituit în cadrul programului Galileo să răspundă funcțiunii vizate la articolul 2 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 34, 9.2.2017, p. 36).

26

(27)  Regulamentul (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 (JO L 122, 24.4.2014, p. 44).

27

(28)  Regulamentul (UE) nr. 911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013) (JO L 276, 20.10.2010, p. 1).

28

(29)  Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

29

(30)  Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 345, 31.12.2003, p. 90).

30

(31)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1159/2013 al Comisiei din 12 iulie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind programul european de monitorizare a Pământului (GMES) prin stabilirea condițiilor de înregistrare și acordare a licențelor pentru utilizatorii GMES și prin definirea criteriilor de restricționare a accesului la datele specifice GMES și la informațiile provenite de la serviciile GMES (JO L 309, 19.11.2013, p. 1).

31

(32)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

32

(33)  Decizia 2010/803/UE adoptată de comun acord între reprezentanții guvernelor statelor membre din 10 decembrie 2010 privind stabilirea sediului Agenției GNSS European (JO L 342, 28.12.2010, p. 15).

33

(34)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/413 a Comisiei din 18 martie 2016 de stabilire a poziționării infrastructurii terestre a sistemului constituit în cadrul programului Galileo și de prevedere a măsurilor necesare pentru a asigura funcționarea acestuia, și de abrogare a Deciziei de punere în aplicare 2012/117/UE (JO L 74, 19.3.2016, p. 45).

34

(35)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

35

(36)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433I, 22.12.2020, p. 11).

36

(37)  Decizia (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei din 13 martie 2015 privind securitatea în cadrul Comisiei (JO L 72, 17.3.2015, p. 41).

37

(38)  Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (JO L 166, 11.5.2021, p. 1).

38

(39)  Decizia nr. 1104/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind modalitățile de acces la serviciul public reglementat oferit de sistemul global de radionavigație prin satelit constituit în cadrul programului Galileo (JO L 287, 4.11.2011, p. 1).

39

(40)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

40

(41)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

41

(42)  Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (JO L 216, 20.8.2009, p. 76).

42

(43)  Decizia delegată a Comisiei din 15.9.2015 de completare a Deciziei nr. 1104/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele minime comune care trebuie respectate de autoritățile competente în materie de PRS C(2015) 6123.

43

(44)  Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (JO L 345, 23.12.2008, p. 75).

44

(45)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1406 a Comisiei din 31 iulie 2017 de determinare a poziționării infrastructurii terestre a sistemului EGNOS (JO L 200, 1.8.2017, p. 4).

45

(46)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

46

(47)  
  JO L 56, 4.3.1968, p. 1.

47

(48)  Regulamentul nr. 1 al Consiliului de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene (JO 17, 6.10.1958, p. 385).

48

(49)  
  JO L 136, 31.5.1999, p. 15.

49

(50)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

50

(51)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

51

---

ANEXĂ

INDICATORI PRINCIPALI

O serie de indicatori principali structurează monitorizarea performanței programului raportat la obiectivele sale menționate la articolul 4, în vederea reducerii la minimum a sarcinilor și a costurilor administrative.

1.

În acest scop, pentru raportarea anuală, sunt colectate date referitoare la următorul set de indicatori principali pentru care detaliile privind implementarea, precum valorile măsurabile, cifrele și valorile și pragurile nominale asociate, inclusiv datele cantitative și studiile de caz calitative, în conformitate cu cerințele aplicabile ale misiunilor și performanțele preconizate, sunt definite în acordurile încheiate cu entitățile cărora le-a fost încredințată execuția:

1.1.

Indicatorul 1: Precizia serviciilor de navigație și de determinare a timpului furnizate de Galileo și de EGNOS, separat

Indicatorul 2: Disponibilitatea și continuitatea serviciilor furnizate de Galileo și de EGNOS, separat

Indicatorul 3: Acoperirea geografică a serviciilor EGNOS și numărul de proceduri EGNOS publicate (atât APV-I, cât și LPV-200)

Indicatorul 4: Gradul de satisfacție al utilizatorilor din Uniune în ceea ce privește serviciile Galileo și EGNOS

Indicatorul 5: Cota de piață la nivel mondial a receptoarelor compatibile cu Galileo și EGNOS și a receptoarelor sistemului global de navigație prin satelit/sistemului de îmbunătățire a preciziei de poziționare cu ajutorul sateliților al UE (GNSS/SBAS).

1.2.

Indicatorul 1: Numărul de utilizatori din Uniune ai serviciilor Copernicus, ai datelor Copernicus și ai serviciilor de acces la date și informații (DIAS), furnizând, în limita posibilului, informații precum tipul de utilizator, distribuția geografică și sectorul de activitate

Indicatorul 2: După caz, numărul de activări ale serviciilor Copernicus solicitate sau deservite

Indicatorul 3: Gradul de satisfacție al utilizatorilor din Uniune în ceea ce privește serviciile Copernicus și DIAS

Indicatorul 4: Fiabilitatea, disponibilitatea și continuitatea serviciilor Copernicus și a fluxului de date Copernicus

Indicatorul 5: Numărul de noi produse de informare furnizate în portofoliul fiecărui serviciu Copernicus

Indicatorul 6: Volumul de date generate de sateliții Sentinel ai Copernicus

1.3.

Indicatorul 1: Numărul de utilizatori ai componentei SSA, furnizând, în limita posibilului, informații precum tipul de utilizator, distribuția geografică și sectorul de activitate

Indicatorul 2: Disponibilitatea serviciilor

1.4.

Indicatorul 1: Numărul de utilizatori GOVSATCOM, furnizând, în limita posibilului, informații precum tipul de utilizator, distribuția geografică și sectorul de activitate

Indicatorul 2: Disponibilitatea serviciilor

1.5.

Indicatorul 1: Numărul de lansări pentru program (inclusiv numărul per tip de lansatoare)

1.6.

Indicatorul 1: Numărul și localizarea platformelor spațiale din Uniune

Indicatorul 2: Ponderea contractelor primite de IMM-urile stabilite în Uniune în valoarea totală a contractelor aferente programului

2.

Evaluarea menționată la articolul 102 ia în considerare elemente suplimentare, cum ar fi:

2.1.

performanțele concurenților în domeniul navigației și al observării Pământului;

2.2.

numărul de utilizatori care apelează la serviciile Galileo și EGNOS.

2.3.

integritatea serviciilor EGNOS;

2.4.

gradul de utilizare a serviciilor Copernicus de către utilizatorii de bază ai Copernicus;

2.5.

numărul de politici ale Uniunii sau ale statelor membre care valorifică programul Copernicus sau beneficiază de pe urma lui;

2.6.

analiza autonomiei subcomponentei SST și a nivelului de independență al Uniunii în acest domeniu;

2.7.

stadiul punerii în rețea a activităților subcomponentei NEO;

2.8.

evaluarea capacităților GOVSATCOM în raport cu nevoile utilizatorilor, astfel cum se menționează la articolele 69 și 102;

2.9.

gradul de satisfacție a utilizatorilor în ceea ce privește serviciile SSA și GOVSATCOM;

2.10.

ponderea lansărilor Ariane și Vega din totalul lansărilor de pe piață, pe baza datelor disponibile public;

2.11.

dezvoltarea sectorului din aval, măsurată, atunci când este posibil, în funcție de numărul de societăți noi care utilizează datele, informațiile și serviciile spațiale ale Uniunii, locurile de muncă create și cifra de afaceri, per stat membru, utilizând sondajele Comisiei (Eurostat) atunci când sunt disponibile;

2.12.

dezvoltarea sectorului spațial din amonte al Uniunii, măsurată, atunci când este posibil, în funcție de numărul de locuri de muncă create și de cifra de afaceri per stat membru, precum și de cota de piață la nivel mondial a industriei spațiale europene, utilizând sondajele Comisiei (Eurostat) atunci când sunt disponibile.

---

| 12.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 170/149 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 170/149

---

REGULAMENTUL (UE) 2021/697 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 29 aprilie 2021

de instituire a Fondului european de apărare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2018/1092

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 173 alineatul (3), articolul 182 alineatul (4), articolul 183 și articolul 188 al doilea paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Pentru Uniune, contextul geopolitic s-a schimbat în mod dramatic în ultimul deceniu. Situația din regiunile învecinate ale Europei este instabilă, iar Uniunea se confruntă cu circumstanțe complexe și dificile, în care se combină apariția unor noi amenințări, cum ar fi atacurile hibride și atacurile informatice, și reapariția unor provocări mai convenționale. În acest context, atât cetățenii europeni, cât și liderii lor politici împărtășesc opinia că trebuie depuse mai multe eforturi colective în domeniul apărării. |
| --- | --- |

(1)

Pentru Uniune, contextul geopolitic s-a schimbat în mod dramatic în ultimul deceniu. Situația din regiunile învecinate ale Europei este instabilă, iar Uniunea se confruntă cu circumstanțe complexe și dificile, în care se combină apariția unor noi amenințări, cum ar fi atacurile hibride și atacurile informatice, și reapariția unor provocări mai convenționale. În acest context, atât cetățenii europeni, cât și liderii lor politici împărtășesc opinia că trebuie depuse mai multe eforturi colective în domeniul apărării.

| (2) | Sectorul apărării se caracterizează prin costuri din ce în ce mai mari ale echipamentelor de apărare și prin costuri ridicate pentru cercetare și dezvoltare care îngreunează lansarea de noi programe de apărare și care au un impact direct asupra competitivității și a capacității de inovare a bazei industriale și tehnologice de apărare europeană (EDTIB). Având în vedere această escaladare a costurilor, dezvoltarea unei noi generații de sisteme de apărare majore și de noi tehnologii de apărare ar trebui sprijinită la nivelul Uniunii pentru a spori cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește investițiile în echipamente de apărare. |
| --- | --- |

(2)

Sectorul apărării se caracterizează prin costuri din ce în ce mai mari ale echipamentelor de apărare și prin costuri ridicate pentru cercetare și dezvoltare care îngreunează lansarea de noi programe de apărare și care au un impact direct asupra competitivității și a capacității de inovare a bazei industriale și tehnologice de apărare europeană (EDTIB). Având în vedere această escaladare a costurilor, dezvoltarea unei noi generații de sisteme de apărare majore și de noi tehnologii de apărare ar trebui sprijinită la nivelul Uniunii pentru a spori cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește investițiile în echipamente de apărare.

| (3) | În comunicarea sa din 30 noiembrie 2016 intitulată „Planul de acțiune european în domeniul apărării”, Comisia s-a angajat să completeze, să sprijine și să consolideze eforturile de colaborare ale statelor membre în ceea ce privește dezvoltarea capabilităților tehnologice și industriale în domeniul apărării cu scopul de a răspunde provocărilor în materie de securitate, precum și pentru a stimula o industrie europeană de apărare competitivă, inovatoare și eficientă în întreaga Uniune și în afara acesteia. În plus, Comisia s-a angajat să sprijine crearea unei piețe a apărării mai integrate în Uniune și să promoveze adoptarea pe piața internă a produselor și tehnologiilor europene din domeniul apărării, diminuând astfel dependența de surse din afara Uniunii. Comisia a propus în special lansarea unui Fond european de apărare pentru a sprijini investițiile în activități comune de cercetare și dezvoltare de produse și tehnologii în domeniul apărării, stimulând astfel sinergii și eficiența din punctul de vedere al costurilor, precum și pentru a promova achizițiile și întreținerea în comun de către statele membre a echipamentelor de apărare. Fondul european de apărare ar trebui să completeze finanțările naționale deja utilizate în acest scop, să acționeze drept un stimulent pentru ca statele membre să coopereze și să investească mai mult în apărare și să sprijine cooperarea pe parcursul întregului ciclu de viață al produselor și tehnologiilor din domeniul apărării. |
| --- | --- |

(3)

În comunicarea sa din 30 noiembrie 2016 intitulată „Planul de acțiune european în domeniul apărării”, Comisia s-a angajat să completeze, să sprijine și să consolideze eforturile de colaborare ale statelor membre în ceea ce privește dezvoltarea capabilităților tehnologice și industriale în domeniul apărării cu scopul de a răspunde provocărilor în materie de securitate, precum și pentru a stimula o industrie europeană de apărare competitivă, inovatoare și eficientă în întreaga Uniune și în afara acesteia. În plus, Comisia s-a angajat să sprijine crearea unei piețe a apărării mai integrate în Uniune și să promoveze adoptarea pe piața internă a produselor și tehnologiilor europene din domeniul apărării, diminuând astfel dependența de surse din afara Uniunii. Comisia a propus în special lansarea unui Fond european de apărare pentru a sprijini investițiile în activități comune de cercetare și dezvoltare de produse și tehnologii în domeniul apărării, stimulând astfel sinergii și eficiența din punctul de vedere al costurilor, precum și pentru a promova achizițiile și întreținerea în comun de către statele membre a echipamentelor de apărare. Fondul european de apărare ar trebui să completeze finanțările naționale deja utilizate în acest scop, să acționeze drept un stimulent pentru ca statele membre să coopereze și să investească mai mult în apărare și să sprijine cooperarea pe parcursul întregului ciclu de viață al produselor și tehnologiilor din domeniul apărării.

| (4) | Fondul european de apărare ar trebui să contribuie la constituirea unei EDTIB solide, competitive și inovatoare și să completeze inițiativele Uniunii în direcția unei mai bune integrări a pieței europene a apărării și, în special, Directivele 2009/43/CE (3) și 2009/81/CE (4) ale Parlamentului European și ale Consiliului privind transferurile și achizițiile publice din partea Uniunii în sectorul apărării, adoptate în 2009. |
| --- | --- |

(4)

Fondul european de apărare ar trebui să contribuie la constituirea unei EDTIB solide, competitive și inovatoare și să completeze inițiativele Uniunii în direcția unei mai bune integrări a pieței europene a apărării și, în special, Directivele 2009/43/CE (3) și 2009/81/CE (4) ale Parlamentului European și ale Consiliului privind transferurile și achizițiile publice din partea Uniunii în sectorul apărării, adoptate în 2009.

| (5) | Pentru a contribui la sporirea competitivității și a capacității de inovare a industriei de apărare a Uniunii, ar trebui ca, pe baza unei abordări integrate, să fie stabilit un Fond european de apărare (denumit în continuare „fondul”) cu o durată de șapte ani, astfel încât durata sa să fie aliniată cu durata noului cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (denumit în continuare „CFM 2021-2027”) stabilit prin Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (5). Obiectivul fondului îl constituie sporirea competitivității, inovării, eficienței și autonomiei tehnologice a industriei de apărare a Uniunii, contribuind, astfel, la autonomia strategică a Uniunii prin sprijinirea cooperării transfrontaliere dintre statele membre precum și a cooperării dintre întreprinderi, centre de cercetare, administrații naționale, organizații internaționale și universități din întreaga Uniune, atât în faza de cercetare cât și în faza de dezvoltare a produselor și tehnologiilor din domeniul apărării. Pentru a realiza mai multe soluții inovatoare și pentru a stimula o piață internă deschisă, fondul ar trebui să sprijine și să faciliteze extinderea cooperării transfrontaliere a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și a întreprinderilor cu capitalizare medie (ICM-uri) din sectorul apărării. În cadrul Uniunii, deficitele în materie de capabilități de apărare comune sunt identificate în cadrul politicii de securitate și apărare comune, în special prin planul de dezvoltare a capacităților (CDP), iar agenda strategică cuprinzătoare a cercetării (ASCC) identifică, totodată, obiectivele comune de cercetare în domeniul apărării.
  Alte procese ale Uniunii, cum ar fi procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) și cooperarea structurată permanentă (PESCO) au scopul de a sprijini punerea în aplicare a priorităților relevante prin identificarea și promovarea de oportunități pentru cooperarea consolidată în vederea îndeplinirii nivelului de ambiție al Uniunii în materie de securitate și apărare. După caz, prioritățile regionale și internaționale, inclusiv cele din cadrul Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, pot fi, de asemenea, luate în considerare dacă sunt corelate cu prioritățile Uniunii și nu împiedică participarea niciunui stat membru sau a niciunei țări asociate, urmărindu-se totodată evitarea oricărei suprapuneri inutile. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a contribui la sporirea competitivității și a capacității de inovare a industriei de apărare a Uniunii, ar trebui ca, pe baza unei abordări integrate, să fie stabilit un Fond european de apărare (denumit în continuare „fondul”) cu o durată de șapte ani, astfel încât durata sa să fie aliniată cu durata noului cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (denumit în continuare „CFM 2021-2027”) stabilit prin Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (5). Obiectivul fondului îl constituie sporirea competitivității, inovării, eficienței și autonomiei tehnologice a industriei de apărare a Uniunii, contribuind, astfel, la autonomia strategică a Uniunii prin sprijinirea cooperării transfrontaliere dintre statele membre precum și a cooperării dintre întreprinderi, centre de cercetare, administrații naționale, organizații internaționale și universități din întreaga Uniune, atât în faza de cercetare cât și în faza de dezvoltare a produselor și tehnologiilor din domeniul apărării. Pentru a realiza mai multe soluții inovatoare și pentru a stimula o piață internă deschisă, fondul ar trebui să sprijine și să faciliteze extinderea cooperării transfrontaliere a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și a întreprinderilor cu capitalizare medie (ICM-uri) din sectorul apărării. În cadrul Uniunii, deficitele în materie de capabilități de apărare comune sunt identificate în cadrul politicii de securitate și apărare comune, în special prin planul de dezvoltare a capacităților (CDP), iar agenda strategică cuprinzătoare a cercetării (ASCC) identifică, totodată, obiectivele comune de cercetare în domeniul apărării.

Alte procese ale Uniunii, cum ar fi procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) și cooperarea structurată permanentă (PESCO) au scopul de a sprijini punerea în aplicare a priorităților relevante prin identificarea și promovarea de oportunități pentru cooperarea consolidată în vederea îndeplinirii nivelului de ambiție al Uniunii în materie de securitate și apărare. După caz, prioritățile regionale și internaționale, inclusiv cele din cadrul Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, pot fi, de asemenea, luate în considerare dacă sunt corelate cu prioritățile Uniunii și nu împiedică participarea niciunui stat membru sau a niciunei țări asociate, urmărindu-se totodată evitarea oricărei suprapuneri inutile.

| (6) | Faza de cercetare legată de dezvoltarea capabilităților de apărare prezintă o importanță esențială, deoarece influențează capacitatea și autonomia industriei europene de apărare de a dezvolta produse din domeniul apărării și independența statelor membre ca utilizatori finali ai produselor respective. Faza de cercetare poate include riscuri semnificative, în special legate de nivelul scăzut de maturitate și caracterul disruptiv al tehnologiilor. Faza de dezvoltare, care, de obicei, urmează după faza de cercetare, implică, de asemenea, riscuri și costuri semnificative care împiedică exploatarea în continuare a rezultatelor cercetării și au efecte negative asupra competitivității și inovării industriei de apărare a Uniunii. Fondul ar trebui, prin urmare, să promoveze legătura dintre faza de cercetare și cea de dezvoltare. |
| --- | --- |

(6)

Faza de cercetare legată de dezvoltarea capabilităților de apărare prezintă o importanță esențială, deoarece influențează capacitatea și autonomia industriei europene de apărare de a dezvolta produse din domeniul apărării și independența statelor membre ca utilizatori finali ai produselor respective. Faza de cercetare poate include riscuri semnificative, în special legate de nivelul scăzut de maturitate și caracterul disruptiv al tehnologiilor. Faza de dezvoltare, care, de obicei, urmează după faza de cercetare, implică, de asemenea, riscuri și costuri semnificative care împiedică exploatarea în continuare a rezultatelor cercetării și au efecte negative asupra competitivității și inovării industriei de apărare a Uniunii. Fondul ar trebui, prin urmare, să promoveze legătura dintre faza de cercetare și cea de dezvoltare.

| (7) | Fondul nu sprijină cercetarea fundamentală, care ar trebui în schimb să fie sprijinită prin alte programe de finanțare, dar sprijinul din fond poate include cercetarea fundamentală orientată spre apărare în cazul în care aceasta este probabil să constituie baza soluției unor probleme identificate sau preconizate ori să permită noi posibilități. |
| --- | --- |

(7)

Fondul nu sprijină cercetarea fundamentală, care ar trebui în schimb să fie sprijinită prin alte programe de finanțare, dar sprijinul din fond poate include cercetarea fundamentală orientată spre apărare în cazul în care aceasta este probabil să constituie baza soluției unor probleme identificate sau preconizate ori să permită noi posibilități.

| (8) | Fondul ar putea sprijini acțiuni referitoare atât la produse și tehnologii noi din domeniul apărării, cât și la modernizarea produselor și tehnologiilor existente din domeniul apărării, inclusiv interoperabilitatea acestora. Acțiunile pentru modernizarea produselor și a tehnologiilor existente din domeniul apărării ar trebui să fie eligibile numai în cazurile în care informațiile preexistente necesare pentru a desfășura acțiunea nu fac obiectul niciunei restricții din partea unei țări terțe neasociate sau a unei entități dintr-o țară terță neasociată care ar împiedica executarea acțiunii. Atunci când solicită finanțare din partea Uniunii, entitățile juridice ar trebui să fie obligate să furnizeze informațiile relevante pentru a se constata absența restricțiilor. În absența unor astfel de informații, nu ar trebui să se acorde finanțare din partea Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

Fondul ar putea sprijini acțiuni referitoare atât la produse și tehnologii noi din domeniul apărării, cât și la modernizarea produselor și tehnologiilor existente din domeniul apărării, inclusiv interoperabilitatea acestora. Acțiunile pentru modernizarea produselor și a tehnologiilor existente din domeniul apărării ar trebui să fie eligibile numai în cazurile în care informațiile preexistente necesare pentru a desfășura acțiunea nu fac obiectul niciunei restricții din partea unei țări terțe neasociate sau a unei entități dintr-o țară terță neasociată care ar împiedica executarea acțiunii. Atunci când solicită finanțare din partea Uniunii, entitățile juridice ar trebui să fie obligate să furnizeze informațiile relevante pentru a se constata absența restricțiilor. În absența unor astfel de informații, nu ar trebui să se acorde finanțare din partea Uniunii.

| (9) | Fondul ar trebui să sprijine acțiuni propice dezvoltării tehnologiilor disruptive în materie de apărare. Deoarece tehnologiile disruptive pot avea la bază concepte sau idei provenind de la actori netradiționali din domeniul apărării, fondul ar trebui să permită o flexibilitate suficientă în ceea ce privește consultarea părților interesate și desfășurarea acestor acțiuni. |
| --- | --- |

(9)

Fondul ar trebui să sprijine acțiuni propice dezvoltării tehnologiilor disruptive în materie de apărare. Deoarece tehnologiile disruptive pot avea la bază concepte sau idei provenind de la actori netradiționali din domeniul apărării, fondul ar trebui să permită o flexibilitate suficientă în ceea ce privește consultarea părților interesate și desfășurarea acestor acțiuni.

| (10) | Pentru a asigura, în contextul punerii în aplicare a prezentului regulament, respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii și ale statelor sale membre, nu ar trebui să se acorde sprijin din fond acțiunilor legate de produse sau tehnologii a căror utilizare, dezvoltare sau producție este interzisă prin dreptul internațional. În acest sens, eligibilitatea acțiunilor legate de noi produse sau tehnologii din domeniul apărării ar trebui să fie, de asemenea, condiționată de evoluțiile din dreptul internațional. De asemenea, acțiunile de dezvoltare a armelor autonome letale fără posibilitatea unui control uman semnificativ asupra unor decizii de selectare și de angajare atunci când se efectuează atacuri împotriva persoanelor nu ar trebui să fie eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond, sub rezerva posibilității de a se acorda finanțare pentru acțiuni de dezvoltare a unor sisteme de alertă timpurie și contramăsuri în scopuri de apărare. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a asigura, în contextul punerii în aplicare a prezentului regulament, respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii și ale statelor sale membre, nu ar trebui să se acorde sprijin din fond acțiunilor legate de produse sau tehnologii a căror utilizare, dezvoltare sau producție este interzisă prin dreptul internațional. În acest sens, eligibilitatea acțiunilor legate de noi produse sau tehnologii din domeniul apărării ar trebui să fie, de asemenea, condiționată de evoluțiile din dreptul internațional. De asemenea, acțiunile de dezvoltare a armelor autonome letale fără posibilitatea unui control uman semnificativ asupra unor decizii de selectare și de angajare atunci când se efectuează atacuri împotriva persoanelor nu ar trebui să fie eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond, sub rezerva posibilității de a se acorda finanțare pentru acțiuni de dezvoltare a unor sisteme de alertă timpurie și contramăsuri în scopuri de apărare.

| (11) | Dificultatea de a conveni asupra cerințelor armonizate privind capabilitățile de apărare și a unor specificații sau standarde tehnice comune constituie un obstacol în calea unei colaborări transfrontaliere între statele membre și între entitățile juridice stabilite în diferite state membre. Absența unor astfel de cerințe, specificații și standarde a condus la fragmentarea sporită a sectorului apărării, la complexitate tehnică, întârzieri, costuri exagerate, suprapuneri inutile, precum și la o interoperabilitate scăzută. Ajungerea la un acord cu privire la specificațiile tehnice comune ar trebui să fie o condiție prealabilă pentru acțiunile care implică un nivel mai ridicat de pregătire tehnologică. Activitățile care conduc la cerințe armonizate în materie de capabilități de apărare, precum și activitățile care urmăresc să sprijine elaborarea unei definiții comune a specificațiilor sau a standardelor tehnice ar trebui să fie, de asemenea, eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond, îndeosebi în cazul în care promovează interoperabilitatea. |
| --- | --- |

(11)

Dificultatea de a conveni asupra cerințelor armonizate privind capabilitățile de apărare și a unor specificații sau standarde tehnice comune constituie un obstacol în calea unei colaborări transfrontaliere între statele membre și între entitățile juridice stabilite în diferite state membre. Absența unor astfel de cerințe, specificații și standarde a condus la fragmentarea sporită a sectorului apărării, la complexitate tehnică, întârzieri, costuri exagerate, suprapuneri inutile, precum și la o interoperabilitate scăzută. Ajungerea la un acord cu privire la specificațiile tehnice comune ar trebui să fie o condiție prealabilă pentru acțiunile care implică un nivel mai ridicat de pregătire tehnologică. Activitățile care conduc la cerințe armonizate în materie de capabilități de apărare, precum și activitățile care urmăresc să sprijine elaborarea unei definiții comune a specificațiilor sau a standardelor tehnice ar trebui să fie, de asemenea, eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond, îndeosebi în cazul în care promovează interoperabilitatea.

| (12) | Deoarece obiectivul fondului îl constituie susținerea competitivității, a eficienței și a inovării din industria de apărare a Uniunii prin sprijinirea și completarea activităților colaborative de cercetare și tehnologie din domeniul apărării și prin reducerea riscurilor inerente fazei de dezvoltare a proiectelor de cooperare, acțiunile legate de faza de cercetare și de cea de dezvoltare de produse sau tehnologii din domeniul apărării ar trebui să fie eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond. |
| --- | --- |

(12)

Deoarece obiectivul fondului îl constituie susținerea competitivității, a eficienței și a inovării din industria de apărare a Uniunii prin sprijinirea și completarea activităților colaborative de cercetare și tehnologie din domeniul apărării și prin reducerea riscurilor inerente fazei de dezvoltare a proiectelor de cooperare, acțiunile legate de faza de cercetare și de cea de dezvoltare de produse sau tehnologii din domeniul apărării ar trebui să fie eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond.

| (13) | Deoarece fondul urmărește în special să consolideze cooperarea dintre entitățile juridice și statele membre din întreaga Uniune, o acțiune ar trebui să fie eligibilă pentru finanțare numai în cazul în care este desfășurată de entități juridice care cooperează în cadrul unui consorțiu format între cel puțin trei entități juridice eligibile care sunt stabilite în cel puțin trei state membre diferite sau țări asociate diferite. Cel puțin trei dintre respectivele entități juridice eligibile stabilite în cel puțin două state membre diferite sau țări asociate diferite nu ar trebui să fie controlate, direct sau indirect, pe întreaga durată a desfășurării acțiunii, de către aceeași entitate juridică și nu ar trebui să se controleze reciproc. În acest context, controlul ar trebui să fie interpretat ca fiind capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra unei entități juridice în mod direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice intermediare. Ținând seama de particularitățile tehnologiilor disruptive în materie de apărare, precum și de studiile efectuate, acțiunile ar putea fi desfășurate de o singură entitate juridică. În vederea consolidării cooperării dintre statele membre, ar trebui să fie posibil ca fondul să sprijine și achizițiile publice comune înainte de comercializare. |
| --- | --- |

(13)

Deoarece fondul urmărește în special să consolideze cooperarea dintre entitățile juridice și statele membre din întreaga Uniune, o acțiune ar trebui să fie eligibilă pentru finanțare numai în cazul în care este desfășurată de entități juridice care cooperează în cadrul unui consorțiu format între cel puțin trei entități juridice eligibile care sunt stabilite în cel puțin trei state membre diferite sau țări asociate diferite. Cel puțin trei dintre respectivele entități juridice eligibile stabilite în cel puțin două state membre diferite sau țări asociate diferite nu ar trebui să fie controlate, direct sau indirect, pe întreaga durată a desfășurării acțiunii, de către aceeași entitate juridică și nu ar trebui să se controleze reciproc. În acest context, controlul ar trebui să fie interpretat ca fiind capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra unei entități juridice în mod direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice intermediare. Ținând seama de particularitățile tehnologiilor disruptive în materie de apărare, precum și de studiile efectuate, acțiunile ar putea fi desfășurate de o singură entitate juridică. În vederea consolidării cooperării dintre statele membre, ar trebui să fie posibil ca fondul să sprijine și achizițiile publice comune înainte de comercializare.

| (14) | În temeiul Deciziei 2013/755/UE a Consiliului (6), entitățile stabilite în țări sau teritorii de peste mări sunt eligibile pentru a beneficia de finanțare sub rezerva regulilor și obiectivelor fondului și a unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care aparține țara sau teritoriul de peste mări în cauză. |
| --- | --- |

(14)

În temeiul Deciziei 2013/755/UE a Consiliului (6), entitățile stabilite în țări sau teritorii de peste mări sunt eligibile pentru a beneficia de finanțare sub rezerva regulilor și obiectivelor fondului și a unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care aparține țara sau teritoriul de peste mări în cauză.

| (15) | Deoarece fondul urmărește promovarea competitivității și a eficienței industriei de apărare a Uniunii, ar trebui să fie eligibile pentru a beneficia de sprijin, în principiu, numai entitățile juridice care sunt stabilite în Uniune sau în țările asociate și care nu fac obiectul unui control exercitat de către țări terțe neasociate sau entități din țări terțe neasociate. În acest context, controlul ar trebui să fie interpretat ca fiind capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra unei entități juridice în mod direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice intermediare. În plus, pentru a se asigura protecția intereselor esențiale în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre, infrastructura, instalațiile, bunurile și resursele destinatarilor și ale subcontractanților implicați într-o acțiune sprijinită din fond ar trebui să fie situate pe teritoriul unui stat membru sau al unei țări asociate, pe întreaga durată a desfășurării acțiunii, iar structurile de conducere executivă ale destinatarilor și subcontractanților implicați în acțiune ar trebui să fie stabilite în Uniune sau într-o țară asociată. În consecință, o entitate juridică care este stabilită într-o țară terță neasociată sau o entitate juridică care este stabilită în Uniune sau într-o țară asociată, dar care își are structurile de conducere executivă într-o țară terță neasociată nu ar trebui să fie eligibilă ca destinatar sau subcontractant implicat într-o acțiune. Pentru a se asigura protecția intereselor esențiale în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre, respectivele criterii de eligibilitate ar trebui să se aplice, de asemenea, pentru finanțarea acordată prin intermediul achizițiilor, prin derogare de la articolul 176 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). |
| --- | --- |

(15)

Deoarece fondul urmărește promovarea competitivității și a eficienței industriei de apărare a Uniunii, ar trebui să fie eligibile pentru a beneficia de sprijin, în principiu, numai entitățile juridice care sunt stabilite în Uniune sau în țările asociate și care nu fac obiectul unui control exercitat de către țări terțe neasociate sau entități din țări terțe neasociate. În acest context, controlul ar trebui să fie interpretat ca fiind capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra unei entități juridice în mod direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice intermediare. În plus, pentru a se asigura protecția intereselor esențiale în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre, infrastructura, instalațiile, bunurile și resursele destinatarilor și ale subcontractanților implicați într-o acțiune sprijinită din fond ar trebui să fie situate pe teritoriul unui stat membru sau al unei țări asociate, pe întreaga durată a desfășurării acțiunii, iar structurile de conducere executivă ale destinatarilor și subcontractanților implicați în acțiune ar trebui să fie stabilite în Uniune sau într-o țară asociată. În consecință, o entitate juridică care este stabilită într-o țară terță neasociată sau o entitate juridică care este stabilită în Uniune sau într-o țară asociată, dar care își are structurile de conducere executivă într-o țară terță neasociată nu ar trebui să fie eligibilă ca destinatar sau subcontractant implicat într-o acțiune. Pentru a se asigura protecția intereselor esențiale în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre, respectivele criterii de eligibilitate ar trebui să se aplice, de asemenea, pentru finanțarea acordată prin intermediul achizițiilor, prin derogare de la articolul 176 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”).

| (16) | În anumite împrejurări, ar trebui să se poată deroga de la principiul că destinatarii și subcontractanții implicați într-o acțiune sprijinită din fond nu pot fi controlați de o țară terță neasociată sau de o entitate dintr-o țară terță neasociată. În acest context, entitățile juridice stabilite în Uniune sau într-o țară asociată, care sunt controlate de o țară terță neasociată sau de o entitate dintr-o țară terță neasociată ar trebui să fie eligibile ca destinatari sau subcontractanți implicați într-o acțiune în cazul în care se îndeplinesc condițiile stricte legate de interesele în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre. Participarea unor astfel de entități juridice nu ar trebui să contravină obiectivelor fondului. Solicitanții ar trebui să furnizeze toate informațiile relevante privind infrastructura, instalațiile, bunurile și resursele care urmează să fie folosite în cadrul acțiunii. Preocupările statelor membre cu privire la securitatea aprovizionării ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare în acest sens. |
| --- | --- |

(16)

În anumite împrejurări, ar trebui să se poată deroga de la principiul că destinatarii și subcontractanții implicați într-o acțiune sprijinită din fond nu pot fi controlați de o țară terță neasociată sau de o entitate dintr-o țară terță neasociată. În acest context, entitățile juridice stabilite în Uniune sau într-o țară asociată, care sunt controlate de o țară terță neasociată sau de o entitate dintr-o țară terță neasociată ar trebui să fie eligibile ca destinatari sau subcontractanți implicați într-o acțiune în cazul în care se îndeplinesc condițiile stricte legate de interesele în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre. Participarea unor astfel de entități juridice nu ar trebui să contravină obiectivelor fondului. Solicitanții ar trebui să furnizeze toate informațiile relevante privind infrastructura, instalațiile, bunurile și resursele care urmează să fie folosite în cadrul acțiunii. Preocupările statelor membre cu privire la securitatea aprovizionării ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare în acest sens.

| (17) | În cadrul măsurilor restrictive adoptate de Uniune în temeiul articolului 29 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și al articolului 215 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) niciun fel de fonduri sau resurse economice nu pot fi puse, în mod direct sau indirect, la dispoziția persoanelor juridice, entităților sau organismelor desemnate sau în beneficiul acestora. Astfel de entități desemnate și entitățile deținute sau controlate de acestea nu pot beneficia, prin urmare, de sprijin din fond. |
| --- | --- |

(17)

În cadrul măsurilor restrictive adoptate de Uniune în temeiul articolului 29 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și al articolului 215 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) niciun fel de fonduri sau resurse economice nu pot fi puse, în mod direct sau indirect, la dispoziția persoanelor juridice, entităților sau organismelor desemnate sau în beneficiul acestora. Astfel de entități desemnate și entitățile deținute sau controlate de acestea nu pot beneficia, prin urmare, de sprijin din fond.

| (18) | Finanțarea din partea Uniunii ar trebui să fie acordată în urma prezentării unor cereri de propuneri competitive în conformitate cu Regulamentul financiar. Cu toate acestea, în anumite circumstanțe excepționale, justificate corespunzător, ar trebui să fie posibil ca finanțarea din partea Uniunii să fie acordată și fără prezentarea unei cereri de propuneri în conformitate cu articolul 195 primul paragraf litera (e) din Regulamentul financiar. Întrucât acordarea finanțării în conformitate cu articolul 195 primul paragraf litera (e) din Regulamentul financiar constituie o derogare de la regula generală privind faptul că finanțarea se acordă în urma prezentării unor cereri de propuneri competitive, respectivele circumstanțe excepționale ar trebui să fie interpretate în mod strict. În acest context, pentru ca un grant să fie acordat fără prezentarea unei cereri de propuneri, Comisia, asistată de un comitet al statelor membre (denumit în continuare „comitetul”) ar trebui să evalueze în ce măsură acțiunea propusă corespunde obiectivelor fondului în ceea ce privește colaborarea și concurența industriale transfrontaliere de-a lungul întregului lanț de aprovizionare. |
| --- | --- |

(18)

Finanțarea din partea Uniunii ar trebui să fie acordată în urma prezentării unor cereri de propuneri competitive în conformitate cu Regulamentul financiar. Cu toate acestea, în anumite circumstanțe excepționale, justificate corespunzător, ar trebui să fie posibil ca finanțarea din partea Uniunii să fie acordată și fără prezentarea unei cereri de propuneri în conformitate cu articolul 195 primul paragraf litera (e) din Regulamentul financiar. Întrucât acordarea finanțării în conformitate cu articolul 195 primul paragraf litera (e) din Regulamentul financiar constituie o derogare de la regula generală privind faptul că finanțarea se acordă în urma prezentării unor cereri de propuneri competitive, respectivele circumstanțe excepționale ar trebui să fie interpretate în mod strict. În acest context, pentru ca un grant să fie acordat fără prezentarea unei cereri de propuneri, Comisia, asistată de un comitet al statelor membre (denumit în continuare „comitetul”) ar trebui să evalueze în ce măsură acțiunea propusă corespunde obiectivelor fondului în ceea ce privește colaborarea și concurența industriale transfrontaliere de-a lungul întregului lanț de aprovizionare.

| (19) | În cazul în care un consorțiu dorește să participe la o acțiune eligibilă și sprijinul din partea Uniunii urmează să se acorde sub forma unui grant, consorțiul ar trebui să desemneze dintre membrii săi un coordonator. Coordonatorul ar trebui să fie principalul punct de contact în ceea ce privește relațiile consorțiului cu Comisia. |
| --- | --- |

(19)

În cazul în care un consorțiu dorește să participe la o acțiune eligibilă și sprijinul din partea Uniunii urmează să se acorde sub forma unui grant, consorțiul ar trebui să desemneze dintre membrii săi un coordonator. Coordonatorul ar trebui să fie principalul punct de contact în ceea ce privește relațiile consorțiului cu Comisia.

| (20) | În cazul în care o acțiune care beneficiază de sprijin din fond este gestionată de un responsabil de proiect desemnat de statele membre sau de țări asociate, Comisia ar trebui să consulte responsabilul de proiect cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunea, înainte de a executa plățile către destinatari, astfel încât responsabilul de proiect să poată garanta că termenele sunt respectate de către destinatari. Responsabilul de proiect ar trebui să furnizeze Comisiei observații cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunea, astfel încât Comisia să poată stabili dacă au fost îndeplinite condițiile pentru a efectua plata. |
| --- | --- |

(20)

În cazul în care o acțiune care beneficiază de sprijin din fond este gestionată de un responsabil de proiect desemnat de statele membre sau de țări asociate, Comisia ar trebui să consulte responsabilul de proiect cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunea, înainte de a executa plățile către destinatari, astfel încât responsabilul de proiect să poată garanta că termenele sunt respectate de către destinatari. Responsabilul de proiect ar trebui să furnizeze Comisiei observații cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunea, astfel încât Comisia să poată stabili dacă au fost îndeplinite condițiile pentru a efectua plata.

| (21) | Execuția fondului ar trebui să se realizeze prin gestiune directă, pentru o maximă eficacitate și eficiență a rezultatelor și pentru a se asigura coerența deplină cu alte inițiative ale Uniunii. Prin urmare, Comisia ar trebui să rămână responsabilă de procedurile de selecție și atribuire, inclusiv în ceea ce privește analiza și evaluarea în materie de etică. Cu toate acestea, în cazuri justificate, Comisia ar trebui să poată încredința anumite sarcini de execuție bugetară pentru acțiuni specifice care beneficiază de sprijin din fond unor organisme dintre cele menționate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul financiar, de exemplu, atunci când un responsabil de proiect este desemnat de statele membre care cofinanțează o acțiune, cu condiția îndeplinirii cerințelor Regulamentului financiar. O astfel de încredințare a sarcinilor de execuție bugetară ar contribui la raționalizarea gestionării acțiunilor cofinanțate și ar asigura o bună coordonare între acordul de finanțare și contractul semnat de consorțiu și de responsabilul de proiect desemnat de statele membre care cofinanțează acțiunea. |
| --- | --- |

(21)

Execuția fondului ar trebui să se realizeze prin gestiune directă, pentru o maximă eficacitate și eficiență a rezultatelor și pentru a se asigura coerența deplină cu alte inițiative ale Uniunii. Prin urmare, Comisia ar trebui să rămână responsabilă de procedurile de selecție și atribuire, inclusiv în ceea ce privește analiza și evaluarea în materie de etică. Cu toate acestea, în cazuri justificate, Comisia ar trebui să poată încredința anumite sarcini de execuție bugetară pentru acțiuni specifice care beneficiază de sprijin din fond unor organisme dintre cele menționate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul financiar, de exemplu, atunci când un responsabil de proiect este desemnat de statele membre care cofinanțează o acțiune, cu condiția îndeplinirii cerințelor Regulamentului financiar. O astfel de încredințare a sarcinilor de execuție bugetară ar contribui la raționalizarea gestionării acțiunilor cofinanțate și ar asigura o bună coordonare între acordul de finanțare și contractul semnat de consorțiu și de responsabilul de proiect desemnat de statele membre care cofinanțează acțiunea.

| (22) | Pentru a se asigura că acțiunile de dezvoltare finanțate sunt viabile din punct de vedere financiar, este necesar ca solicitanții să demonstreze că respectivele costuri ale acțiunii care nu sunt acoperite de finanțarea din partea Uniunii sunt acoperite de alte mijloace de finanțare. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a se asigura că acțiunile de dezvoltare finanțate sunt viabile din punct de vedere financiar, este necesar ca solicitanții să demonstreze că respectivele costuri ale acțiunii care nu sunt acoperite de finanțarea din partea Uniunii sunt acoperite de alte mijloace de finanțare.

| (23) | Statele membre ar trebui să dispună de diferite tipuri de mecanisme financiare pentru dezvoltarea și achiziționarea în comun a capabilităților de apărare. Comisia ar putea oferi diferite tipuri de mecanisme pe care statele membre le-ar putea utiliza în mod voluntar pentru a răspunde provocărilor generate de dezvoltarea colaborativă și de achizițiile colaborative din punct de vedere al finanțării. Utilizarea unor astfel de mecanisme financiare ar putea promova în continuare lansarea de proiecte colaborative și transfrontaliere în domeniul apărării și ar putea spori eficiența cheltuielilor în materie de apărare, inclusiv pentru proiectele sprijinite din fond. |
| --- | --- |

(23)

Statele membre ar trebui să dispună de diferite tipuri de mecanisme financiare pentru dezvoltarea și achiziționarea în comun a capabilităților de apărare. Comisia ar putea oferi diferite tipuri de mecanisme pe care statele membre le-ar putea utiliza în mod voluntar pentru a răspunde provocărilor generate de dezvoltarea colaborativă și de achizițiile colaborative din punct de vedere al finanțării. Utilizarea unor astfel de mecanisme financiare ar putea promova în continuare lansarea de proiecte colaborative și transfrontaliere în domeniul apărării și ar putea spori eficiența cheltuielilor în materie de apărare, inclusiv pentru proiectele sprijinite din fond.

| (24) | Având în vedere particularitățile industriei de apărare, în care cererea vine aproape exclusiv din partea statelor membre și a țărilor asociate, care controlează, de asemenea, achiziția tuturor produselor și tehnologiilor din domeniul apărării, inclusiv exporturile, modul de funcționare a sectorului apărării nu respectă normele convenționale și modelele de afaceri care reglementează piețele mai tradiționale. Prin urmare, industria nu își poate asuma proiecte substanțiale autofinanțate de cercetare și dezvoltare în domeniul apărării, iar statele membre și țările asociate finanțează adesea toate costurile în materie de cercetare și dezvoltare. Pentru realizarea obiectivelor fondului, în special pentru a stimula cooperarea între entitățile juridice din diferite state membre și țări asociate, și luând în considerare particularitățile sectorului apărării, pentru acțiuni care au loc înainte de faza de prototip ar trebui să se acopere până la 100 % din costurile eligibile. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere particularitățile industriei de apărare, în care cererea vine aproape exclusiv din partea statelor membre și a țărilor asociate, care controlează, de asemenea, achiziția tuturor produselor și tehnologiilor din domeniul apărării, inclusiv exporturile, modul de funcționare a sectorului apărării nu respectă normele convenționale și modelele de afaceri care reglementează piețele mai tradiționale. Prin urmare, industria nu își poate asuma proiecte substanțiale autofinanțate de cercetare și dezvoltare în domeniul apărării, iar statele membre și țările asociate finanțează adesea toate costurile în materie de cercetare și dezvoltare. Pentru realizarea obiectivelor fondului, în special pentru a stimula cooperarea între entitățile juridice din diferite state membre și țări asociate, și luând în considerare particularitățile sectorului apărării, pentru acțiuni care au loc înainte de faza de prototip ar trebui să se acopere până la 100 % din costurile eligibile.

| (25) | Faza de prototip reprezintă o etapă esențială în cadrul căreia statele membre sau țările asociate decid de regulă cu privire la investițiile consolidate pe care le-au făcut și demarează procesul de achiziționare de produse sau tehnologii de apărare viitoare. Acesta este motivul pentru care, în această etapă anume, statele membre și țările asociate convin asupra angajamentelor necesare, inclusiv repartizarea costurilor și dreptul de proprietate asupra proiectului. Pentru a asigura credibilitatea angajamentului lor, sprijinul din fond nu ar trebui, în mod normal, să depășească 20 % din costurile eligibile. |
| --- | --- |

(25)

Faza de prototip reprezintă o etapă esențială în cadrul căreia statele membre sau țările asociate decid de regulă cu privire la investițiile consolidate pe care le-au făcut și demarează procesul de achiziționare de produse sau tehnologii de apărare viitoare. Acesta este motivul pentru care, în această etapă anume, statele membre și țările asociate convin asupra angajamentelor necesare, inclusiv repartizarea costurilor și dreptul de proprietate asupra proiectului. Pentru a asigura credibilitatea angajamentului lor, sprijinul din fond nu ar trebui, în mod normal, să depășească 20 % din costurile eligibile.

| (26) | Pentru acțiunile care continuă ulterior fazei de prototip, ar trebui să se prevadă finanțare de până la 80 %. Acțiunile de acest fel, care sunt mai aproape de finalizarea produselor și tehnologiilor, încă pot implica costuri substanțiale. |
| --- | --- |

(26)

Pentru acțiunile care continuă ulterior fazei de prototip, ar trebui să se prevadă finanțare de până la 80 %. Acțiunile de acest fel, care sunt mai aproape de finalizarea produselor și tehnologiilor, încă pot implica costuri substanțiale.

| (27) | Părțile interesate din sectorul apărării se confruntă cu costuri specifice indirecte, de exemplu în ceea ce privește securitatea. În plus, părțile interesate activează pe o piață specifică, unde, în absența unei cereri din partea cumpărătorilor, nu își pot recupera costurile de cercetare și dezvoltare în același mod ca în cazul sectorului civil. Prin urmare, este oportun să se acorde o rată forfetară de 25 % din totalul costurilor directe eligibile ale acțiunii, precum și posibilitatea de a declara costuri indirecte eligibile determinate în conformitate cu practicile obișnuite ale destinatarilor de contabilizare a costurilor, în cazul în care respectivele practici sunt acceptate de către autoritățile lor naționale pentru activități comparabile din domeniul apărării, dacă acestea au fost comunicate Comisiei de către destinatar. |
| --- | --- |

(27)

Părțile interesate din sectorul apărării se confruntă cu costuri specifice indirecte, de exemplu în ceea ce privește securitatea. În plus, părțile interesate activează pe o piață specifică, unde, în absența unei cereri din partea cumpărătorilor, nu își pot recupera costurile de cercetare și dezvoltare în același mod ca în cazul sectorului civil. Prin urmare, este oportun să se acorde o rată forfetară de 25 % din totalul costurilor directe eligibile ale acțiunii, precum și posibilitatea de a declara costuri indirecte eligibile determinate în conformitate cu practicile obișnuite ale destinatarilor de contabilizare a costurilor, în cazul în care respectivele practici sunt acceptate de către autoritățile lor naționale pentru activități comparabile din domeniul apărării, dacă acestea au fost comunicate Comisiei de către destinatar.

| (28) | Acțiunile care includ participarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie transfrontaliere sprijină deschiderea lanțurilor de aprovizionare și contribuie la realizarea obiectivelor fondului. Prin urmare, astfel de acțiuni ar trebui să fie eligibile pentru o rată de finanțare mai mare, care este în beneficiul tuturor entităților juridice participante. |
| --- | --- |

(28)

Acțiunile care includ participarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie transfrontaliere sprijină deschiderea lanțurilor de aprovizionare și contribuie la realizarea obiectivelor fondului. Prin urmare, astfel de acțiuni ar trebui să fie eligibile pentru o rată de finanțare mai mare, care este în beneficiul tuturor entităților juridice participante.

| (29) | Pentru a se asigura că acțiunile finanțate vor contribui la competitivitatea și eficiența industriei europene de apărare, este important ca statele membre să intenționeze să achiziționeze în comun produsul final sau să utilizeze în comun tehnologia, în special prin achiziții transfrontaliere comune, pentru care statele membre organizează în comun proceduri de achiziții, în special prin intermediul unui organism central de achiziție. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a se asigura că acțiunile finanțate vor contribui la competitivitatea și eficiența industriei europene de apărare, este important ca statele membre să intenționeze să achiziționeze în comun produsul final sau să utilizeze în comun tehnologia, în special prin achiziții transfrontaliere comune, pentru care statele membre organizează în comun proceduri de achiziții, în special prin intermediul unui organism central de achiziție.

| (30) | Pentru a se asigura că acțiunile care beneficiază de sprijin din fond contribuie la competitivitatea și eficiența industriei europene de apărare, acestea ar trebui să fie orientate spre piață, să fie axate pe cerere și să fie viabile din punct de vedere comercial pe termen mediu și lung. Criteriile de eligibilitate pentru acțiunile de dezvoltare ar trebui, prin urmare, să țină seama de faptul că statele membre intenționează, inclusiv printr-un memorandum de înțelegere sau printr-o scrisoare de intenție, să achiziționeze produsul final sau să utilizeze tehnologia într-un mod coordonat. Criteriile de atribuire pentru acțiunile de dezvoltare ar trebui, de asemenea, să țină seama de faptul că statele membre s-au angajat, din punct de vedere politic sau juridic, să utilizeze, să dețină sau să întrețină în comun produsul final sau tehnologia finală într-un mod coordonat. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a se asigura că acțiunile care beneficiază de sprijin din fond contribuie la competitivitatea și eficiența industriei europene de apărare, acestea ar trebui să fie orientate spre piață, să fie axate pe cerere și să fie viabile din punct de vedere comercial pe termen mediu și lung. Criteriile de eligibilitate pentru acțiunile de dezvoltare ar trebui, prin urmare, să țină seama de faptul că statele membre intenționează, inclusiv printr-un memorandum de înțelegere sau printr-o scrisoare de intenție, să achiziționeze produsul final sau să utilizeze tehnologia într-un mod coordonat. Criteriile de atribuire pentru acțiunile de dezvoltare ar trebui, de asemenea, să țină seama de faptul că statele membre s-au angajat, din punct de vedere politic sau juridic, să utilizeze, să dețină sau să întrețină în comun produsul final sau tehnologia finală într-un mod coordonat.

| (31) | Promovarea inovării și a dezvoltării tehnologice în industria de apărare a Uniunii ar trebui să fie coerentă cu interesele în materie de securitate și apărare ale Uniunii. În consecință, contribuțiile acțiunilor la realizarea acestor interese și la prioritățile în materie de cercetare și capabilități în domeniul apărării stabilite de comun acord de către statele membre ar trebui să constituie un criteriu de atribuire. |
| --- | --- |

(31)

Promovarea inovării și a dezvoltării tehnologice în industria de apărare a Uniunii ar trebui să fie coerentă cu interesele în materie de securitate și apărare ale Uniunii. În consecință, contribuțiile acțiunilor la realizarea acestor interese și la prioritățile în materie de cercetare și capabilități în domeniul apărării stabilite de comun acord de către statele membre ar trebui să constituie un criteriu de atribuire.

| (32) | Acțiunile eligibile elaborate în contextul proiectelor PESCO în cadrul instituțional al Uniunii ar trebui să garanteze în mod continuu o cooperare consolidată între entitățile juridice din diferite state membre și să contribuie astfel, în mod direct, la realizarea obiectivelor fondului. Dacă sunt selectate, astfel de acțiuni ar trebui, prin urmare, să fie eligibile pentru o rată mai ridicată de finanțare. |
| --- | --- |

(32)

Acțiunile eligibile elaborate în contextul proiectelor PESCO în cadrul instituțional al Uniunii ar trebui să garanteze în mod continuu o cooperare consolidată între entitățile juridice din diferite state membre și să contribuie astfel, în mod direct, la realizarea obiectivelor fondului. Dacă sunt selectate, astfel de acțiuni ar trebui, prin urmare, să fie eligibile pentru o rată mai ridicată de finanțare.

| (33) | Comisia va lua în considerare alte activități finanțate în cadrul programului-cadru pentru cercetare și inovare – Orizont Europa, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (8), pentru a evita suprapuneri inutile și pentru a asigura potențarea reciprocă și sinergiile între cercetarea civilă și cea din domeniul apărării. |
| --- | --- |

(33)

Comisia va lua în considerare alte activități finanțate în cadrul programului-cadru pentru cercetare și inovare – Orizont Europa, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (8), pentru a evita suprapuneri inutile și pentru a asigura potențarea reciprocă și sinergiile între cercetarea civilă și cea din domeniul apărării.

| (34) | Securitatea cibernetică și apărarea cibernetică reprezintă provocări din ce în ce mai importante, iar Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au recunoscut necesitatea stabilirii unor sinergii între acțiunile de apărare cibernetică în domeniul de aplicare al prezentului regulament și inițiativele Uniunii în domeniul securității cibernetice, cum ar fi cele anunțate în comunicarea comună a Comisiei din 13 septembrie 2017 intitulată „Reziliență, prevenire și apărare: construirea unei securități cibernetice puternice pentru UE”. În special, părțile interesate ar trebui să urmărească realizarea de sinergii între dimensiunile civilă și de apărare ale securității cibernetice, în vederea sporirii rezilienței cibernetice. |
| --- | --- |

(34)

Securitatea cibernetică și apărarea cibernetică reprezintă provocări din ce în ce mai importante, iar Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au recunoscut necesitatea stabilirii unor sinergii între acțiunile de apărare cibernetică în domeniul de aplicare al prezentului regulament și inițiativele Uniunii în domeniul securității cibernetice, cum ar fi cele anunțate în comunicarea comună a Comisiei din 13 septembrie 2017 intitulată „Reziliență, prevenire și apărare: construirea unei securități cibernetice puternice pentru UE”. În special, părțile interesate ar trebui să urmărească realizarea de sinergii între dimensiunile civilă și de apărare ale securității cibernetice, în vederea sporirii rezilienței cibernetice.

| (35) | Ar trebui să se asigure o abordare integrată prin reunirea activităților care fac obiectul Acțiunii pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare (PADR) lansate de Comisie în conformitate cu articolul 58 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar și al Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP), instituit prin Regulamentul (UE) 2018/1092 al Parlamentului European și al Consiliului (9), precum și prin armonizarea condițiilor de participare. O astfel de abordare integrată ar trebui să stabilească un set de instrumente mai coerent și să sporească efectul economic, inovator și bazat pe colaborare al fondului, evitând, în același timp, fragmentarea și suprapunerile inutile. O astfel de abordare integrată ar garanta de asemenea faptul că fondul contribuie la mai buna exploatare a rezultatelor cercetării în domeniul apărării, acoperind decalajul dintre faza de cercetare și cea de dezvoltare, luând în considerare particularitățile sectorului apărării, precum și promovând toate formele de inovare, inclusiv tehnologiile disruptive în materie de apărare. În plus, se pot aștepta, de asemenea, după caz, efecte de propagare pozitive în sectorul civil. |
| --- | --- |

(35)

Ar trebui să se asigure o abordare integrată prin reunirea activităților care fac obiectul Acțiunii pregătitoare privind cercetarea în materie de apărare (PADR) lansate de Comisie în conformitate cu articolul 58 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar și al Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP), instituit prin Regulamentul (UE) 2018/1092 al Parlamentului European și al Consiliului (9), precum și prin armonizarea condițiilor de participare. O astfel de abordare integrată ar trebui să stabilească un set de instrumente mai coerent și să sporească efectul economic, inovator și bazat pe colaborare al fondului, evitând, în același timp, fragmentarea și suprapunerile inutile. O astfel de abordare integrată ar garanta de asemenea faptul că fondul contribuie la mai buna exploatare a rezultatelor cercetării în domeniul apărării, acoperind decalajul dintre faza de cercetare și cea de dezvoltare, luând în considerare particularitățile sectorului apărării, precum și promovând toate formele de inovare, inclusiv tehnologiile disruptive în materie de apărare. În plus, se pot aștepta, de asemenea, după caz, efecte de propagare pozitive în sectorul civil.

| (36) | Dacă este cazul, având în vedere particularitățile acțiunii, obiectivele fondului ar trebui, de asemenea, să fie realizate prin instrumente financiare și garanții bugetare în cadrul fondului InvestEU stabilit prin Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Conciliului (10). |
| --- | --- |

(36)

Dacă este cazul, având în vedere particularitățile acțiunii, obiectivele fondului ar trebui, de asemenea, să fie realizate prin instrumente financiare și garanții bugetare în cadrul fondului InvestEU stabilit prin Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Conciliului (10).

| (37) | Sprijinul din fond ar trebui să fie utilizat pentru a aborda, în mod proporțional, disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții insuficiente, iar acțiunile nu ar trebui să se suprapună peste finanțarea privată sau să o excludă ori să denatureze concurența pe piața internă. Acțiunile ar trebui să aibă o valoare adăugată clară pentru Uniune. |
| --- | --- |

(37)

Sprijinul din fond ar trebui să fie utilizat pentru a aborda, în mod proporțional, disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții insuficiente, iar acțiunile nu ar trebui să se suprapună peste finanțarea privată sau să o excludă ori să denatureze concurența pe piața internă. Acțiunile ar trebui să aibă o valoare adăugată clară pentru Uniune.

| (38) | Formele de finanțare din partea Uniunii și metodele de execuție a fondului ar trebui să fie selectate pe baza capacității lor de a realiza obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. Selecția respectivă ar trebui să aibă în vedere utilizarea de sume forfetare, finanțare la rate forfetare și costuri unitare, precum și recurgerea la o finanțare care nu este legată de costuri, astfel cum se prevede la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(38)

Formele de finanțare din partea Uniunii și metodele de execuție a fondului ar trebui să fie selectate pe baza capacității lor de a realiza obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. Selecția respectivă ar trebui să aibă în vedere utilizarea de sume forfetare, finanțare la rate forfetare și costuri unitare, precum și recurgerea la o finanțare care nu este legată de costuri, astfel cum se prevede la articolul 125 alineatul (1) din Regulamentul financiar.

| (39) | Comisia ar trebui să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, programe de lucru anuale corelate cu obiectivele fondului și care iau în considerare experiența inițială dobândită în cadrul EDIDP și PADR. Comisia ar trebui să fie asistată de comitet la stabilirea programelor de lucru. Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a găsi soluții care beneficiază de cel mai larg sprijin posibil în cadrul comitetului. În acest context, comitetul ar trebui să se poată reuni în formațiuni de experți naționali în materie de apărare și securitate, pentru a oferi asistență specifică Comisiei, inclusiv consiliere în legătură cu protecția informațiilor clasificate în cadrul acțiunilor. Statele membre își desemnează fiecare reprezentanții în cadrul respectivului comitet. Membrilor comitetului ar trebui să li se ofere din timp și în mod efectiv ocazii de a examina proiectele de acte de punere în aplicare și de a-și exprima opiniile. |
| --- | --- |

(39)

Comisia ar trebui să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, programe de lucru anuale corelate cu obiectivele fondului și care iau în considerare experiența inițială dobândită în cadrul EDIDP și PADR. Comisia ar trebui să fie asistată de comitet la stabilirea programelor de lucru. Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a găsi soluții care beneficiază de cel mai larg sprijin posibil în cadrul comitetului. În acest context, comitetul ar trebui să se poată reuni în formațiuni de experți naționali în materie de apărare și securitate, pentru a oferi asistență specifică Comisiei, inclusiv consiliere în legătură cu protecția informațiilor clasificate în cadrul acțiunilor. Statele membre își desemnează fiecare reprezentanții în cadrul respectivului comitet. Membrilor comitetului ar trebui să li se ofere din timp și în mod efectiv ocazii de a examina proiectele de acte de punere în aplicare și de a-și exprima opiniile.

| (40) | Categoriile prevăzute de programele de lucru ar trebui să conțină cerințe funcționale, după caz, pentru a clarifica pentru industrie funcțiile și sarcinile care urmează să fie efectuate de capabilitățile care urmează să fie dezvoltate. Astfel de cerințe ar trebui să indice în mod clar performanța așteptată, dar nu ar trebui să fie direcționate către anumite soluții sau entități juridice și nu ar trebui să împiedice concurența la nivelul cererilor de propuneri. |
| --- | --- |

(40)

Categoriile prevăzute de programele de lucru ar trebui să conțină cerințe funcționale, după caz, pentru a clarifica pentru industrie funcțiile și sarcinile care urmează să fie efectuate de capabilitățile care urmează să fie dezvoltate. Astfel de cerințe ar trebui să indice în mod clar performanța așteptată, dar nu ar trebui să fie direcționate către anumite soluții sau entități juridice și nu ar trebui să împiedice concurența la nivelul cererilor de propuneri.

| (41) | La elaborarea programelor de lucru, Comisia ar trebui, de asemenea, să se asigure, prin intermediul unor consultări adecvate cu comitetul, că acțiunile de cercetare sau de dezvoltare propuse evită suprapuneri inutile. În acest context, Comisia poate efectua o evaluare prealabilă a posibilelor cazuri de suprapunere cu capabilitățile existente ori cu proiectele de cercetare sau dezvoltare deja finanțate în Uniune. |
| --- | --- |

(41)

La elaborarea programelor de lucru, Comisia ar trebui, de asemenea, să se asigure, prin intermediul unor consultări adecvate cu comitetul, că acțiunile de cercetare sau de dezvoltare propuse evită suprapuneri inutile. În acest context, Comisia poate efectua o evaluare prealabilă a posibilelor cazuri de suprapunere cu capabilitățile existente ori cu proiectele de cercetare sau dezvoltare deja finanțate în Uniune.

| (42) | Comisia ar trebui să asigure coerența programelor de lucru pe tot parcursul ciclului de viață industrială al produselor și tehnologiilor din domeniul apărării. |
| --- | --- |

(42)

Comisia ar trebui să asigure coerența programelor de lucru pe tot parcursul ciclului de viață industrială al produselor și tehnologiilor din domeniul apărării.

| (43) | Programele de lucru ar trebui să asigure de asemenea faptul că o proporție corespunzătoare din bugetul general revine acțiunilor care permit participarea transfrontalieră a IMM-urilor. |
| --- | --- |

(43)

Programele de lucru ar trebui să asigure de asemenea faptul că o proporție corespunzătoare din bugetul general revine acțiunilor care permit participarea transfrontalieră a IMM-urilor.

| (44) | Pentru a beneficia de cunoștințele sale de specialitate în sectorul apărării, Agenția Europeană de Apărare ar trebui să aibă statutul de observator în cadrul comitetului. Date fiind particularitățile domeniului apărării, Serviciul European de Acțiune Externă ar trebui, de asemenea, să ofere asistență în cadrul comitetului. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a beneficia de cunoștințele sale de specialitate în sectorul apărării, Agenția Europeană de Apărare ar trebui să aibă statutul de observator în cadrul comitetului. Date fiind particularitățile domeniului apărării, Serviciul European de Acțiune Externă ar trebui, de asemenea, să ofere asistență în cadrul comitetului.

| (45) | Pentru a garanta eficacitatea prezentului regulament, Comisiei ar trebui să îi fie delegată competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE pentru a modifica anexa la prezentul regulament în ceea ce privește indicatorii atunci când este necesar, precum și pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unui cadru de monitorizare și evaluare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (11). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(45)

Pentru a garanta eficacitatea prezentului regulament, Comisiei ar trebui să îi fie delegată competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE pentru a modifica anexa la prezentul regulament în ceea ce privește indicatorii atunci când este necesar, precum și pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unui cadru de monitorizare și evaluare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (11). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (46) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să îi fie conferite competențe de executare în ceea ce privește adoptarea programelor de lucru și în ceea ce privește acordarea de finanțare pentru acțiunile de cercetare și dezvoltare selectate. În special, în desfășurarea acțiunilor de cercetare și dezvoltare ar trebui să fie luate în considerare particularitățile sectorului apărării, în special responsabilitatea statelor membre, a țărilor asociate sau a ambelor pentru procesul de planificare și achiziționare. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (12). |
| --- | --- |

(46)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să îi fie conferite competențe de executare în ceea ce privește adoptarea programelor de lucru și în ceea ce privește acordarea de finanțare pentru acțiunile de cercetare și dezvoltare selectate. În special, în desfășurarea acțiunilor de cercetare și dezvoltare ar trebui să fie luate în considerare particularitățile sectorului apărării, în special responsabilitatea statelor membre, a țărilor asociate sau a ambelor pentru procesul de planificare și achiziționare. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (12).

| (47) | Comisia ar trebui să constituie o listă cu experți independenți. Referințele în materie de securitate ale respectivilor experți independenți ar trebui să fie validate de către statele membre relevante. Lista respectivă nu ar trebui să fie publică. Experții independenți ar trebui să fie selectați pe baza competențelor, a experienței și a cunoștințelor lor, ținând seama de sarcinile care urmează să le fie atribuite. În măsura posibilului, la selectarea experților independenți, Comisia ar trebui să ia măsurile corespunzătoare pentru a încerca să asigure o componență echilibrată în cadrul grupurilor de experți independenți și al comitetelor de evaluare din punctul de vedere al competențelor, experienței, cunoștințelor, diversității geografice și genului, în funcție de situația din domeniul acțiunii. Ar trebui să se urmărească, de asemenea, o rotație adecvată a experților independenți și un echilibru adecvat între sectorul public și cel privat. |
| --- | --- |

(47)

Comisia ar trebui să constituie o listă cu experți independenți. Referințele în materie de securitate ale respectivilor experți independenți ar trebui să fie validate de către statele membre relevante. Lista respectivă nu ar trebui să fie publică. Experții independenți ar trebui să fie selectați pe baza competențelor, a experienței și a cunoștințelor lor, ținând seama de sarcinile care urmează să le fie atribuite. În măsura posibilului, la selectarea experților independenți, Comisia ar trebui să ia măsurile corespunzătoare pentru a încerca să asigure o componență echilibrată în cadrul grupurilor de experți independenți și al comitetelor de evaluare din punctul de vedere al competențelor, experienței, cunoștințelor, diversității geografice și genului, în funcție de situația din domeniul acțiunii. Ar trebui să se urmărească, de asemenea, o rotație adecvată a experților independenți și un echilibru adecvat între sectorul public și cel privat.

| (48) | Experții independenți nu ar trebui să evalueze, să consilieze sau să ofere asistență în legătură cu chestiuni cu privire la care se află într-un conflict de interese, în special în raport cu funcție ocupată la momentul evaluării. În special, aceștia nu ar trebui să se afle în situația de a putea utiliza informațiile primite în detrimentul consorțiului pe care îl evaluează. |
| --- | --- |

(48)

Experții independenți nu ar trebui să evalueze, să consilieze sau să ofere asistență în legătură cu chestiuni cu privire la care se află într-un conflict de interese, în special în raport cu funcție ocupată la momentul evaluării. În special, aceștia nu ar trebui să se afle în situația de a putea utiliza informațiile primite în detrimentul consorțiului pe care îl evaluează.

| (49) | După evaluarea propunerilor cu ajutorul unor experți independenți, Comisia ar trebui să selecteze acțiunile care vor beneficia de sprijin din fond. Statele membre ar trebui să fie informate cu privire la rezultatele evaluării, alături de clasamentul acțiunilor selectate, și cu privire la progresele realizate în cadrul acțiunilor finanțate. |
| --- | --- |

(49)

După evaluarea propunerilor cu ajutorul unor experți independenți, Comisia ar trebui să selecteze acțiunile care vor beneficia de sprijin din fond. Statele membre ar trebui să fie informate cu privire la rezultatele evaluării, alături de clasamentul acțiunilor selectate, și cu privire la progresele realizate în cadrul acțiunilor finanțate.

| (50) | Atunci când propun noi produse sau tehnologii din domeniul apărării sau modernizarea produselor sau tehnologiilor existente din domeniul apărării, solicitanții ar trebui să se angajeze să respecte principii de etică, cum ar fi cele referitoare la bunăstarea oamenilor și protecția genomului uman, reflectate de asemenea în dreptul Uniunii, în dreptul intern și în dreptul internațional relevante, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și, după caz, protocoalele la aceasta. Comisia ar trebui să verifice propunerile sistematic pentru a le identifica pe acelea care ridică probleme grave de etică. După caz, astfel de propuneri ar trebui să fie evaluate din punct de vedere etic. |
| --- | --- |

(50)

Atunci când propun noi produse sau tehnologii din domeniul apărării sau modernizarea produselor sau tehnologiilor existente din domeniul apărării, solicitanții ar trebui să se angajeze să respecte principii de etică, cum ar fi cele referitoare la bunăstarea oamenilor și protecția genomului uman, reflectate de asemenea în dreptul Uniunii, în dreptul intern și în dreptul internațional relevante, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și, după caz, protocoalele la aceasta. Comisia ar trebui să verifice propunerile sistematic pentru a le identifica pe acelea care ridică probleme grave de etică. După caz, astfel de propuneri ar trebui să fie evaluate din punct de vedere etic.

| (51) | Pentru a susține o piață internă deschisă, ar trebui să fie încurajată participarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie transfrontaliere, în calitate de membri ai unor consorții, de subcontractanți sau de alte entități juridice din lanțul de aprovizionare. |
| --- | --- |

(51)

Pentru a susține o piață internă deschisă, ar trebui să fie încurajată participarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie transfrontaliere, în calitate de membri ai unor consorții, de subcontractanți sau de alte entități juridice din lanțul de aprovizionare.

| (52) | Comisia ar trebui să depună eforturi pentru menținerea unui dialog cu statele membre și cu industria pentru a asigura succesul fondului. În calitate de colegiuitor și de parte interesată principală, Parlamentul European ar trebui, de asemenea, să fie implicat în această privință. |
| --- | --- |

(52)

Comisia ar trebui să depună eforturi pentru menținerea unui dialog cu statele membre și cu industria pentru a asigura succesul fondului. În calitate de colegiuitor și de parte interesată principală, Parlamentul European ar trebui, de asemenea, să fie implicat în această privință.

| (53) | Prezentul regulament stabilește un pachet financiar care urmează să constituie principala valoare de referință în ceea ce privește fondul, în înțelesul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (13) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020”), pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale. Comisia ar trebui să se asigure că procedurile administrative sunt menținute cât se poate de simple și că acestea implică un cuantum minim de cheltuieli suplimentare. |
| --- | --- |

(53)

Prezentul regulament stabilește un pachet financiar care urmează să constituie principala valoare de referință în ceea ce privește fondul, în înțelesul punctului 18 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (13) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020”), pentru Parlamentul European și pentru Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale. Comisia ar trebui să se asigure că procedurile administrative sunt menținute cât se poate de simple și că acestea implică un cuantum minim de cheltuieli suplimentare.

| (54) | În absența unor dispoziții contrare, fondului i se aplică Regulamentul financiar. Regulamentul financiar stabilește normele privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile publice, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare și asistența financiară. |
| --- | --- |

(54)

În absența unor dispoziții contrare, fondului i se aplică Regulamentul financiar. Regulamentul financiar stabilește normele privind execuția bugetului Uniunii, inclusiv normele privind granturile, premiile, achizițiile publice, gestiunea indirectă, instrumentele financiare, garanțiile bugetare și asistența financiară.

| (55) | Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Normele respective sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, premii, achiziții publice sau execuție indirectă și prevăd verificarea responsabilităților actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

(55)

Prezentului regulament i se aplică normele financiare orizontale adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 322 din TFUE. Normele respective sunt prevăzute în Regulamentul financiar și determină în special procedura de stabilire și execuție a bugetului prin granturi, premii, achiziții publice sau execuție indirectă și prevăd verificarea responsabilităților actorilor financiari. Normele adoptate în temeiul articolului 322 din TFUE includ, de asemenea, un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii.

| (56) | În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (15), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (16) și (UE) 2017/1939 (17) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin măsuri referitoare la prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin impunerea de sancțiuni administrative. În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii.
  În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (18). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terț implicat în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente. |
| --- | --- |

(56)

În conformitate cu Regulamentul financiar, cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (14) și cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 (15), (Euratom, CE) nr. 2185/96 (16) și (UE) 2017/1939 (17) ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin măsuri referitoare la prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea neregulilor, inclusiv a fraudei, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin impunerea de sancțiuni administrative. În special, în conformitate cu Regulamentele (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) are competența de a desfășura investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii.

În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, Parchetul European (EPPO) este împuternicit să investigheze și să urmărească penal infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului (18). În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terț implicat în execuția fondurilor din partea Uniunii acordă drepturi echivalente.

| (57) | Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la programele Uniunii în cadrul cooperării stabilite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (19), care prevede implementarea programelor pe baza unei decizii adoptate în temeiul acordului menționat. Prezentul regulament ar trebui să cuprindă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe respective să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin. |
| --- | --- |

(57)

Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la programele Uniunii în cadrul cooperării stabilite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (19), care prevede implementarea programelor pe baza unei decizii adoptate în temeiul acordului menționat. Prezentul regulament ar trebui să cuprindă o dispoziție specifică prin care să se solicite țărilor terțe respective să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin.

| (58) | În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare, fondul ar trebui să fie evaluat pe baza informațiilor colectate în conformitate cu cerințe de monitorizare specifice, evitând totodată sarcinile administrative excesive, în special pentru statele membre, precum și o reglementare excesivă. Cerințele respective ar trebui să includă, după caz, indicatori cuantificabili, pe baza cărora să se evalueze efectele fondului la fața locului. Comisia ar trebui să efectueze o evaluare intermediară în termen de cel mult patru ani de la începerea execuției fondului, inclusiv în vederea transmiterii de propuneri pentru orice modificare corespunzătoare a prezentului regulament. Comisia ar trebui să efectueze și o evaluare finală la sfârșitul perioadei de execuție a fondului, care să analizeze activitățile financiare prin prisma rezultatelor execuției financiare și, în măsura în care este posibil la acel moment, a rezultatelor execuției fondului și a efectelor acestuia. În acest context, raportul de evaluare finală ar trebui, de asemenea, să contribuie la identificarea domeniilor în care Uniunea este dependentă de țări terțe pentru dezvoltarea de produse și de tehnologii din domeniul apărării. Raportul final ar trebui, de asemenea, să analizeze participarea transfrontalieră a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie la proiectele sprijinite din fond, precum și participarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie la lanțul valoric global și contribuția fondului la abordarea deficiențelor identificate în CDP și ar trebui să cuprindă informații cu privire la țările în care își au originea destinatarii, numărul de state membre și țări asociate implicate în acțiuni individuale și repartizarea drepturilor de proprietate intelectuală generate. De asemenea, Comisia poate propune modificări ale prezentului regulament pentru a reacționa la posibilele evoluții în execuția fondului. |
| --- | --- |

(58)

În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare, fondul ar trebui să fie evaluat pe baza informațiilor colectate în conformitate cu cerințe de monitorizare specifice, evitând totodată sarcinile administrative excesive, în special pentru statele membre, precum și o reglementare excesivă. Cerințele respective ar trebui să includă, după caz, indicatori cuantificabili, pe baza cărora să se evalueze efectele fondului la fața locului. Comisia ar trebui să efectueze o evaluare intermediară în termen de cel mult patru ani de la începerea execuției fondului, inclusiv în vederea transmiterii de propuneri pentru orice modificare corespunzătoare a prezentului regulament. Comisia ar trebui să efectueze și o evaluare finală la sfârșitul perioadei de execuție a fondului, care să analizeze activitățile financiare prin prisma rezultatelor execuției financiare și, în măsura în care este posibil la acel moment, a rezultatelor execuției fondului și a efectelor acestuia. În acest context, raportul de evaluare finală ar trebui, de asemenea, să contribuie la identificarea domeniilor în care Uniunea este dependentă de țări terțe pentru dezvoltarea de produse și de tehnologii din domeniul apărării. Raportul final ar trebui, de asemenea, să analizeze participarea transfrontalieră a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie la proiectele sprijinite din fond, precum și participarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie la lanțul valoric global și contribuția fondului la abordarea deficiențelor identificate în CDP și ar trebui să cuprindă informații cu privire la țările în care își au originea destinatarii, numărul de state membre și țări asociate implicate în acțiuni individuale și repartizarea drepturilor de proprietate intelectuală generate. De asemenea, Comisia poate propune modificări ale prezentului regulament pentru a reacționa la posibilele evoluții în execuția fondului.

| (59) | Comisia ar trebui să monitorizeze cu regularitate execuția fondului și să transmită anual un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la progresele înregistrate, inclusiv cu privire la modul în care experiența dobândită în cadrul EDIDP și PADR este luată în considerare în execuția fondului. În acest scop, Comisia ar trebui să pună în aplicare măsurile de monitorizare necesare. Raportul nu ar trebui să conțină informații sensibile. |
| --- | --- |

(59)

Comisia ar trebui să monitorizeze cu regularitate execuția fondului și să transmită anual un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la progresele înregistrate, inclusiv cu privire la modul în care experiența dobândită în cadrul EDIDP și PADR este luată în considerare în execuția fondului. În acest scop, Comisia ar trebui să pună în aplicare măsurile de monitorizare necesare. Raportul nu ar trebui să conțină informații sensibile.

| (60) | Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (20) și obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, fondul contribuie la integrarea acțiunilor climatice în politicile Uniunii, precum și la atingerea țintei globale ca 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii să sprijine obiectivele climatice. Acțiunile relevante vor fi identificate în cursul pregătirii și execuției fondului și reevaluate în contextul evaluării intermediare a fondului. |
| --- | --- |

(60)

Pentru a reflecta importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (20) și obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, fondul contribuie la integrarea acțiunilor climatice în politicile Uniunii, precum și la atingerea țintei globale ca 30 % din cheltuielile bugetului Uniunii să sprijine obiectivele climatice. Acțiunile relevante vor fi identificate în cursul pregătirii și execuției fondului și reevaluate în contextul evaluării intermediare a fondului.

| (61) | Pentru a reflecta importanța combaterii declinului dramatic al biodiversității, prezentul regulament contribuie la integrarea acțiunilor în materie de biodiversitate în politicile Uniunii și la realizarea obiectivului general ambițios de a aloca 7,5 % din cheltuielile anuale în temeiul CFM 2021-2027 pentru obiectivele în materie de biodiversitate în 2024 și 10 % din cheltuielile respective în 2026 și 2027, luând în considerare suprapunerile existente între obiectivele climatice și cele legate de biodiversitate, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020. |
| --- | --- |

(61)

Pentru a reflecta importanța combaterii declinului dramatic al biodiversității, prezentul regulament contribuie la integrarea acțiunilor în materie de biodiversitate în politicile Uniunii și la realizarea obiectivului general ambițios de a aloca 7,5 % din cheltuielile anuale în temeiul CFM 2021-2027 pentru obiectivele în materie de biodiversitate în 2024 și 10 % din cheltuielile respective în 2026 și 2027, luând în considerare suprapunerile existente între obiectivele climatice și cele legate de biodiversitate, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020.

| (62) | Deoarece fondul ar trebui să vină numai în sprijinul fazei de cercetare și a celei de dezvoltare de produse și tehnologii din domeniul apărării, Uniunea nu ar trebui, în principiu, să aibă drepturi de proprietate sau drepturi de proprietate intelectuală asupra produselor sau tehnologiilor din domeniul apărării care rezultă din acțiunile finanțate de Uniune, cu excepția cazului în care sprijinul este acordat prin intermediul procedurilor de achiziții publice. Cu toate acestea, pentru acțiunile de cercetare, statele membre și țările asociate interesate ar trebui să poată utiliza rezultatele acțiunilor finanțate pentru a participa la dezvoltarea ulterioară bazată pe cooperare. |
| --- | --- |

(62)

Deoarece fondul ar trebui să vină numai în sprijinul fazei de cercetare și a celei de dezvoltare de produse și tehnologii din domeniul apărării, Uniunea nu ar trebui, în principiu, să aibă drepturi de proprietate sau drepturi de proprietate intelectuală asupra produselor sau tehnologiilor din domeniul apărării care rezultă din acțiunile finanțate de Uniune, cu excepția cazului în care sprijinul este acordat prin intermediul procedurilor de achiziții publice. Cu toate acestea, pentru acțiunile de cercetare, statele membre și țările asociate interesate ar trebui să poată utiliza rezultatele acțiunilor finanțate pentru a participa la dezvoltarea ulterioară bazată pe cooperare.

| (63) | Sprijinul din partea Uniunii nu ar trebui să aducă atingere transferului produselor din domeniul apărării în interiorul Uniunii în conformitate cu Directiva 2009/43/CE, nici exportului de produse, de echipamente sau tehnologii. Exportul de echipamente și tehnologii militare de către statele membre este reglementat de Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului (21). |
| --- | --- |

(63)

Sprijinul din partea Uniunii nu ar trebui să aducă atingere transferului produselor din domeniul apărării în interiorul Uniunii în conformitate cu Directiva 2009/43/CE, nici exportului de produse, de echipamente sau tehnologii. Exportul de echipamente și tehnologii militare de către statele membre este reglementat de Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului (21).

| (64) | Utilizarea unor informații de referință sensibile, inclusiv date, know-how sau informații generate în prealabil sau în afara funcționării fondului, sau accesul persoanelor neautorizate la rezultate generate în legătură cu acțiuni sprijinite din fond ar putea avea un impact negativ asupra intereselor Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre. Prin urmare, gestionarea informațiilor sensibile ar trebui să fie reglementată de dispozițiile relevante din dreptul Uniunii și din dreptul intern. |
| --- | --- |

(64)

Utilizarea unor informații de referință sensibile, inclusiv date, know-how sau informații generate în prealabil sau în afara funcționării fondului, sau accesul persoanelor neautorizate la rezultate generate în legătură cu acțiuni sprijinite din fond ar putea avea un impact negativ asupra intereselor Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre. Prin urmare, gestionarea informațiilor sensibile ar trebui să fie reglementată de dispozițiile relevante din dreptul Uniunii și din dreptul intern.

| (65) | Pentru a asigura securitatea informațiilor clasificate la nivelul necesar, semnarea acordurilor clasificate de finanțare și de acordare de fonduri ar trebui să se realizeze cu respectarea standardelor minime în materie de securitate industrială. În acest scop și în conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (22), aceasta din urmă trebuie să comunice, în scop de consultanță, experților independenți desemnați de statele membre instrucțiunile de securitate pentru program, inclusiv ghidul clasificărilor de securitate. |
| --- | --- |

(65)

Pentru a asigura securitatea informațiilor clasificate la nivelul necesar, semnarea acordurilor clasificate de finanțare și de acordare de fonduri ar trebui să se realizeze cu respectarea standardelor minime în materie de securitate industrială. În acest scop și în conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (22), aceasta din urmă trebuie să comunice, în scop de consultanță, experților independenți desemnați de statele membre instrucțiunile de securitate pentru program, inclusiv ghidul clasificărilor de securitate.

| (66) | Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(66)

Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (67) | Comisia ar trebui să gestioneze fondul ținând seama în mod corespunzător de cerințele de confidențialitate și de securitate, în special cele referitoare la informațiile sensibile, inclusiv la informațiile clasificate. |
| --- | --- |

(67)

Comisia ar trebui să gestioneze fondul ținând seama în mod corespunzător de cerințele de confidențialitate și de securitate, în special cele referitoare la informațiile sensibile, inclusiv la informațiile clasificate.

| (68) | Pentru a garanta continuitatea în acordarea sprijinului în domeniul de politică relevant și pentru a permite execuția de la începutul cadrului financiar multianual 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare de urgență și să se aplice cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

(68)

Pentru a garanta continuitatea în acordarea sprijinului în domeniul de politică relevant și pentru a permite execuția de la începutul cadrului financiar multianual 2021-2027, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare de urgență și să se aplice cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2021.

| (69) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/1092 ar trebui să fie abrogat, |
| --- | --- |

(69)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2018/1092 ar trebui să fie abrogat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

TITLUL I

DISPOZIȚII COMUNE APLICABILE CERCETĂRII ȘI DEZVOLTĂRII

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament instituie Fondul european de apărare (denumit în continuare „fondul”), astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) 2021/695, pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2027. Durata fondului este aliniată la durata CFM 2021-2027.

Prezentul regulament stabilește obiectivele fondului, bugetul acestuia pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2027, formele de finanțare din partea Uniunii și regulile de acordare a finanțării.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „entitate juridică” înseamnă o persoană juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului Uniunii, al dreptului intern sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și capacitatea de a acționa în nume propriu, de a-și exercita drepturile și de a avea obligații, sau o entitate care nu are personalitate juridică, astfel cum se menționează la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

1.

„entitate juridică” înseamnă o persoană juridică constituită și recunoscută ca atare în temeiul dreptului Uniunii, al dreptului intern sau al dreptului internațional, care are personalitate juridică și capacitatea de a acționa în nume propriu, de a-și exercita drepturile și de a avea obligații, sau o entitate care nu are personalitate juridică, astfel cum se menționează la articolul 197 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar;

| 2. | „solicitant” înseamnă o entitate juridică care depune o cerere pentru a beneficia de sprijin din fond în urma unei cereri de propuneri sau în conformitate cu articolul 195 primul paragraf litera (e) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

2.

„solicitant” înseamnă o entitate juridică care depune o cerere pentru a beneficia de sprijin din fond în urma unei cereri de propuneri sau în conformitate cu articolul 195 primul paragraf litera (e) din Regulamentul financiar;

| 3. | „destinatar” înseamnă o entitate juridică cu care a fost semnat un acord de acordare de fonduri sau de finanțare sau căreia i-a fost notificată o decizie de acordare de fonduri sau de finanțare; |
| --- | --- |

3.

„destinatar” înseamnă o entitate juridică cu care a fost semnat un acord de acordare de fonduri sau de finanțare sau căreia i-a fost notificată o decizie de acordare de fonduri sau de finanțare;

| 4. | „consorțiu” înseamnă o grupare colaborativă de solicitanți sau destinatari cărora li se aplică un acord și care este constituită în scopul desfășurării unei acțiuni în cadrul fondului; |
| --- | --- |

4.

„consorțiu” înseamnă o grupare colaborativă de solicitanți sau destinatari cărora li se aplică un acord și care este constituită în scopul desfășurării unei acțiuni în cadrul fondului;

| 5. | „coordonator” înseamnă o entitate juridică care este membră a unui consorțiu și care a fost numită de către toți membrii consorțiului ca punct de contact principal în ceea ce privește relațiile consorțiului cu Comisia; |
| --- | --- |

5.

„coordonator” înseamnă o entitate juridică care este membră a unui consorțiu și care a fost numită de către toți membrii consorțiului ca punct de contact principal în ceea ce privește relațiile consorțiului cu Comisia;

| 6. | „control” înseamnă capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra unei entități juridice în mod direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice intermediare; |
| --- | --- |

6.

„control” înseamnă capacitatea de a exercita o influență decisivă asupra unei entități juridice în mod direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice intermediare;

| 7. | „structură de conducere executivă” înseamnă un organ al unei entități juridice desemnat în conformitate cu dreptul intern și subordonat, după caz, directorului general, care este autorizat să stabilească strategia, obiectivele și direcția de ansamblu ale entității juridice și care supervizează și monitorizează procesul decizional în materie de management; |
| --- | --- |

7.

„structură de conducere executivă” înseamnă un organ al unei entități juridice desemnat în conformitate cu dreptul intern și subordonat, după caz, directorului general, care este autorizat să stabilească strategia, obiectivele și direcția de ansamblu ale entității juridice și care supervizează și monitorizează procesul decizional în materie de management;

| 8. | „prototip de sistem” înseamnă un model al unui produs sau al unei tehnologii care poate demonstra performanța într-un mediu operațional; |
| --- | --- |

8.

„prototip de sistem” înseamnă un model al unui produs sau al unei tehnologii care poate demonstra performanța într-un mediu operațional;

| 9. | „calificare” înseamnă întregul proces care demonstrează că proiectul unui produs, ori al unei componente sau tehnologii, corporale sau necorporale, din domeniul apărării, îndeplinește cerințele specificate, furnizând probe concrete prin care se dovedește că cerințele specifice ale unui proiect au fost îndeplinite; |
| --- | --- |

9.

„calificare” înseamnă întregul proces care demonstrează că proiectul unui produs, ori al unei componente sau tehnologii, corporale sau necorporale, din domeniul apărării, îndeplinește cerințele specificate, furnizând probe concrete prin care se dovedește că cerințele specifice ale unui proiect au fost îndeplinite;

| 10. | „certificare” înseamnă procesul prin care o autoritate națională certifică faptul că produsul, componenta sau tehnologia, corporală sau necorporală, din domeniul apărării, este conform(ă) cu normele aplicabile; |
| --- | --- |

10.

„certificare” înseamnă procesul prin care o autoritate națională certifică faptul că produsul, componenta sau tehnologia, corporală sau necorporală, din domeniul apărării, este conform(ă) cu normele aplicabile;

| 11. | „acțiune de cercetare” înseamnă o acțiune care constă în principal din activități de cercetare, în special cercetare aplicată și, dacă este necesar, cercetare fundamentală, cu scopul de a dobândi noi cunoștințe și axându-se exclusiv pe aplicații în domeniul apărării; |
| --- | --- |

11.

„acțiune de cercetare” înseamnă o acțiune care constă în principal din activități de cercetare, în special cercetare aplicată și, dacă este necesar, cercetare fundamentală, cu scopul de a dobândi noi cunoștințe și axându-se exclusiv pe aplicații în domeniul apărării;

| 12. | „acțiune de dezvoltare” înseamnă o acțiune care constă în activități din domeniul apărării aflate în principal în etapa de dezvoltare, care acoperă noi produse sau tehnologii din domeniul apărării sau care le modernizează pe cele existente, cu excepția producerii sau utilizării de arme; |
| --- | --- |

12.

„acțiune de dezvoltare” înseamnă o acțiune care constă în activități din domeniul apărării aflate în principal în etapa de dezvoltare, care acoperă noi produse sau tehnologii din domeniul apărării sau care le modernizează pe cele existente, cu excepția producerii sau utilizării de arme;

| 13. | „tehnologie disruptivă în materie de apărare” înseamnă o tehnologie îmbunătățită sau complet nouă care produce schimbări fundamentale, inclusiv necesitatea de a redefini conceperea și desfășurarea operațiunilor de apărare, cum ar fi prin înlocuirea tehnologiilor existente din domeniul apărării sau făcându-le să devină caduce; |
| --- | --- |

13.

„tehnologie disruptivă în materie de apărare” înseamnă o tehnologie îmbunătățită sau complet nouă care produce schimbări fundamentale, inclusiv necesitatea de a redefini conceperea și desfășurarea operațiunilor de apărare, cum ar fi prin înlocuirea tehnologiilor existente din domeniul apărării sau făcându-le să devină caduce;

| 14. | „întreprinderi mici și mijlocii” sau „IMM” înseamnă întreprinderi mici și mijlocii în sensul definiției de la articolul 2 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (23); |
| --- | --- |

14.

„întreprinderi mici și mijlocii” sau „IMM” înseamnă întreprinderi mici și mijlocii în sensul definiției de la articolul 2 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (23);

23

| 15. | „întreprindere cu capitalizare medie” sau „ICM” înseamnă o întreprindere care nu este un IMM și care are un număr de până la 3 000 de persoane angajate, număr calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE; |
| --- | --- |

15.

„întreprindere cu capitalizare medie” sau „ICM” înseamnă o întreprindere care nu este un IMM și care are un număr de până la 3 000 de persoane angajate, număr calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE;

| 16. | „operațiune de finanțare mixtă” înseamnă o acțiune sprijinită din bugetul Uniunii, inclusiv în cadrul unui mecanism de finanțare mixtă sau al unei platforme definite la articolul 2 punctul 6 din Regulamentul financiar, care combină forme de sprijin nerambursabil sau instrumente financiare de la bugetul Uniunii cu forme de sprijin rambursabil din partea unor instituții de dezvoltare sau a altor instituții de finanțe publice, precum și din partea unor instituții financiare și investitori comerciali; |
| --- | --- |

16.

„operațiune de finanțare mixtă” înseamnă o acțiune sprijinită din bugetul Uniunii, inclusiv în cadrul unui mecanism de finanțare mixtă sau al unei platforme definite la articolul 2 punctul 6 din Regulamentul financiar, care combină forme de sprijin nerambursabil sau instrumente financiare de la bugetul Uniunii cu forme de sprijin rambursabil din partea unor instituții de dezvoltare sau a altor instituții de finanțe publice, precum și din partea unor instituții financiare și investitori comerciali;

| 17. | „achiziție publică înainte de comercializare” înseamnă o achiziție publică de servicii de cercetare și dezvoltare care implică repartizarea riscurilor și beneficiilor în condițiile pieței și dezvoltarea competitivă în etape, atunci când există o separare clară între serviciile de cercetare și de dezvoltare achiziționate și introducerea de produse finite la scară comercială; |
| --- | --- |

17.

„achiziție publică înainte de comercializare” înseamnă o achiziție publică de servicii de cercetare și dezvoltare care implică repartizarea riscurilor și beneficiilor în condițiile pieței și dezvoltarea competitivă în etape, atunci când există o separare clară între serviciile de cercetare și de dezvoltare achiziționate și introducerea de produse finite la scară comercială;

| 18. | „responsabil de proiect” înseamnă o autoritate contractantă stabilită într-un stat membru sau într-o țară asociată, care a primit din partea unui stat membru sau a unei țări asociate sau a unui grup de state membre sau țări asociate sarcina de a gestiona proiecte multinaționale de armament în mod permanent sau ad-hoc; |
| --- | --- |

18.

„responsabil de proiect” înseamnă o autoritate contractantă stabilită într-un stat membru sau într-o țară asociată, care a primit din partea unui stat membru sau a unei țări asociate sau a unui grup de state membre sau țări asociate sarcina de a gestiona proiecte multinaționale de armament în mod permanent sau ad-hoc;

| 19. | „rezultate” înseamnă orice efect tangibil sau intangibil al acțiunii, precum date, know-how sau informații, indiferent de forma sau natura sa și indiferent dacă poate sau nu să fie protejat, precum și orice drepturi care îl însoțesc, inclusiv drepturile de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

19.

„rezultate” înseamnă orice efect tangibil sau intangibil al acțiunii, precum date, know-how sau informații, indiferent de forma sau natura sa și indiferent dacă poate sau nu să fie protejat, precum și orice drepturi care îl însoțesc, inclusiv drepturile de proprietate intelectuală;

| 20. | „informații generate” înseamnă date, know-how sau informații generate prin intervenția fondului, indiferent de natura sau forma acestora; |
| --- | --- |

20.

„informații generate” înseamnă date, know-how sau informații generate prin intervenția fondului, indiferent de natura sau forma acestora;

| 21. | „informații clasificate” înseamnă informații sau materiale, sub orice formă, a căror divulgare neautorizată ar putea cauza prejudicii de diferite grade intereselor Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre și care poartă un marcaj de clasificare UE sau un marcaj de clasificare corespunzător, astfel cum se prevede în acordul încheiat între statele membre ale Uniunii Europene, reunite în cadrul Consiliului, privind protecția informațiilor clasificate schimbate în interesul Uniunii Europene (24); |
| --- | --- |

21.

„informații clasificate” înseamnă informații sau materiale, sub orice formă, a căror divulgare neautorizată ar putea cauza prejudicii de diferite grade intereselor Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre și care poartă un marcaj de clasificare UE sau un marcaj de clasificare corespunzător, astfel cum se prevede în acordul încheiat între statele membre ale Uniunii Europene, reunite în cadrul Consiliului, privind protecția informațiilor clasificate schimbate în interesul Uniunii Europene (24);

24

| 22. | „informații sensibile” înseamnă informații și date, inclusiv informații clasificate, care trebuie protejate împotriva accesului sau divulgării neautorizate în virtutea obligațiilor prevăzute în dreptul Uniunii sau dreptul intern sau în vederea protejării vieții private sau a siguranței unei persoane fizice sau juridice; |
| --- | --- |

22.

„informații sensibile” înseamnă informații și date, inclusiv informații clasificate, care trebuie protejate împotriva accesului sau divulgării neautorizate în virtutea obligațiilor prevăzute în dreptul Uniunii sau dreptul intern sau în vederea protejării vieții private sau a siguranței unei persoane fizice sau juridice;

| 23. | „raport special” înseamnă un anumit rezultat al unei acțiuni de cercetare care sintetizează rezultatele acesteia, furnizând informații cuprinzătoare cu privire la principiile de bază, obiectivele, rezultatele, proprietățile de bază, testele efectuate, potențialele beneficii, aplicațiile potențiale în domeniul apărării și direcția de exploatare preconizată de la cercetare la dezvoltare, inclusiv informații privind deținerea unor drepturi de proprietate intelectuală, dar fără ca includerea informațiilor privind drepturile de proprietate intelectuală să fie obligatorie; |
| --- | --- |

23.

„raport special” înseamnă un anumit rezultat al unei acțiuni de cercetare care sintetizează rezultatele acesteia, furnizând informații cuprinzătoare cu privire la principiile de bază, obiectivele, rezultatele, proprietățile de bază, testele efectuate, potențialele beneficii, aplicațiile potențiale în domeniul apărării și direcția de exploatare preconizată de la cercetare la dezvoltare, inclusiv informații privind deținerea unor drepturi de proprietate intelectuală, dar fără ca includerea informațiilor privind drepturile de proprietate intelectuală să fie obligatorie;

| 24. | „entitate dintr-o țară terță neasociată” înseamnă o entitate juridică stabilită într-o țară terță neasociată sau, atunci când este stabilită în Uniune sau într-o țară asociată, ale cărei structuri de conducere executivă se află într-o țară terță neasociată. |
| --- | --- |

24.

„entitate dintr-o țară terță neasociată” înseamnă o entitate juridică stabilită într-o țară terță neasociată sau, atunci când este stabilită în Uniune sau într-o țară asociată, ale cărei structuri de conducere executivă se află într-o țară terță neasociată.

Articolul 3

Obiective

(1)   Obiectivul general al fondului îl constituie promovarea competitivității, a eficienței și a capacității de inovare a bazei industriale și tehnologice de apărare europeană (EDTIB) din întreaga Uniune, ceea ce contribuie la autonomia strategică a Uniunii și la libertatea de acțiune a acesteia, prin sprijinirea acțiunilor de colaborare și a cooperării transfrontaliere între entitățile juridice din întreaga Uniune, în special IMM-urile și întreprinderile cu capitalizare medie, precum și prin consolidarea și îmbunătățirea agilității lanțului de aprovizionare și deopotrivă a celui valoric din domeniul apărării, extinzând cooperarea transfrontalieră între entitățile juridice și promovând o mai bună exploatare a potențialului industrial al inovării, cercetării și dezvoltării tehnologice, în fiecare etapă a ciclului de viață industrială al produselor și tehnologiilor din domeniul apărării.

(2)   Fondul are următoarele obiective specifice:

| (a) | sprijinirea cercetării colaborative care ar putea îmbunătăți semnificativ performanța capabilităților viitoare în întreaga Uniune, vizând maximizarea inovării și introducerea de noi produse și tehnologii din domeniul apărării, inclusiv de tehnologii disruptive în materie de apărare, precum și utilizarea cea mai eficientă a cheltuielilor pentru cercetarea în domeniul apărării în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

sprijinirea cercetării colaborative care ar putea îmbunătăți semnificativ performanța capabilităților viitoare în întreaga Uniune, vizând maximizarea inovării și introducerea de noi produse și tehnologii din domeniul apărării, inclusiv de tehnologii disruptive în materie de apărare, precum și utilizarea cea mai eficientă a cheltuielilor pentru cercetarea în domeniul apărării în Uniune;

| (b) | sprijinirea dezvoltării colaborative a produselor și tehnologiilor din domeniul apărării, contribuind astfel la o eficiență sporită a cheltuielilor pentru apărare în cadrul Uniunii, realizând economii de scară mai mari, reducând riscul de suprapuneri inutile și stimulând astfel pătrunderea pe piață a produselor și tehnologiilor europene din domeniul apărării și reducând fragmentarea produselor și tehnologiilor din domeniul apărării în întreaga Uniune, conducând în cele din urmă la sporirea nivelului de standardizare a sistemelor de apărare și la o mai mare interoperabilitate între capabilitățile statelor membre. |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea dezvoltării colaborative a produselor și tehnologiilor din domeniul apărării, contribuind astfel la o eficiență sporită a cheltuielilor pentru apărare în cadrul Uniunii, realizând economii de scară mai mari, reducând riscul de suprapuneri inutile și stimulând astfel pătrunderea pe piață a produselor și tehnologiilor europene din domeniul apărării și reducând fragmentarea produselor și tehnologiilor din domeniul apărării în întreaga Uniune, conducând în cele din urmă la sporirea nivelului de standardizare a sistemelor de apărare și la o mai mare interoperabilitate între capabilitățile statelor membre.

O astfel de colaborare are loc în conformitate cu prioritățile în materie de capabilități de apărare stabilite de comun acord de către statele membre în cadrul politicii externe și de securitate comune (PESC), în special în contextul planului de dezvoltare a capacităților.

În acest sens, prioritățile regionale și internaționale, atunci când servesc intereselor în materie de securitate și apărare ale Uniunii, astfel cum au fost stabilite în cadrul PESC, și ținând seama de necesitatea evitării oricărei suprapuneri inutile, pot fi luate, de asemenea, în considerare, după caz, atunci când nu exclud posibilitatea participării pentru niciun stat membru sau nicio țară asociată.

Articolul 4

Buget

(1)   În conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/695, pachetul financiar pentru execuția fondului pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2027 este de 7 953 000 000 EUR în prețuri curente.

(2)   Repartizarea sumei menționate la alineatul (1) este următoarea:

| (a) | 2 651 000 000 EUR pentru acțiunile de cercetare; |
| --- | --- |

(a)

2 651 000 000 EUR pentru acțiunile de cercetare;

| (b) | 5 302 000 000 EUR pentru acțiunile de dezvoltare. |
| --- | --- |

(b)

5 302 000 000 EUR pentru acțiunile de dezvoltare.

Pentru a răspunde situațiilor neprevăzute sau unor nevoi și evoluții noi, Comisia poate realoca suma alocată acțiunilor de cercetare sau dezvoltare până la o limită maximă de 20 %.

(3)   Suma menționată la alineatul (1) poate fi utilizată de asemenea pentru asistență tehnică și administrativă în execuția fondului, de exemplu pentru activități de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, inclusiv pentru proiectarea, realizarea, exploatarea și întreținerea unor sisteme corporative de tehnologie a informației.

(4)   Cel puțin 4 % și până la 8 % din pachetul financiar menționat la alineatul (1) se alocă cererilor de propuneri sau acordării de finanțare pentru sprijinirea tehnologiilor disruptive în materie de apărare.

Articolul 5

Țări asociate

Pot participa în cadrul fondului membrii Asociației Europene a Liberului Schimb care sunt membri ai SEE, în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul privind Spațiul Economic European (denumiți în continuare „țări asociate”).

Articolul 6

Sprijin acordat tehnologiilor disruptive în materie de apărare

(1)   Prin intermediul unor acte de punere în aplicare, Comisia acordă finanțare în urma unor consultări deschise și publice cu privire la tehnologii disruptive în materie de apărare în domeniile de intervenție definite în programele de lucru menționate la articolul 24. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (2).

(2)   Programele de lucru stabilesc formele de finanțare cele mai adecvate pentru a finanța tehnologii disruptive în materie de apărare.

Articolul 7

Etica

(1)   Acțiunile desfășurate în cadrul fondului respectă dreptul Uniunii, dreptul intern și dreptul internațional relevante, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. De asemenea, aceste acțiuni respectă principiile de etică reflectate și în dreptul Uniunii, în dreptul intern și în dreptul internațional relevante.

(2)   Înainte de semnarea unui acord de finanțare, propunerile sunt verificate de către Comisie, pe baza unei autoevaluări de etică pregătită de consorțiu, pentru a le identifica pe cele care ridică probleme grave de etică, inclusiv în ceea ce privește condițiile în care urmează să se desfășoare activitățile. După caz, astfel de propuneri sunt supuse unei evaluări de etică.

Verificarea și evaluarea de etică se efectuează de către Comisie cu sprijinul unor experți independenți numiți în conformitate cu articolul 26. Respectivii experți independenți trebuie să aibă experiență în diverse domenii, în special expertiză recunoscută în materie de etică în domeniul apărării și trebuie să fie resortisanți ai cât mai multor state membre cu putință.

Condițiile în care urmează să se desfășoare activitățile care ridică probleme sensibile din punct de vedere etic sunt precizate în acordul de finanțare.

Comisia se asigură că procedurile de etică sunt cât se poate de transparente și le include în raportul său de evaluare intermediară în conformitate cu articolul 29.

(3)   Înainte de începerea activităților relevante, entitățile juridice care participă la acțiune obțin toate aprobările relevante sau alte documente solicitate de comitetele de etică locale sau naționale și de alte organisme, cum ar fi autoritățile pentru protecția datelor. Aprobările respective și alte documente se păstrează și se transmit, la cerere, Comisiei.

(4)   Propunerile care nu sunt considerate acceptabile din punct de vedere etic se resping.

Articolul 8

Execuția și forme de finanțare din partea Uniunii

(1)   Fondul este executat prin gestiune directă, în conformitate cu Regulamentul financiar.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) de la prezentul articol, în cazuri justificate, pot fi desfășurate acțiuni specifice prin gestiune indirectă de către organismele menționate la articolul 62 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul financiar. Aceasta nu include procedura de selecție și de atribuire menționată la articolul 11 din prezentul regulament.

(3)   Fondul poate acorda finanțare în conformitate cu Regulamentul financiar, prin intermediul unor granturi, premii și contracte de achiziții și, după caz, având în vedere particularitățile acțiunii, prin intermediul unor instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă.

(4)   Operațiunile de finanțare mixtă se desfășoară în conformitate cu titlul X din Regulamentul financiar și cu Regulamentul (UE) 2021/523.

(5)   Instrumentele financiare sunt strict direcționate exclusiv către destinatari.

Articolul 9

Entități juridice eligibile

(1)   Destinatarii și subcontractanții implicați într-o acțiune sunt stabiliți în Uniune sau într-o țară asociată.

(2)   Infrastructura, instalațiile, bunurile și resursele destinatarilor și ale subcontractanților implicați într-o acțiune care sunt utilizate în scopul unei acțiuni sprijinite din fond se situează pe teritoriul unui stat membru sau al unei țări asociate pe întreaga durată a desfășurării acțiunii, iar structurile de conducere executivă ale acestora sunt stabilite în Uniune sau într-o țară asociată.

(3)   În scopul unei acțiuni sprijinite din fond, destinatarii și subcontractanții implicați într-o acțiune nu sunt controlați de către o țară terță neasociată sau de către o entitate dintr-o țară terță neasociată.

(4)   Prin derogare de la alineatul (3), o entitate juridică stabilită în Uniune sau într-o țară asociată care este controlată de către o țară terță neasociată sau de către o entitate dintr-o țară terță neasociată este eligibilă ca destinatar sau ca subcontractant implicat într-o acțiune numai dacă sunt puse la dispoziția Comisiei garanții aprobate de statul membru sau de țara asociată în care este stabilită, în conformitate cu procedurile naționale ale acestora. Garanțiile în cauză se pot referi la structura de conducere executivă a entității juridice stabilite în Uniune sau într-o țară asociată. Dacă statul membru sau țara asociată în care este stabilită entitatea juridică consideră oportun, garanțiile respective se pot referi și la drepturi guvernamentale specifice privind controlul exercitat asupra entității juridice.

Garanțiile oferă asigurări că implicarea în acțiune a unei astfel de entități juridice nu ar contraveni intereselor în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre, astfel cum sunt stabilite în cadrul PESC în temeiul titlului V din TUE, sau obiectivelor stabilite la articolul 3 din prezentul regulament. Garanțiile respectă, de asemenea, articolele 20 și 23 din prezentul regulament. Garanțiile atestă în special faptul că, în scopul unei acțiuni, au fost stabilite măsuri care să asigure că:

| (a) | controlul asupra entității juridice nu este exercitat într-un mod care împiedică sau limitează capacitatea acesteia de a desfășura acțiunea și de a genera rezultate, care impune restricții privind infrastructura, instalațiile, bunurile, resursele sale, drepturile de proprietate intelectuală sau know-how-ul de care este nevoie în scopul acțiunii ori care subminează capabilitățile și standardele necesare pentru desfășurarea acțiunii; |
| --- | --- |

(a)

controlul asupra entității juridice nu este exercitat într-un mod care împiedică sau limitează capacitatea acesteia de a desfășura acțiunea și de a genera rezultate, care impune restricții privind infrastructura, instalațiile, bunurile, resursele sale, drepturile de proprietate intelectuală sau know-how-ul de care este nevoie în scopul acțiunii ori care subminează capabilitățile și standardele necesare pentru desfășurarea acțiunii;

| (b) | accesul unei țări terțe neasociate sau al unei entități dintr-o țară terță neasociată la informații sensibile referitoare la acțiune este împiedicat, iar angajații sau alte persoane implicate în acțiune dețin autorizare de securitate națională emisă de un stat membru sau de o țară asociată, după caz; |
| --- | --- |

(b)

accesul unei țări terțe neasociate sau al unei entități dintr-o țară terță neasociată la informații sensibile referitoare la acțiune este împiedicat, iar angajații sau alte persoane implicate în acțiune dețin autorizare de securitate națională emisă de un stat membru sau de o țară asociată, după caz;

| (c) | drepturile de proprietate intelectuală generate de acțiune și rezultatele acțiunii rămân în posesia destinatarului în cursul desfășurării și după finalizarea acțiunii, nu sunt controlate sau restricționate de către o țară terță neasociată sau de către o entitate dintr-o țară terță neasociată și nici nu sunt exportate în afara Uniunii sau în afara țărilor asociate și nu sunt accesibile din afara Uniunii sau din afara țărilor asociate fără aprobarea statului membru sau a țării asociate în care este stabilită entitatea juridică și în conformitate cu obiectivele stabilite la articolul 3. |
| --- | --- |

(c)

drepturile de proprietate intelectuală generate de acțiune și rezultatele acțiunii rămân în posesia destinatarului în cursul desfășurării și după finalizarea acțiunii, nu sunt controlate sau restricționate de către o țară terță neasociată sau de către o entitate dintr-o țară terță neasociată și nici nu sunt exportate în afara Uniunii sau în afara țărilor asociate și nu sunt accesibile din afara Uniunii sau din afara țărilor asociate fără aprobarea statului membru sau a țării asociate în care este stabilită entitatea juridică și în conformitate cu obiectivele stabilite la articolul 3.

Dacă statul membru sau țara asociată în care este stabilită entitatea juridică consideră oportun, pot fi furnizate garanții suplimentare.

Comisia informează comitetul menționat la articolul 34 cu privire la orice entitate juridică considerată a fi eligibilă în conformitate cu prezentul alineat.

(5)   Dacă nu există soluții de înlocuire competitive imediat disponibile în Uniune sau într-o țară asociată, destinatarii și subcontractanții implicați într-o acțiune își pot utiliza bunurile, infrastructura, instalațiile și resursele amplasate sau deținute în afara teritoriului statelor membre sau al țărilor asociate, cu condiția ca această utilizare să nu aducă atingere intereselor în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor membre ale acesteia, să se realizeze în concordanță cu obiectivele stabilite la articolul 3 și în conformitate cu articolele 20 și 23.

Costurile asociate acestor activități nu sunt eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond.

(6)   Atunci când desfășoară o acțiune eligibilă, destinatarii și subcontractanții implicați în acțiune pot, de asemenea, să coopereze cu entități juridice stabilite în afara teritoriului statelor membre sau al țărilor asociate sau care sunt controlate de o țară terță neasociată sau de o entitate dintr-o țară terță neasociată, inclusiv prin utilizarea bunurilor, infrastructurii, instalațiilor și resurselor respectivelor entități juridice, cu condiția ca aceasta să nu contravină intereselor în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre. O astfel de cooperare se realizează în concordanță cu obiectivele stabilite la articolul 3 și în conformitate cu articolele 20 și 23.

Nu se permite accesul neautorizat al unei țări terțe neasociate sau al unei alte entități dintr-o țară terță neasociată la informații clasificate care privesc desfășurarea acțiunii și sunt evitate eventualele efecte negative asupra securității aprovizionării cu factori de producție esențiali pentru acțiune.

Costurile asociate acestor activități nu sunt eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond.

(7)   Solicitanții furnizează toate informațiile relevante necesare pentru evaluarea criteriilor de eligibilitate. Atunci când în cursul desfășurării unei acțiuni intervine o modificare care ar putea pune sub semnul întrebării îndeplinirea criteriilor de eligibilitate, entitatea juridică relevantă informează Comisia, iar aceasta evaluează dacă respectivele criterii de eligibilitate sunt în continuare îndeplinite și abordează eventualele consecințe ale modificării respective asupra finanțării acțiunii.

(8)   În sensul prezentului articol, „subcontractanți implicați într-o acțiune” înseamnă subcontractanți care au un raport contractual direct cu un destinatar, alți subcontractanți cărora li se alocă cel puțin 10 % din costurile eligibile totale ale acțiunii și subcontractanți care ar putea avea nevoie de acces la informații clasificate în vederea desfășurării acțiunii. Subcontractanții implicați într-o acțiune nu sunt membri ai consorțiului.

Articolul 10

Acțiuni eligibile

(1)   Numai acțiunile de punere în aplicare a obiectivelor prevăzute la articolul 3 sunt eligibile pentru a beneficia de finanțare.

(2)   Fondul acordă sprijin pentru acțiuni care privesc produse și tehnologii noi din domeniul apărării și modernizarea produselor sau tehnologiilor existente din domeniul apărării, cu condiția ca utilizarea informațiilor preexistente necesare pentru desfășurarea acțiunii în vederea modernizării să nu fie restricționate de către o țară terță neasociată sau de către o entitate dintr-o țară terță neasociată direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice intermediare, în așa fel încât acțiunea să nu poată fi desfășurată.

(3)   O acțiune eligibilă vizează una sau mai multe dintre următoarele activități:

| (a) | activități prin care se urmărește crearea, consolidarea și îmbunătățirea cunoștințelor, a produselor și a tehnologiilor, inclusiv a tehnologiilor disruptive în materie de apărare, care pot avea efecte semnificative în domeniul apărării; |
| --- | --- |

(a)

activități prin care se urmărește crearea, consolidarea și îmbunătățirea cunoștințelor, a produselor și a tehnologiilor, inclusiv a tehnologiilor disruptive în materie de apărare, care pot avea efecte semnificative în domeniul apărării;

| (b) | activități care vizează sporirea interoperabilității și a rezilienței, inclusiv producția securizată și schimbul securizat de date, stăpânirea tehnologiilor critice în materie de apărare, consolidarea securității aprovizionării sau facilitarea exploatării eficace a rezultatelor pentru produse și tehnologii din domeniul apărării; |
| --- | --- |

(b)

activități care vizează sporirea interoperabilității și a rezilienței, inclusiv producția securizată și schimbul securizat de date, stăpânirea tehnologiilor critice în materie de apărare, consolidarea securității aprovizionării sau facilitarea exploatării eficace a rezultatelor pentru produse și tehnologii din domeniul apărării;

| (c) | studii, cum ar fi studiile de fezabilitate pentru a analiza fezabilitatea unor produse, tehnologii, procese, servicii și soluții noi sau îmbunătățite; |
| --- | --- |

(c)

studii, cum ar fi studiile de fezabilitate pentru a analiza fezabilitatea unor produse, tehnologii, procese, servicii și soluții noi sau îmbunătățite;

| (d) | proiectarea unui produs, ori a unei componente sau tehnologii, corporale sau necorporale, din domeniul apărării, precum și definiția specificațiilor tehnice pe care s-a bazat proiectarea, inclusiv orice teste parțiale pentru reducerea riscurilor într-un mediu industrial sau reprezentativ; |
| --- | --- |

(d)

proiectarea unui produs, ori a unei componente sau tehnologii, corporale sau necorporale, din domeniul apărării, precum și definiția specificațiilor tehnice pe care s-a bazat proiectarea, inclusiv orice teste parțiale pentru reducerea riscurilor într-un mediu industrial sau reprezentativ;

| (e) | crearea unor prototipuri de sistem pentru un produs, ori o componentă sau o tehnologie, corporale sau necorporale, din domeniul apărării; |
| --- | --- |

(e)

crearea unor prototipuri de sistem pentru un produs, ori o componentă sau o tehnologie, corporale sau necorporale, din domeniul apărării;

| (f) | testarea unui produs, ori a unei componente sau tehnologii, corporale sau necorporale, din domeniul apărării; |
| --- | --- |

(f)

testarea unui produs, ori a unei componente sau tehnologii, corporale sau necorporale, din domeniul apărării;

| (g) | calificarea unui produs, ori a unei componente sau tehnologii corporale sau necorporale, din domeniul apărării; |
| --- | --- |

(g)

calificarea unui produs, ori a unei componente sau tehnologii corporale sau necorporale, din domeniul apărării;

| (h) | certificarea unui produs, ori a unei componente sau tehnologii corporale sau necorporale, din domeniul apărării; |
| --- | --- |

(h)

certificarea unui produs, ori a unei componente sau tehnologii corporale sau necorporale, din domeniul apărării;

| (i) | dezvoltarea de tehnologii sau de bunuri care sporesc eficiența pe întreaga durată a ciclului de viață al produselor și al tehnologiilor din domeniul apărării. |
| --- | --- |

(i)

dezvoltarea de tehnologii sau de bunuri care sporesc eficiența pe întreaga durată a ciclului de viață al produselor și al tehnologiilor din domeniul apărării.

(4)   Acțiunea este efectuată de entități juridice care colaborează în cadrul unui consorțiu format din cel puțin trei entități juridice eligibile care sunt stabilite în cel puțin trei state membre diferite sau țări asociate diferite. Cel puțin trei dintre respectivele entități juridice eligibile stabilite în cel puțin două state membre sau țări asociate diferite nu sunt controlate, direct sau indirect, pe întreaga durată a desfășurării acțiunii, de către aceeași entitate juridică și nu se controlează reciproc.

(5)   Alineatul (4) nu se aplică în cazul acțiunilor legate de tehnologiile disruptive în materie de apărare și nici în cazul activităților menționate la alineatul (3) litera (c).

(6)   Acțiunile care vizează dezvoltarea de produse și tehnologii a căror utilizare, dezvoltare sau producție este interzisă de dreptul internațional aplicabil nu sunt eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond.

De asemenea, acțiunile de dezvoltare a armelor autonome letale fără posibilitatea unui control uman semnificativ asupra unor decizii de selectare și de angajare atunci când se efectuează atacuri împotriva persoanelor nu sunt eligibile pentru a beneficia de sprijin din fond, sub rezerva posibilității de a se acorda finanțare pentru acțiuni de dezvoltare a unor sisteme de alertă timpurie și contramăsuri în scopuri de apărare.

Articolul 11

Procedura de selecție și de atribuire

(1)   Finanțarea din partea Uniunii se acordă în urma prezentării unor cereri de propuneri competitive în conformitate cu Regulamentul financiar.

În anumite circumstanțe excepționale, justificate corespunzător, finanțarea din partea Uniunii se poate acorda și fără prezentarea unor cereri de propuneri în conformitate cu articolul 195 primul paragraf litera (e) din Regulamentul financiar.

(2)   Comisia acordă finanțarea menționată la alineatul (1) din prezentul articol prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (2).

Articolul 12

Criterii de atribuire

Fiecare propunere este evaluată pe baza următoarelor criterii:

| (a) | contribuția sa la excelență sau potențialul de a avea caracter disruptiv în domeniul apărării, în special prin demonstrarea faptului că rezultatele preconizate ale acțiunii propuse prezintă avantaje semnificative față de produsele sau tehnologiile existente din domeniul apărării; |
| --- | --- |

(a)

contribuția sa la excelență sau potențialul de a avea caracter disruptiv în domeniul apărării, în special prin demonstrarea faptului că rezultatele preconizate ale acțiunii propuse prezintă avantaje semnificative față de produsele sau tehnologiile existente din domeniul apărării;

| (b) | contribuția sa la inovarea și dezvoltarea tehnologică a industriei europene de apărare, în special prin demonstrarea faptului că acțiunea propusă include concepte și abordări noi sau inovatoare, îmbunătățiri tehnologice viitoare noi promițătoare sau aplicarea unor tehnologii sau concepte care nu au fost anterior aplicate în sectorul apărării, evitând totodată suprapunerile inutile; |
| --- | --- |

(b)

contribuția sa la inovarea și dezvoltarea tehnologică a industriei europene de apărare, în special prin demonstrarea faptului că acțiunea propusă include concepte și abordări noi sau inovatoare, îmbunătățiri tehnologice viitoare noi promițătoare sau aplicarea unor tehnologii sau concepte care nu au fost anterior aplicate în sectorul apărării, evitând totodată suprapunerile inutile;

| (c) | contribuția sa la competitivitatea industriei europene de apărare, prin demonstrarea faptului că acțiunea propusă prezintă un bilanț pozitiv demonstrabil în materie de eficiență și eficacitate din punctul de vedere al costurilor, creând astfel noi oportunități de piață în Uniune și în afara acesteia și accelerând creșterea companiilor în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

(c)

contribuția sa la competitivitatea industriei europene de apărare, prin demonstrarea faptului că acțiunea propusă prezintă un bilanț pozitiv demonstrabil în materie de eficiență și eficacitate din punctul de vedere al costurilor, creând astfel noi oportunități de piață în Uniune și în afara acesteia și accelerând creșterea companiilor în întreaga Uniune;

| (d) | contribuția sa la autonomia EDTIB, inclusiv prin sporirea nivelului de independență față de surse din afara Uniunii și prin consolidarea securității aprovizionării, precum și contribuția la interesele în materie de securitate și apărare ale Uniunii în conformitate cu prioritățile menționate la articolul 3; |
| --- | --- |

(d)

contribuția sa la autonomia EDTIB, inclusiv prin sporirea nivelului de independență față de surse din afara Uniunii și prin consolidarea securității aprovizionării, precum și contribuția la interesele în materie de securitate și apărare ale Uniunii în conformitate cu prioritățile menționate la articolul 3;

| (e) | contribuția sa la crearea unei noi cooperări transfrontaliere între entități juridice stabilite în state membre sau în țări asociate, în special IMM-urile și întreprinderile cu capitalizare medie care participă în mod substanțial la acțiune, în calitate de destinatari, subcontractanți sau alte entități juridice din lanțul de aprovizionare, și care sunt stabilite în state membre sau în țări asociate, altele decât cele în care sunt stabilite entitățile juridice care cooperează în cadrul unui consorțiu care nu sunt IMM-uri sau întreprinderi cu capitalizare medie; |
| --- | --- |

(e)

contribuția sa la crearea unei noi cooperări transfrontaliere între entități juridice stabilite în state membre sau în țări asociate, în special IMM-urile și întreprinderile cu capitalizare medie care participă în mod substanțial la acțiune, în calitate de destinatari, subcontractanți sau alte entități juridice din lanțul de aprovizionare, și care sunt stabilite în state membre sau în țări asociate, altele decât cele în care sunt stabilite entitățile juridice care cooperează în cadrul unui consorțiu care nu sunt IMM-uri sau întreprinderi cu capitalizare medie;

| (f) | calitatea și eficiența desfășurării acțiunii. |
| --- | --- |

(f)

calitatea și eficiența desfășurării acțiunii.

Articolul 13

Rata de cofinanțare

(1)   Fondul finanțează până la 100 % din costurile eligibile ale unei activități menționate la articolul 10 alineatul (3) din prezentul regulament, fără a se aduce atingere articolului 190 din Regulamentul financiar.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) din prezentul articol:

| (a) | pentru activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) litera (e), sprijinul din fond nu depășește 20 % din costurile eligibile; |
| --- | --- |

(a)

pentru activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) litera (e), sprijinul din fond nu depășește 20 % din costurile eligibile;

| (b) | pentru activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) literele (f), (g) și (h), sprijinul din fond nu depășește 80 % din costurile eligibile. |
| --- | --- |

(b)

pentru activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) literele (f), (g) și (h), sprijinul din fond nu depășește 80 % din costurile eligibile.

(3)   În ceea ce privește acțiunile de dezvoltare, ratele de finanțare sunt majorate în următoarele cazuri:

| (a) | o acțiune dezvoltată în contextul unui proiect PESCO, astfel cum a fost stabilit prin Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului (25), poate beneficia de o rată de cofinanțare majorată cu 10 puncte procentuale suplimentare; |
| --- | --- |

(a)

o acțiune dezvoltată în contextul unui proiect PESCO, astfel cum a fost stabilit prin Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului (25), poate beneficia de o rată de cofinanțare majorată cu 10 puncte procentuale suplimentare;

| (b) | o activitate poate beneficia de o rată de finanțare majorată, astfel cum este menționată la prezenta literă, în cazul în care cel puțin 10 % din costurile eligibile totale ale activității se alocă IMM-urilor care sunt stabilite în state membre sau în țări asociate și care participă la activitate în calitate de destinatari, subcontractanți sau alte entități juridice din cadrul lanțului de aprovizionare.
  Rata de finanțare poate fi majorată cu un număr de puncte procentuale echivalent cu procentul din costurile eligibile totale ale activității alocat unor IMM-uri stabilite în statele membre sau în țările asociate în care sunt stabiliți și destinatari care nu sunt IMM-uri, care participă la activitate în calitate de destinatari, subcontractanți sau alte entități juridice din cadrul lanțului de aprovizionare, fără ca respectiva majorare să depășească 5 puncte procentuale.
  Rata de finanțare poate fi majorată cu un număr de puncte procentuale echivalent cu dublul procentului din costurile eligibile totale ale activității alocat unor IMM-uri stabilite în state membre sau în țări asociate, altele decât cele în care sunt stabiliți destinatari care nu sunt IMM-uri, care participă la activitate în calitate de destinatari, subcontractanți sau alte entități juridice din cadrul lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

(b)

o activitate poate beneficia de o rată de finanțare majorată, astfel cum este menționată la prezenta literă, în cazul în care cel puțin 10 % din costurile eligibile totale ale activității se alocă IMM-urilor care sunt stabilite în state membre sau în țări asociate și care participă la activitate în calitate de destinatari, subcontractanți sau alte entități juridice din cadrul lanțului de aprovizionare.

Rata de finanțare poate fi majorată cu un număr de puncte procentuale echivalent cu procentul din costurile eligibile totale ale activității alocat unor IMM-uri stabilite în statele membre sau în țările asociate în care sunt stabiliți și destinatari care nu sunt IMM-uri, care participă la activitate în calitate de destinatari, subcontractanți sau alte entități juridice din cadrul lanțului de aprovizionare, fără ca respectiva majorare să depășească 5 puncte procentuale.

Rata de finanțare poate fi majorată cu un număr de puncte procentuale echivalent cu dublul procentului din costurile eligibile totale ale activității alocat unor IMM-uri stabilite în state membre sau în țări asociate, altele decât cele în care sunt stabiliți destinatari care nu sunt IMM-uri, care participă la activitate în calitate de destinatari, subcontractanți sau alte entități juridice din cadrul lanțului de aprovizionare;

| (c) | o activitate poate beneficia de o rată de finanțare majorată cu 10 puncte procentuale suplimentare dacă cel puțin 15 % din costurile eligibile totale ale activității sunt alocate unor întreprinderi cu capitalizare medie stabilite în state membre sau în țări asociate. |
| --- | --- |

(c)

o activitate poate beneficia de o rată de finanțare majorată cu 10 puncte procentuale suplimentare dacă cel puțin 15 % din costurile eligibile totale ale activității sunt alocate unor întreprinderi cu capitalizare medie stabilite în state membre sau în țări asociate.

În total, majorarea ratei de finanțare a unei activități ca urmare a aplicării dispozițiilor de la literele (a), (b) și (c) nu depășește 35 de puncte procentuale.

Sprijinul din fond, inclusiv ratele majorate de finanțare, nu acoperă mai mult de 100 % din costurile eligibile ale acțiunii.

Articolul 14

Capacitatea financiară

(1)   În pofida articolului 198 alineatul (5) din Regulamentul financiar, se verifică numai capacitatea financiară a unui coordonator și numai atunci când finanțarea solicitată din partea Uniunii este de cel puțin 500 000 EUR.

Cu toate acestea, în cazul în care există motive de îndoială cu privire la capacitatea financiară a unuia dintre solicitanți sau a coordonatorului, Comisia verifică capacitatea financiară a tuturor solicitanților și a coordonatorului, și atunci când finanțarea solicitată din partea Uniunii este situată sub pragul de 500 000 EUR.

(2)   Capacitatea financiară nu se verifică în cazul entităților juridice a căror viabilitate este garantată de autoritățile relevante ale unui stat membru.

(3)   În cazul în care capacitatea financiară este garantată din punct de vedere structural de către o altă entitate juridică, se verifică capacitatea financiară a acelei alte entități juridice.

Articolul 15

Costuri indirecte

(1)   Prin derogare de la articolul 181 alineatul (6) din Regulamentul financiar, costurile indirecte eligibile se determină prin aplicarea unei rate forfetare de 25 % din totalul costurilor directe eligibile ale acțiunii, exceptând costurile directe eligibile pentru subcontractare, sprijinul acordat terților și orice costuri unitare sau sume forfetare care includ costuri indirecte.

(2)   Ca alternativă, costurile indirecte eligibile pot fi determinate în conformitate cu practicile obișnuite ale destinatarului de contabilizare a costurilor pe baza costurilor indirecte reale, cu condiția ca respectivele practici de contabilizare a costurilor să fie acceptate de autoritățile naționale pentru activități comparabile în domeniul apărării, în conformitate cu articolul 185 din Regulamentul financiar și ca acestea să fi fost comunicate Comisiei de către destinatar.

Articolul 16

Utilizarea unei contribuții care nu este legată de costuri sau unei sume unice forfetare

În cazul în care grantul din partea Uniunii cofinanțează mai puțin de 50 % din costurile totale ale acțiunii, Comisia poate utiliza:

| (a) | o contribuție care nu privește costurile astfel cum se menționează la articolul 180 alineatul (3) din Regulamentul financiar și care se bazează pe rezultatele obținute, măsurate prin raportare la jaloanele stabilite anterior sau prin indicatori de performanță; sau |
| --- | --- |

(a)

o contribuție care nu privește costurile astfel cum se menționează la articolul 180 alineatul (3) din Regulamentul financiar și care se bazează pe rezultatele obținute, măsurate prin raportare la jaloanele stabilite anterior sau prin indicatori de performanță; sau

| (b) | o sumă unică forfetară astfel cum se menționează la articolul 182 din Regulamentul financiar și care se bazează pe bugetul estimativ al acțiunii deja aprobat de autoritățile naționale din statele membre și din țările asociate care cofinanțează acțiunea. |
| --- | --- |

(b)

o sumă unică forfetară astfel cum se menționează la articolul 182 din Regulamentul financiar și care se bazează pe bugetul estimativ al acțiunii deja aprobat de autoritățile naționale din statele membre și din țările asociate care cofinanțează acțiunea.

Costurile indirecte sunt incluse în suma forfetară menționată la litera (b) de la primul paragraf.

Articolul 17

Achiziții înainte de comercializare

(1)   Uniunea poate acorda sprijin pentru achiziții înainte de comercializare prin atribuirea unui grant autorităților contractante sau entităților contractante, astfel cum sunt definite în Directivele 2014/24/UE (26) și 2014/25/UE (27) ale Parlamentului European și ale Consiliului, care achiziționează în comun servicii de cercetare și dezvoltare în domeniul apărării sau își coordonează în comun procedurile de achiziție.

(2)   Procedurile privind achizițiile publice menționate la alineatul (1):

| (a) | respectă prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

respectă prezentul regulament;

| (b) | pot autoriza atribuirea unor contracte multiple în cadrul aceleiași proceduri (aprovizionarea de la mai mulți furnizori); |
| --- | --- |

(b)

pot autoriza atribuirea unor contracte multiple în cadrul aceleiași proceduri (aprovizionarea de la mai mulți furnizori);

| (c) | prevăd atribuirea contractelor ofertanților care oferă cel mai bun raport calitate-preț, asigurând, în același timp, absența conflictelor de interese. |
| --- | --- |

(c)

prevăd atribuirea contractelor ofertanților care oferă cel mai bun raport calitate-preț, asigurând, în același timp, absența conflictelor de interese.

Articolul 18

Fondul de garantare

Contribuțiile la un mecanism de asigurare reciprocă pot acoperi riscul asociat recuperării sumelor datorate de destinatari și sunt considerate drept o garanție suficientă în temeiul Regulamentului financiar. Se aplică articolul 37 din Regulamentul (UE) 2021/695.

Articolul 19

Criterii de eligibilitate pentru achiziții publice și premii

(1)   Articolele 9 și 10 se aplică prin analogie premiilor.

(2)   Prin derogare de la articolul 176 din Regulamentul financiar, articolul 9 din prezentul regulament, precum și articolul 10 din prezentul regulament se aplică prin analogie pentru achizițiile de studii menționate la articolul 10 alineatul (3) litera (c) din prezentul regulament.

TITLUL II

DISPOZIȚII SPECIFICE APLICABILE ACȚIUNILOR DE CERCETARE

Articolul 20

Dreptul de proprietate asupra rezultatelor acțiunilor de cercetare

(1)   Rezultatele acțiunilor de cercetare care beneficiază de sprijin din fond sunt proprietatea destinatarilor care le generează. În cazul în care entitățile juridice generează rezultate în comun, iar contribuția fiecăreia nu poate fi stabilită, sau în cazul în care nu este posibilă divizarea rezultatelor comune, entitățile juridice dețin în comun proprietatea asupra rezultatelor. Coproprietarii încheie un acord privind alocarea cotelor lor și condițiile în care își exercită drepturile comune de proprietate, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul acordului de grant.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care sprijinul din partea Uniunii se acordă sub formă de achiziții publice, rezultatele acțiunilor de cercetare care beneficiază de sprijin din fond sunt proprietatea Uniunii. Statele membre și țările asociate beneficiază gratuit de drepturi de acces la rezultate, pe baza unei cereri scrise.

(3)   Rezultatele acțiunilor de cercetare care beneficiază de sprijin din fond nu fac obiectul niciunui control și niciunei restricții din partea unei țări terțe neasociate sau a unei entități dintr-o țară terță neasociată, direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice, inclusiv în ceea ce privește transferul de tehnologie.

(4)   În ceea ce privește rezultatele generate de destinatari prin acțiuni de cercetare care beneficiază de sprijin din fond și fără a se aduce atingere alineatului (9) de la prezentul articol, orice transfer de drepturi de proprietate sau acordare a unei licențe exclusive unei țări terțe neasociate sau unei entități dintr-o țară terță neasociată se notifică în prealabil Comisiei. În cazul în care transferul drepturilor de proprietate sau de acordare a unei licențe exclusive contravine intereselor în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre sau obiectivelor stabilite la articolul 3, sprijinul acordat din fond se rambursează.

(5)   Autoritățile naționale din statele membre și din țările asociate beneficiază de drepturi de acces la rapoartele speciale. Astfel de drepturi de acces se acordă cu scutire de redevențe și sunt transferate de Comisie statelor membre și țărilor asociate, după ce Comisia s-a asigurat că se aplică obligațiile de confidențialitate corespunzătoare.

(6)   Autoritățile naționale din statele membre și din țările asociate utilizează raportul special doar în scopuri legate de utilizarea de către sau pentru forțele armate ori forțele de securitate ori serviciile de informații proprii, inclusiv în cadrul programelor lor de cooperare. O astfel de utilizare include studiul, evaluarea, cercetarea, proiectarea, acceptarea și certificarea produselor, în scopul funcționări, formării și eliminării, precum și evaluarea și elaborarea de cerințe tehnice pentru achizițiile publice.

(7)   Destinatarii acordă instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii drepturi de acces la rezultatele acțiunilor de cercetare sprijinite din fond cu scutire de redevențe, în scopul justificat corespunzător al dezvoltării, al punerii în aplicare și monitorizării politicilor sau programelor existente ale Uniunii în domeniile de competență ale acesteia. Respectivele drepturi de acces se limitează la utilizări necomerciale și neconcurențiale.

(8)   Pentru a asigura utilizarea maximă a rezultatelor și a evita orice avantaj inechitabil, în acordurile de finanțare și în contractele privind achizițiile înainte de comercializare se stipulează dispoziții specifice privind drepturile de proprietate, drepturile de acces și acordarea de licențe. Autoritățile contractante beneficiază cel puțin de drepturi de acces la rezultate scutite de redevențe, pentru uz propriu, și de dreptul de a acorda sau de a solicita beneficiarilor să acorde licențe neexclusive terților pentru a exploata rezultatele în condiții echitabile și rezonabile, fără dreptul de a acorda sublicențe. Toate statele membre și țările asociate beneficiază de acces scutit de redevențe la raportul special. În cazul în care, într-un anumit interval după achiziția înainte de comercializare, un contractant nu exploatează comercial rezultatele, după cum se menționează în contract, acesta transferă autorităților contractante orice drept de proprietate asupra rezultatelor.

(9)   Prezentul regulament nu aduce atingere exportului de produse, echipamente sau tehnologii care integrează rezultatele acțiunilor de cercetare sprijinite din fond și nu aduc atingere libertății de decizie a statelor membre în ceea ce privește politicile lor în materie de exporturi de produse din domeniul apărării.

(10)   Atunci când două sau mai multe state membre sau țări asociate, multilateral sau în cadrul Uniunii, au încheiat în comun unul sau mai multe contracte cu unul sau mai mulți destinatari pentru a dezvolta în continuare împreună rezultatele acțiunilor de cercetare sprijinite din fond, acestea beneficiază de drepturi de acces la rezultatele respective în măsura în care aceste rezultate sunt deținute de astfel de beneficiari și sunt necesare pentru executarea contractului sau a contractelor. Astfel de drepturi de acces se acordă cu scutire de redevențe și în condiții specifice menite să asigure faptul că drepturile respective sunt utilizate numai în scopul contractului sau al contractelor și că sunt instituite obligații de confidențialitate corespunzătoare.

TITLUL III

DISPOZIȚII SPECIFICE APLICABILE ACȚIUNILOR DE DEZVOLTARE

Articolul 21

Criterii de eligibilitate suplimentare pentru acțiuni de dezvoltare

(1)   Consorțiul demonstrează că acele costuri ale unei acțiuni care nu sunt acoperite de sprijinul acordat de Uniune urmează să fie acoperite prin alte mijloace de finanțare, cum ar fi contribuții din partea statelor membre sau a țărilor asociate ori cofinanțare de la entități juridice.

(2)   Activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) litera (d) se bazează pe cerințele armonizate în materie de capabilități de apărare, stabilite de comun acord de către cel puțin două state membre sau țări asociate.

(3)   În ceea ce privește activitățile menționate la articolul 10 alineatul (3) literele (e)-(h), consorțiul demonstrează prin documente emise de autoritățile naționale că:

| (a) | cel puțin două state membre sau țări asociate intenționează să achiziționeze produsul final sau să utilizeze tehnologia într-un mod coordonat, inclusiv prin achiziții comune, după caz; |
| --- | --- |

(a)

cel puțin două state membre sau țări asociate intenționează să achiziționeze produsul final sau să utilizeze tehnologia într-un mod coordonat, inclusiv prin achiziții comune, după caz;

| (b) | activitatea este bazată pe specificații tehnice comune stabilite de comun acord de către statele membre sau țările asociate care urmează să cofinanțeze acțiunea sau care intenționează să achiziționeze în comun produsul final sau să utilizeze în comun tehnologia. |
| --- | --- |

(b)

activitatea este bazată pe specificații tehnice comune stabilite de comun acord de către statele membre sau țările asociate care urmează să cofinanțeze acțiunea sau care intenționează să achiziționeze în comun produsul final sau să utilizeze în comun tehnologia.

Articolul 22

Criterii de atribuire suplimentare pentru acțiuni de dezvoltare

În plus față de criteriile de atribuire prevăzute la articolul 12, programul de lucru ia în considerare, de asemenea:

| (a) | contribuția la sporirea eficienței pe întreaga durată a ciclului de viață al produselor și tehnologiilor din domeniul apărării, inclusiv a eficienței din punctul de vedere al costurilor și a potențialului de sinergii în procesul de achiziție, de întreținere și de dezafectare; |
| --- | --- |

(a)

contribuția la sporirea eficienței pe întreaga durată a ciclului de viață al produselor și tehnologiilor din domeniul apărării, inclusiv a eficienței din punctul de vedere al costurilor și a potențialului de sinergii în procesul de achiziție, de întreținere și de dezafectare;

| (b) | contribuția la o mai mare integrare a industriei europene de apărare la nivelul Uniunii prin demonstrarea de către destinatari a faptului că statele membre s-au angajat să utilizeze, să dețină sau să întrețină în comun produsul final sau tehnologia finală, într-un mod coordonat. |
| --- | --- |

(b)

contribuția la o mai mare integrare a industriei europene de apărare la nivelul Uniunii prin demonstrarea de către destinatari a faptului că statele membre s-au angajat să utilizeze, să dețină sau să întrețină în comun produsul final sau tehnologia finală, într-un mod coordonat.

Articolul 23

Dreptul de proprietate asupra rezultatelor acțiunilor de dezvoltare

(1)   Uniunea nu are drept de proprietate asupra produselor sau tehnologiilor din domeniul apărării care rezultă din acțiunile de dezvoltare sprijinite din fond și nici nu poate revendica niciun drept de proprietate intelectuală aferent acțiunilor respective.

(2)   Rezultatele acțiunilor de dezvoltare sprijinite din fond nu fac obiectul niciunui control sau niciunei restricții din partea țărilor terțe neasociate sau a entităților din țări terțe neasociate, direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor entități juridice intermediare, inclusiv în ceea ce privește transferul de tehnologie.

(3)   Prezentul regulament nu aduce atingere libertății de decizie a statelor membre în ceea ce privește politicile lor în materie de exporturi de produse din domeniul apărării.

(4)   În ceea ce privește rezultatele generate de destinatari prin acțiuni de dezvoltare sprijinite din fond și sub rezerva alineatului (3) de la prezentul articol, orice transfer de drepturi de proprietate unei țări terțe neasociate sau unei entități dintr-o țară terță neasociată se notifică în prealabil Comisiei. Dacă transferul drepturilor de proprietate în cauză contravine intereselor în materie de securitate și apărare ale Uniunii și ale statelor sale membre sau obiectivelor stabilite la articolul 3, sprijinul acordat din fond se rambursează.

(5)   În cazul în care sprijinul din partea Uniunii se acordă sub forma unei proceduri de achiziții publice în vederea efectuării unui studiu, toate statele membre sau țările asociate au dreptul să beneficieze gratuit de o licență neexclusivă pentru utilizarea rezultatelor studiului, pe baza unei cereri scrise.

TITLUL IV

GUVERNANȚĂ, MONITORIZARE, EVALUARE ȘI CONTROL

Articolul 24

Programe de lucru

(1)   Fondul se execută prin intermediul programelor de lucru astfel cum se menționează la articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul financiar. Programele de lucru stabilesc, dacă este cazul, suma totală rezervată operațiunilor de finanțare mixtă. Programele de lucru stabilesc bugetul total de care beneficiază participarea transfrontalieră a IMM-urilor.

(2)   Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, programele de lucru menționate la alineatul (1) de la prezentul articol. Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 34 alineatul (2).

(3)   Programele de lucru stabilesc în detaliu temele de cercetare și categoriile de acțiuni care urmează să beneficieze de sprijin din fond. Categoriile în cauză respectă prioritățile în materie de apărare menționate la articolul 3.

Cu excepția părții din programul de lucru dedicate tehnologiilor disruptive în materie de apărare, temele de cercetare și categoriile de acțiuni menționate la primul paragraf vizează produse și tehnologii din domeniul apărării în următoarele domenii:

| (a) | pregătire, protecție, desfășurare și sustenabilitate; |
| --- | --- |

(a)

pregătire, protecție, desfășurare și sustenabilitate;

| (b) | gestionarea informațiilor, superioritate și comandă, control, comunicare, calculatoare, informații, supraveghere și recunoaștere (C4ISR), apărare cibernetică și securitate cibernetică; și |
| --- | --- |

(b)

gestionarea informațiilor, superioritate și comandă, control, comunicare, calculatoare, informații, supraveghere și recunoaștere (C4ISR), apărare cibernetică și securitate cibernetică; și

| (c) | angajare și efectori.

  (4)   Programele de lucru conțin cerințe funcționale, după caz, și precizează forma sub care se acordă finanțare din partea Uniunii în temeiul articolului 8, fără a împiedica concurența la nivelul cererilor de propuneri.
  Programele de lucru pot lua în considerare, de asemenea, tranziția rezultatelor acțiunilor de cercetare care demonstrează valoare adăugată și care beneficiază deja de sprijin din fond spre faza de dezvoltare. |
| --- | --- |

(c)

angajare și efectori.

(4)   Programele de lucru conțin cerințe funcționale, după caz, și precizează forma sub care se acordă finanțare din partea Uniunii în temeiul articolului 8, fără a împiedica concurența la nivelul cererilor de propuneri.

Programele de lucru pot lua în considerare, de asemenea, tranziția rezultatelor acțiunilor de cercetare care demonstrează valoare adăugată și care beneficiază deja de sprijin din fond spre faza de dezvoltare.

Articolul 25

Consultarea responsabilului de proiect

În cazul în care este desemnat un responsabil de proiect, Comisia efectuează plata după consultarea responsabilului de proiect cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunea.

Articolul 26

Experți independenți

(1)   Comisia numește experți independenți care să asiste la verificarea și evaluarea de etică menționată la articolul 7 din prezentul regulament și la evaluarea propunerilor în temeiul articolului 237 din Regulamentul financiar.

(2)   Experții independenți menționați la alineatul (1) din prezentul articol sunt resortisanți din cea mai largă diversitate de state membre și sunt selectați pe baza unor cereri de exprimare a interesului adresate ministerelor apărării și agențiilor subordonate, altor organisme guvernamentale relevante, institute de cercetare, universități, asociații de afaceri sau întreprinderi din sectorul apărării, în vederea întocmirii unei liste de experți independenți. Prin derogare de la articolul 237 din Regulamentul financiar, lista de experți independenți nu este făcută publică.

(3)   Referințele în materie de securitate ale experților independenți sunt validate de statele membre respective.

(4)   Comitetul menționat la articolul 34 este informat anual cu privire la lista experților independenți, în vederea asigurării transparenței cu privire la referințele în materie de securitate ale acestora. Comisia se asigură că experții independenți nu evaluează, consiliază sau acordă asistență în chestiuni cu privire la care se află într-un conflict de interese.

(5)   Experții independenți sunt selectați pe baza competențelor, experienței și cunoștințelor lor relevante pentru sarcinile care urmează să le fie atribuite.

Articolul 27

Aplicarea normelor privind informațiile clasificate

(1)   În cadrul domeniului de aplicare al prezentului regulament:

| (a) | fiecare stat membru se asigură că oferă un grad de protecție a informațiilor UE clasificate echivalent celui garantat de normele de securitate ale Consiliului prevăzute în Decizia 2013/488/UE a Consiliului (28); |
| --- | --- |

(a)

fiecare stat membru se asigură că oferă un grad de protecție a informațiilor UE clasificate echivalent celui garantat de normele de securitate ale Consiliului prevăzute în Decizia 2013/488/UE a Consiliului (28);

| (b) | Comisia protejează informațiile clasificate în conformitate cu normele în materie de securitate prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444; |
| --- | --- |

(b)

Comisia protejează informațiile clasificate în conformitate cu normele în materie de securitate prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444;

| (c) | persoanele fizice care sunt rezidente și persoanele juridice care sunt stabilite într-o țară terță pot gestiona informații UE clasificate referitoare la fond numai dacă li se aplică, în țările respective, reglementări în materie de securitate care asigură un grad de protecție cel puțin echivalent celui garantat de normele de securitate ale Comisiei prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444 și în cele ale Consiliului prevăzute în Decizia 2013/488/UE; |
| --- | --- |

(c)

persoanele fizice care sunt rezidente și persoanele juridice care sunt stabilite într-o țară terță pot gestiona informații UE clasificate referitoare la fond numai dacă li se aplică, în țările respective, reglementări în materie de securitate care asigură un grad de protecție cel puțin echivalent celui garantat de normele de securitate ale Comisiei prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444 și în cele ale Consiliului prevăzute în Decizia 2013/488/UE;

| (d) | echivalența reglementărilor în materie de securitate aplicate într-o țară terță sau de către o organizație internațională se stabilește printr-un acord privind securitatea informațiilor, incluzând aspecte legate de securitatea industrială dacă este relevant, care este sau urmează să fie încheiat între Uniune și țara terță sau organizația internațională respectivă, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din TFUE și ținând seama de articolul 13 din Decizia 2013/488/UE; și |
| --- | --- |

(d)

echivalența reglementărilor în materie de securitate aplicate într-o țară terță sau de către o organizație internațională se stabilește printr-un acord privind securitatea informațiilor, incluzând aspecte legate de securitatea industrială dacă este relevant, care este sau urmează să fie încheiat între Uniune și țara terță sau organizația internațională respectivă, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din TFUE și ținând seama de articolul 13 din Decizia 2013/488/UE; și

| (e) | fără a aduce atingere articolului 13 din Decizia 2013/488/UE și normelor care reglementează domeniul securității industriale prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444, accesul la informații UE clasificate se poate acorda, de la caz la caz, atunci când se consideră necesar, unei persoane fizice sau juridice, unei țări terțe sau unei organizații internaționale, în funcție de natura și conținutul informațiilor respective, de necesitatea de a cunoaște a destinatarului lor și în măsura în care acest lucru este în avantajul Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

fără a aduce atingere articolului 13 din Decizia 2013/488/UE și normelor care reglementează domeniul securității industriale prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444, accesul la informații UE clasificate se poate acorda, de la caz la caz, atunci când se consideră necesar, unei persoane fizice sau juridice, unei țări terțe sau unei organizații internaționale, în funcție de natura și conținutul informațiilor respective, de necesitatea de a cunoaște a destinatarului lor și în măsura în care acest lucru este în avantajul Uniunii.

(2)   În cazul în care este vorba despre acțiuni care implică, necesită sau conțin informații clasificate, organismul de finanțare relevant precizează, în documentele aferente cererii de propuneri sau procedurii de ofertare, măsurile și cerințele necesare în vederea asigurării securității acestor informații la nivelul necesar.

(3)   Comisia stabilește un sistem de schimb de informații securizat pentru a facilita schimbul de informații sensibile, inclusiv de informații clasificate, între Comisie și statele membre și țările asociate și, după caz, solicitanți și destinatari. Sistemul respectiv ține seama de normele interne în materie de securitate ale statelor membre.

(4)   Calitatea de emitent de noi informații clasificate care au fost generate în cadrul desfășurării unei acțiuni de cercetare sau de dezvoltare este stabilită de către statele membre pe al căror teritoriu sunt stabiliți destinatarii. În acest scop, statele membre respective pot stabili un cadru de securitate specific pentru protecția și gestionarea informațiilor clasificate referitoare la acțiune și informează Comisia în acest sens. Un astfel de cadru de securitate nu aduce atingere posibilității Comisiei de a avea acces la informațiile necesare pentru desfășurarea acțiunii de cercetare sau de dezvoltare.

În cazul în care statele membre respective nu stabilesc un astfel de cadru de securitate specific, Comisia stabilește cadrul de securitate aplicabil pentru acțiune în conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2015/444.

În orice caz, cadrul de securitate aplicabil pentru acțiune se stabilește înainte de semnarea acordului de finanțare sau a contractului.

Articolul 28

Monitorizare și raportare

(1)   În anexă sunt prevăzuți indicatori pentru raportarea progreselor înregistrate de fond în direcția realizării obiectivelor specifice stabilite la articolul 3 alineatul (2).

(2)   Pentru a se asigura evaluarea eficace a progreselor înregistrate de fond în direcția realizării obiectivelor sale, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 33, pentru a modifica anexa în ceea ce privește indicatorii, în cazul în care se consideră necesar, precum și pentru a completa prezentul regulament cu dispoziții privind stabilirea unui cadru de monitorizare și evaluare.

(3)   Comisia monitorizează cu regularitate execuția fondului și raportează anual, Parlamentului European și Consiliului, cu privire la progresele înregistrate, inclusiv modul în care experiența dobândită în cadrul EDIDP și PADR este luată în considerare în execuția fondului. În acest scop, Comisia pune în aplicare măsurile de monitorizare necesare.

(4)   Sistemul de raportare cu privire la performanță asigură faptul că datele pentru monitorizarea execuției și a rezultatelor fondului sunt colectate în mod eficient, eficace și la timp.

În acest scop, destinatarilor fondurilor din partea Uniunii și, după caz, statelor membre li se impun cerințe de raportare proporționale.

Articolul 29

Evaluarea fondului

(1)   Evaluările fondului se efectuează în așa fel încât să contribuie la procesul de luare a deciziilor la momentul oportun.

(2)   Evaluarea intermediară a fondului se realizează imediat ce sunt disponibile suficiente informații cu privire la execuția acestuia, dar nu mai târziu de patru ani de la începerea perioadei de execuție a fondului.

Raportul de evaluare intermediară privește perioada de până la 31 iulie 2024 și include, în special:

| (a) | o evaluare a guvernanței fondului, inclusiv în ceea ce privește:






  (i) | prevederile referitoare la experții independenți; |
| --- | --- | --- |

(a)

o evaluare a guvernanței fondului, inclusiv în ceea ce privește:

(i)

prevederile referitoare la experții independenți;

| (ii) | punerea în aplicare a procedurilor de etică prevăzute la articolul 7 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(ii)

punerea în aplicare a procedurilor de etică prevăzute la articolul 7 din prezentul regulament;

| (b) | experiența dobândită în cadrul EDIDP și PADR; |
| --- | --- |

(b)

experiența dobândită în cadrul EDIDP și PADR;

| (c) | ratele de execuție; |
| --- | --- |

(c)

ratele de execuție;

| (d) | rezultatele atribuirii proiectelor, inclusiv nivelul de implicare a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie și gradul lor de participare transfrontalieră; |
| --- | --- |

(d)

rezultatele atribuirii proiectelor, inclusiv nivelul de implicare a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie și gradul lor de participare transfrontalieră;

| (e) | ratele de rambursare a costurilor indirecte, astfel cum sunt stabilite la articolul 15 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(e)

ratele de rambursare a costurilor indirecte, astfel cum sunt stabilite la articolul 15 din prezentul regulament;

| (f) | sumele alocate tehnologiilor disruptive în materie de apărare în cadrul cererilor de propuneri; și |
| --- | --- |

(f)

sumele alocate tehnologiilor disruptive în materie de apărare în cadrul cererilor de propuneri; și

| (g) | finanțarea acordată în conformitate cu articolul 195 din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

(g)

finanțarea acordată în conformitate cu articolul 195 din Regulamentul financiar.

Evaluarea intermediară conține, de asemenea, informații cu privire la țările de origine ale destinatarilor, la numărul țărilor implicate în proiecte individuale și, acolo unde este posibil, la repartizarea drepturilor de proprietate intelectuală generate. Comisia poate prezenta propuneri pentru modificarea corespunzătoare a prezentului regulament.

(3)   La finalul perioadei de execuție, dar nu mai târziu de 31 decembrie 2031, Comisia efectuează o evaluare finală și elaborează un raport cu privire la execuția fondului.

Raportul final de evaluare:

| (a) | include rezultatele obținute în urma execuției și, pe cât posibil, efectele fondului; |
| --- | --- |

(a)

include rezultatele obținute în urma execuției și, pe cât posibil, efectele fondului;

| (b) | pornește de la consultări relevante cu statele membre și țările asociate și cu principalele părți interesate și evaluează, în special, progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor stabilite la articolul 3; |
| --- | --- |

(b)

pornește de la consultări relevante cu statele membre și țările asociate și cu principalele părți interesate și evaluează, în special, progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor stabilite la articolul 3;

| (c) | contribuie la identificarea domeniilor în care Uniunea este dependentă de țări terțe pentru dezvoltarea de produse și de tehnologii din domeniul apărării; |
| --- | --- |

(c)

contribuie la identificarea domeniilor în care Uniunea este dependentă de țări terțe pentru dezvoltarea de produse și de tehnologii din domeniul apărării;

| (d) | analizează participarea transfrontalieră, inclusiv a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie, la acțiuni desfășurate în cadrul fondului, precum și integrarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie în lanțul valoric global și contribuția adusă de fond la abordarea lacunelor identificate în planul de dezvoltare a capacităților; și |
| --- | --- |

(d)

analizează participarea transfrontalieră, inclusiv a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie, la acțiuni desfășurate în cadrul fondului, precum și integrarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie în lanțul valoric global și contribuția adusă de fond la abordarea lacunelor identificate în planul de dezvoltare a capacităților; și

| (e) | conține informații cu privire la țările de origine ale destinatarilor și, acolo unde este posibil, la repartizarea drepturilor de proprietate intelectuală generate. |
| --- | --- |

(e)

conține informații cu privire la țările de origine ale destinatarilor și, acolo unde este posibil, la repartizarea drepturilor de proprietate intelectuală generate.

(4)   Comisia comunică concluziile evaluărilor, însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.

Articolul 30

Audituri

Auditurile cu privire la utilizarea contribuției Uniunii efectuate de persoane sau entități, inclusiv de alte persoane și entități decât cele mandatate de instituțiile, organele, oficiile sau agențiile Uniunii, constituie baza asigurării globale în temeiul articolului 127 din Regulamentul financiar. Curtea de Conturi verifică totalitatea conturilor de venituri și cheltuieli ale Uniunii în conformitate cu articolul 287 din TFUE.

Articolul 31

Protecția intereselor financiare ale Uniunii

În cazul în care o țară terță participă la fond printr-o decizie adoptată în temeiul unui acord internațional sau în temeiul oricărui alt instrument juridic, țara terță în cauză acordă accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, OLAF și Curtea de Conturi să își exercite în mod cuprinzător competențele care le revin. În cazul OLAF, aceste drepturi includ dreptul de a efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013.

Articolul 32

Informare, comunicare și publicitate

(1)   Destinatarii fondurilor din partea Uniunii recunosc originea fondurilor respective și asigură vizibilitatea fondurilor din partea Uniunii, în special cu ocazia promovării acțiunilor și a rezultatelor acestora, prin oferirea de informații specifice coerente, concrete și proporționale unor categorii de public diverse, care includ mass-media și publicul larg. Finanțarea sau acordul de finanțare conțin dispoziții care reglementează posibilitatea publicării unor lucrări academice pe baza rezultatelor acțiunilor de cercetare.

(2)   Comisia pune în aplicare acțiuni de informare și comunicare privind fondul, acțiunile întreprinse în temeiul fondului și rezultatele obținute.

Resursele financiare alocate fondului contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care respectivele priorități sunt legate de obiectivele menționate la articolul 3.

(3)   Resursele financiare alocate fondului pot contribui, de asemenea, la organizarea unor activități de diseminare, a unor evenimente de punere în legătură și a unor activități de sensibilizare, în special în vederea deschiderii lanțurilor de aprovizionare pentru a stimula participarea transfrontalieră a IMM-urilor.

TITLUL V

ACTE DELEGATE, ACTE DE PUNERE ÎN APLICARE, DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE

Articolul 33

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 28 se conferă Comisiei pe o perioadă de timp nedeterminată de la 12 mai 2021.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 28 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înaintea adoptării unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru, în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 28 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 34

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

Agenția Europeană de Apărare este invitată, în calitate de observator, să prezinte opinii și să ofere expertiză comitetului. Serviciul European de Acțiune Externă este, de asemenea, invitat să asiste în comitet.

Comitetul se reunește și în formațiuni speciale, inclusiv pentru a discuta aspecte din domeniul apărării și securității, care sunt legate de acțiuni desfășurate în cadrul fondului.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 35

Abrogare

Regulamentul (UE) 2018/1092 se abrogă de la 1 ianuarie 2021.

Articolul 36

Dispoziții tranzitorii

(1)   Prezentul regulament nu aduce atingere continuării sau modificării acțiunilor inițiate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1092 sau al PADR, dispozițiile respective continuând să se aplice acțiunilor respective până la încheierea acestora, precum și rezultatelor acțiunilor respective.

(2)   Pachetul financiar aferent fondului poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru a asigura tranziția între fond și măsurile adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1092 și al PADR.

(3)   În cazul în care este necesar, pentru a acoperi cheltuielile prevăzute la articolul 4 alineatul (4), pot fi înregistrate credite în bugetul Uniunii ulterior datei de 31 decembrie 2027, astfel încât să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate până la încetarea duratei fondului.

Articolul 37

Intrarea în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 aprilie 2021.

Pentru Parlamentul European

Președintele

D. M. SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  JO C 110, 22.3.2019, p. 75.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 18 aprilie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Poziția în primă lectură a Consiliului din 16 martie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Poziția Parlamentului European din 29 aprilie 2021 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității (JO L 146, 10.6.2009, p. 1).

3

(4)  Directiva 2009/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind coordonarea procedurilor privind atribuirea anumitor contracte de lucrări, de furnizare de bunuri și de prestare de servicii de către autoritățile sau entitățile contractante în domeniile apărării și securității și de modificare a Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE (JO L 216, 20.8.2009, p. 76).

4

(5)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433I, 22.12.2020, p. 11).

5

(6)  Decizia 2013/755/UE a Consiliului din 25 noiembrie 2013 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Uniunea Europeană („Decizia de asociere peste mări”) (JO L 344, 19.12.2013, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare – Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare, și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2018/1092 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 de instituire a Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării pentru sprijinirea competitivității și a capacității de inovare a industriei de apărare a Uniunii (JO L 200, 7.8.2018, p. 30).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de stabilire a Programului InvestEU și de abrogare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (JO L 107, 26.3.2021, p. 30).

10

(11)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

12

(13)  
  JO L 433I, 22.12.2020, p. 28.

13

(14)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

14

(15)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (JO L 312, 23.12.1995, p. 1).

15

(16)  Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

16

(17)  Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

17

(18)  Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (JO L 198, 28.7.2017, p. 29).

18

(19)  
  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

19

(20)  
  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

20

(21)  Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (JO L 335, 13.12.2008, p. 99).

21

(22)  Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei din 13 martie 2015 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 72, 17.3.2015, p. 53).

22

(23)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

23

(24)  Acord între statele membre ale Uniunii Europene, reunite în cadrul Consiliului, privind protecția informațiilor clasificate schimbate în interesul Uniunii Europene (JO C 202, 8.7.2011, p. 13).

24

(25)  Decizia (PESC) 2017/2315 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de stabilire a cooperării structurate permanente (PESCO) și de adoptare a listei statelor membre participante (JO L 331, 14.12.2017, p. 57).

25

(26)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

26

(27)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

27

(28)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

28

---

ANEXĂ

INDICATORI PENTRU RAPORTAREA PROGRESELOR ÎNREGISTRATE DE FOND ÎN DIRECȚIA REALIZĂRII OBIECTIVELOR SALE SPECIFICE

Obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (a):

| Indicatorul 1: | participanți






  Măsurat prin: | numărul de entități juridice implicate (defalcat în funcție de mărime, tip și țara în care este stabilit sediul principal) |
| --- | --- | --- |

Indicatorul 1:

participanți

Măsurat prin:

numărul de entități juridice implicate (defalcat în funcție de mărime, tip și țara în care este stabilit sediul principal)

| Indicatorul 2: | cercetarea colaborativă
  Măsurat prin:






  2.1. | numărul și valoarea proiectelor finanțate |
| --- | --- | --- |

Indicatorul 2:

cercetarea colaborativă

Măsurat prin:

2.1.

numărul și valoarea proiectelor finanțate

| 2.2. | colaborarea transfrontalieră: ponderea contractelor atribuite IMM-urilor și întreprinderilor cu capitalizare medie, cu valoarea contractelor pentru colaborarea transfrontalieră |
| --- | --- |

2.2.

colaborarea transfrontalieră: ponderea contractelor atribuite IMM-urilor și întreprinderilor cu capitalizare medie, cu valoarea contractelor pentru colaborarea transfrontalieră

| 2.3. | ponderea destinatarilor care nu au desfășurat activități de cercetare cu aplicații în domeniul apărării înainte de 12 mai 2021 |
| --- | --- |

2.3.

ponderea destinatarilor care nu au desfășurat activități de cercetare cu aplicații în domeniul apărării înainte de 12 mai 2021

| Indicatorul 3: | produse inovatoare
  Măsurat prin:






  3.1. | numărul de brevete noi rezultate din proiectele sprijinite din fond |
| --- | --- | --- |

Indicatorul 3:

produse inovatoare

Măsurat prin:

3.1.

numărul de brevete noi rezultate din proiectele sprijinite din fond

| 3.2. | distribuția agregată a brevetelor în rândul IMM-urilor, al întreprinderilor cu capitalizare medie și al entităților juridice care nu sunt nici IMM-uri, nici întreprinderi cu capitalizare medie |
| --- | --- |

3.2.

distribuția agregată a brevetelor în rândul IMM-urilor, al întreprinderilor cu capitalizare medie și al entităților juridice care nu sunt nici IMM-uri, nici întreprinderi cu capitalizare medie

| 3.3. | distribuția agregată a brevetelor pe stat membru |
| --- | --- |

3.3.

distribuția agregată a brevetelor pe stat membru

Obiectivul specific prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (b):

| Indicatorul 4: | dezvoltarea colaborativă de capabilități






  Măsurat prin: | numărul și valoarea acțiunilor finanțate care abordează lacunele în materie de capabilități identificate în planul de dezvoltare a capacităților |
| --- | --- | --- |

Indicatorul 4:

dezvoltarea colaborativă de capabilități

Măsurat prin:

numărul și valoarea acțiunilor finanțate care abordează lacunele în materie de capabilități identificate în planul de dezvoltare a capacităților

| Indicatorul 5: | sprijin continuu pe durata ciclului complet de cercetare și dezvoltare






  Măsurat prin: | prezența pe fundal a drepturilor de proprietate intelectuală sau a rezultatelor generate în cadrul acțiunilor sprijinite anterior |
| --- | --- | --- |

Indicatorul 5:

sprijin continuu pe durata ciclului complet de cercetare și dezvoltare

Măsurat prin:

prezența pe fundal a drepturilor de proprietate intelectuală sau a rezultatelor generate în cadrul acțiunilor sprijinite anterior

| Indicatorul 6: | sprijinul pentru/crearea de locuri de muncă






  Măsurat prin: | numărul de angajați în cercetare și dezvoltare în domeniul apărării care beneficiază de sprijin, pe stat membru |
| --- | --- | --- |

Indicatorul 6:

sprijinul pentru/crearea de locuri de muncă

Măsurat prin:

numărul de angajați în cercetare și dezvoltare în domeniul apărării care beneficiază de sprijin, pe stat membru

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 12.5.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 170/178 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 170/178

---

DECIZIA (PESC) 2021/698 A CONSILIULUI

din 30 aprilie 2021

privind securitatea sistemelor și a serviciilor care sunt desfășurate, care funcționează și care sunt utilizate în cadrul programului spațial al Uniunii și care ar putea afecta securitatea Uniunii și de abrogare a Deciziei 2014/496/PESC

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | Ținând seama, în special, de dimensiunea sa strategică, acoperirea sa regională și mondială și multiplele sale utilizări, Sistemul Global de Navigație prin Satelit European (GNSS) reprezintă o infrastructură sensibilă, a cărei desfășurare și utilizare ar putea afecta securitatea Uniunii și a statelor membre. |
| --- | --- |

(1)

Ținând seama, în special, de dimensiunea sa strategică, acoperirea sa regională și mondială și multiplele sale utilizări, Sistemul Global de Navigație prin Satelit European (GNSS) reprezintă o infrastructură sensibilă, a cărei desfășurare și utilizare ar putea afecta securitatea Uniunii și a statelor membre.

| (2) | În cazul în care situația internațională impune acțiuni operaționale din partea Uniunii și funcționarea GNSS ar putea afecta securitatea Uniunii sau a statelor sale membre, sau în cazul unei amenințări la adresa funcționării GNSS, Consiliul ar trebui să decidă cu privire la măsurile necesare care trebuie adoptate. |
| --- | --- |

(2)

În cazul în care situația internațională impune acțiuni operaționale din partea Uniunii și funcționarea GNSS ar putea afecta securitatea Uniunii sau a statelor sale membre, sau în cazul unei amenințări la adresa funcționării GNSS, Consiliul ar trebui să decidă cu privire la măsurile necesare care trebuie adoptate.

| (3) | Din acest motiv, Consiliul a adoptat Decizia 2014/496/PESC (1). |
| --- | --- |

(3)

Din acest motiv, Consiliul a adoptat Decizia 2014/496/PESC (1).

| (4) | Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului (2) instituie programul spațial al Uniunii („programul”) și Agenția Uniunii Europene pentru programul spațial (denumită în continuare „agenția”). Articolul 3 din regulamentul menționat prevede că programul cuprinde cinci componente: un sistem global de navigație prin satelit („Galileo”), un sistem regional de navigație prin satelit („EGNOS”), un sistem de observare a Pământului („Copernicus”), un sistem de supraveghere și urmărire spațială completat de parametri de observație referitori la fenomenele meteorologice spațiale și la obiectele din apropierea Pământului („cunoașterea situației spațiale”) și un serviciu de comunicații prin satelit („GOVSATCOM”). |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului (2) instituie programul spațial al Uniunii („programul”) și Agenția Uniunii Europene pentru programul spațial (denumită în continuare „agenția”). Articolul 3 din regulamentul menționat prevede că programul cuprinde cinci componente: un sistem global de navigație prin satelit („Galileo”), un sistem regional de navigație prin satelit („EGNOS”), un sistem de observare a Pământului („Copernicus”), un sistem de supraveghere și urmărire spațială completat de parametri de observație referitori la fenomenele meteorologice spațiale și la obiectele din apropierea Pământului („cunoașterea situației spațiale”) și un serviciu de comunicații prin satelit („GOVSATCOM”).

| (5) | Tehnologiile, datele și serviciile spațiale au devenit indispensabile în viața de zi cu zi a europenilor și joacă un rol esențial în apărarea multor interese strategice ale Uniunii și ale statelor membre ale acesteia. În plus, sistemele și serviciile spațiale constituie ele însele potențiale ținte ale unor amenințări de securitate. |
| --- | --- |

(5)

Tehnologiile, datele și serviciile spațiale au devenit indispensabile în viața de zi cu zi a europenilor și joacă un rol esențial în apărarea multor interese strategice ale Uniunii și ale statelor membre ale acesteia. În plus, sistemele și serviciile spațiale constituie ele însele potențiale ținte ale unor amenințări de securitate.

| (6) | O gamă de amenințări potențiale pentru securitatea și interesele esențiale ale Uniunii și ale statelor sale membre ar putea decurge din desfășurarea, funcționarea și utilizarea fiecăreia dintre componentele programului. Prin urmare, domeniul de aplicare al Deciziei 2014/496/PESC ar trebui să fie extins la sistemele și serviciile stabilite în cadrul componentelor care au fost determinate ca fiind sensibile din punctul de vedere al securității de către comitetul reunit în configurația de securitate, constituit în temeiul articolului 107 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2021/696, și ținând seama de diferențele dintre componentele programului, în special în ceea ce privește autoritatea și controlul statelor membre asupra senzorilor, sistemelor sau altor capacități relevante pentru program. |
| --- | --- |

(6)

O gamă de amenințări potențiale pentru securitatea și interesele esențiale ale Uniunii și ale statelor sale membre ar putea decurge din desfășurarea, funcționarea și utilizarea fiecăreia dintre componentele programului. Prin urmare, domeniul de aplicare al Deciziei 2014/496/PESC ar trebui să fie extins la sistemele și serviciile stabilite în cadrul componentelor care au fost determinate ca fiind sensibile din punctul de vedere al securității de către comitetul reunit în configurația de securitate, constituit în temeiul articolului 107 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2021/696, și ținând seama de diferențele dintre componentele programului, în special în ceea ce privește autoritatea și controlul statelor membre asupra senzorilor, sistemelor sau altor capacități relevante pentru program.

| (7) | Au fost desprinse o serie de învățăminte pe baza experienței dobândite ca urmare a punerii în aplicare a Deciziei 2014/496/PESC în ultimii ani. Prin urmare, procedurile operaționale prevăzute în Decizia 2014/496/PESC ar trebui să fie adaptate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(7)

Au fost desprinse o serie de învățăminte pe baza experienței dobândite ca urmare a punerii în aplicare a Deciziei 2014/496/PESC în ultimii ani. Prin urmare, procedurile operaționale prevăzute în Decizia 2014/496/PESC ar trebui să fie adaptate în mod corespunzător.

| (8) | Informațiile și cunoștințele de specialitate care determină dacă un eveniment legat de un sistem spațial sau de un serviciu spațial reprezintă o amenințare la adresa Uniunii, a statelor membre sau a sistemelor și serviciilor spațiale ar trebui să fie transmise Consiliului și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Înaltul Reprezentant”) de către agenție sau, după caz, de către structura relevantă desemnată să monitorizeze securitatea unui sistem stabilit, sau a unui serviciu furnizat, în cadrul unei componente a programului în temeiul articolului 34 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/696 („structura desemnată să monitorizeze securitatea”), de către statele membre sau de către Comisia Europeană. În plus, astfel de informații pot fi transmise și de state terțe. |
| --- | --- |

(8)

Informațiile și cunoștințele de specialitate care determină dacă un eveniment legat de un sistem spațial sau de un serviciu spațial reprezintă o amenințare la adresa Uniunii, a statelor membre sau a sistemelor și serviciilor spațiale ar trebui să fie transmise Consiliului și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Înaltul Reprezentant”) de către agenție sau, după caz, de către structura relevantă desemnată să monitorizeze securitatea unui sistem stabilit, sau a unui serviciu furnizat, în cadrul unei componente a programului în temeiul articolului 34 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/696 („structura desemnată să monitorizeze securitatea”), de către statele membre sau de către Comisia Europeană. În plus, astfel de informații pot fi transmise și de state terțe.

| (9) | Rolurile care revin Consiliului, Înaltului Reprezentant, agenției, oricărei structuri desemnate să monitorizeze securitatea și, respectiv, statelor membre ar trebui să fie precizate în cadrul lanțului de responsabilități operaționale care urmează să fie stabilit pentru a reacționa la o amenințare la adresa Uniunii, a statelor membre sau a oricăruia dintre sistemele și serviciile stabilite în cadrul programului. |
| --- | --- |

(9)

Rolurile care revin Consiliului, Înaltului Reprezentant, agenției, oricărei structuri desemnate să monitorizeze securitatea și, respectiv, statelor membre ar trebui să fie precizate în cadrul lanțului de responsabilități operaționale care urmează să fie stabilit pentru a reacționa la o amenințare la adresa Uniunii, a statelor membre sau a oricăruia dintre sistemele și serviciile stabilite în cadrul programului.

| (10) | Articolul 28 din Regulamentul (UE) 2021/696 prevede că răspunderea generală pentru punerea în aplicare a programului, inclusiv în domeniul securității, îi revine Comisiei. Prezenta decizie ar trebui să precizeze responsabilitățile care revin Consiliului și Înaltului Reprezentant de a preveni amenințările care decurg din desfășurarea, funcționarea și utilizarea sistemelor și serviciilor spațiale, sau în cazul apariției unei amenințări la adresa respectivelor sisteme sau servicii. |
| --- | --- |

(10)

Articolul 28 din Regulamentul (UE) 2021/696 prevede că răspunderea generală pentru punerea în aplicare a programului, inclusiv în domeniul securității, îi revine Comisiei. Prezenta decizie ar trebui să precizeze responsabilitățile care revin Consiliului și Înaltului Reprezentant de a preveni amenințările care decurg din desfășurarea, funcționarea și utilizarea sistemelor și serviciilor spațiale, sau în cazul apariției unei amenințări la adresa respectivelor sisteme sau servicii.

| (11) | În acest sens, referințele de bază ale amenințărilor sunt cuprinse în declarațiile privind cerințele de securitate specifice sistemului, care conțin principalele amenințări generice care urmează a fi gestionate de fiecare componentă a programului și în planurile corespunzătoare de securitate a sistemului, care includ registrele riscurilor la adresa securității create în cadrul proceselor de acreditare în materie de securitate pentru fiecare componentă. Referințele de bază vor servi drept puncte de referință pentru identificarea amenințărilor care urmează a fi reglementate în mod specific prin prezenta decizie și pentru finalizarea procedurilor operaționale în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii. |
| --- | --- |

(11)

În acest sens, referințele de bază ale amenințărilor sunt cuprinse în declarațiile privind cerințele de securitate specifice sistemului, care conțin principalele amenințări generice care urmează a fi gestionate de fiecare componentă a programului și în planurile corespunzătoare de securitate a sistemului, care includ registrele riscurilor la adresa securității create în cadrul proceselor de acreditare în materie de securitate pentru fiecare componentă. Referințele de bază vor servi drept puncte de referință pentru identificarea amenințărilor care urmează a fi reglementate în mod specific prin prezenta decizie și pentru finalizarea procedurilor operaționale în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii.

| (12) | În situații de urgență poate fi necesară luarea unor decizii în termen de câteva ore de la primirea informațiilor privind o amenințare. În cazul în care circumstanțele nu permit Consiliului să adopte o decizie de prevenire a unei amenințări sau de diminuare a prejudiciilor aduse intereselor esențiale ale Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre, sau în cazul unei amenințări la adresa sistemelor sau serviciilor spațiale, Înaltul Reprezentant ar trebui să aibă competența de a emite instrucțiunile provizorii necesare. Într-un astfel de caz, Consiliul ar trebui să fie informat imediat și să verifice instrucțiunile provizorii cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

(12)

În situații de urgență poate fi necesară luarea unor decizii în termen de câteva ore de la primirea informațiilor privind o amenințare. În cazul în care circumstanțele nu permit Consiliului să adopte o decizie de prevenire a unei amenințări sau de diminuare a prejudiciilor aduse intereselor esențiale ale Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre, sau în cazul unei amenințări la adresa sistemelor sau serviciilor spațiale, Înaltul Reprezentant ar trebui să aibă competența de a emite instrucțiunile provizorii necesare. Într-un astfel de caz, Consiliul ar trebui să fie informat imediat și să verifice instrucțiunile provizorii cât mai curând posibil.

| (13) | În conformitate cu articolul 34 alineatul (5) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/696, agenția ar trebui să asigure, în domeniul său de competență, funcționarea Centrului de monitorizare a securității Galileo (CMSG) în conformitate cu cerințele menționate la alineatul (2) de la articolul menționat și cu instrucțiunile elaborate în domeniul de aplicare a prezentei decizii. În conformitate cu articolul 79 alineatul (1) litera (j) din Regulamentul (UE) 2021/696, directorul executiv al agenției ar trebui să se asigure că agenția, în calitate de operator al CMSG, este capabilă să urmeze instrucțiunile emise în temeiul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 34 alineatul (5) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/696, agenția ar trebui să asigure, în domeniul său de competență, funcționarea Centrului de monitorizare a securității Galileo (CMSG) în conformitate cu cerințele menționate la alineatul (2) de la articolul menționat și cu instrucțiunile elaborate în domeniul de aplicare a prezentei decizii. În conformitate cu articolul 79 alineatul (1) litera (j) din Regulamentul (UE) 2021/696, directorul executiv al agenției ar trebui să se asigure că agenția, în calitate de operator al CMSG, este capabilă să urmeze instrucțiunile emise în temeiul prezentei decizii.

| (14) | Structurile de monitorizare a securității relevante desemnate ar trebui să funcționeze în conformitate cu cerințele de securitate menționate la articolul 34 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2021/696 și cu instrucțiunile elaborate în temeiul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(14)

Structurile de monitorizare a securității relevante desemnate ar trebui să funcționeze în conformitate cu cerințele de securitate menționate la articolul 34 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) 2021/696 și cu instrucțiunile elaborate în temeiul prezentei decizii.

| (15) | În plus, Decizia nr. 1104/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) stabilește normele pe baza cărora statele membre, Consiliul, Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă, agențiile Uniunii, statele terțe și organizațiile internaționale pot avea acces la serviciul public reglementat oferit de sistemul global de navigație prin satelit stabilit în cadrul programului Galileo. În special, în articolul 6 din Decizia nr. 1104/2011/UE se prevede că CMSG asigură interfața operațională dintre autoritățile competente ale serviciilor publice reglementate, Consiliu și Înaltul Reprezentant și centrele de control, |
| --- | --- |

(15)

În plus, Decizia nr. 1104/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (3) stabilește normele pe baza cărora statele membre, Consiliul, Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă, agențiile Uniunii, statele terțe și organizațiile internaționale pot avea acces la serviciul public reglementat oferit de sistemul global de navigație prin satelit stabilit în cadrul programului Galileo. În special, în articolul 6 din Decizia nr. 1104/2011/UE se prevede că CMSG asigură interfața operațională dintre autoritățile competente ale serviciilor publice reglementate, Consiliu și Înaltul Reprezentant și centrele de control,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Prezenta decizie stabilește responsabilitățile care urmează a fi exercitate de Consiliu și Înaltul Reprezentant:

| (a) | pentru a preveni o amenințare la adresa securității Uniunii sau a unuia sau mai multor state membre ale acesteia sau a diminua prejudiciile aduse intereselor esențiale ale Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre ale acesteia rezultate din desfășurarea, funcționarea sau utilizarea sistemelor stabilite și a serviciilor furnizate în cadrul componentelor programului spațial al Uniunii (denumit în continuare „programul”); sau |
| --- | --- |

(a)

pentru a preveni o amenințare la adresa securității Uniunii sau a unuia sau mai multor state membre ale acesteia sau a diminua prejudiciile aduse intereselor esențiale ale Uniunii sau ale unuia sau mai multor state membre ale acesteia rezultate din desfășurarea, funcționarea sau utilizarea sistemelor stabilite și a serviciilor furnizate în cadrul componentelor programului spațial al Uniunii (denumit în continuare „programul”); sau

| (b) | în cazul unei amenințări la adresa funcționării oricăruia dintre respectivele sisteme sau la adresa furnizării respectivelor servicii. |
| --- | --- |

(b)

în cazul unei amenințări la adresa funcționării oricăruia dintre respectivele sisteme sau la adresa furnizării respectivelor servicii.

(2)   La punerea în aplicare a prezentei decizii, se ține seama în mod corespunzător de diferențele dintre componentele programului, în special în ceea ce privește autoritatea și controlul statelor membre asupra senzorilor, sistemelor sau altor capacități relevante pentru program.

Articolul 2

(1)   În cazul unei astfel de amenințări, statele membre, Comisia, Agenția Uniunii Europene pentru Programul spațial (denumită în continuare „agenția”) sau, după caz, orice structură de monitorizare a securității desemnată în conformitate cu articolul 34 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/696 ( „structura desemnată să monitorizeze securitatea”) informează imediat Înaltul Reprezentant cu privire la toate elementele pe care le au la dispoziție și pe care le consideră pertinente.

(2)   Înaltul Reprezentant informează imediat Consiliul cu privire la amenințare și la impactul ei potențial asupra securității Uniunii sau a unuia sau mai multor state membre ale acesteia și asupra funcționării sistemelor sau a furnizării serviciilor vizate.

Articolul 3

(1)   Consiliul, hotărând în unanimitate pe baza unei propuneri din partea Înaltului Reprezentant, decide cu privire la instrucțiunile necesare adresate agenției sau oricărei structuri desemnate să monitorizeze securitatea, după caz.

(2)   Agenția sau structura relevantă desemnată să monitorizeze securitatea și Comisia oferă consiliere Înaltului Reprezentant cu privire la impactul mai amplu pe care este probabil să îl aibă asupra sistemelor stabilite și serviciilor furnizate în cadrul componentelor programului oricare dintre instrucțiunile pe care Înaltul Reprezentant intenționează să le propună Consiliului în temeiul alineatului (1).

(3)   Propunerea Înaltului Reprezentant menționată la alineatul (1) include o evaluare a impactului instrucțiunilor propuse.

(4)   Comitetul politic și de securitate (COPS) prezintă un aviz Consiliului cu privire la oricare dintre instrucțiunile propuse, după caz.

Articolul 4

(1)   În cazul în care urgența situației impune o acțiune imediată înaintea adoptării unei decizii de către Consiliu în temeiul articolului 3 alineatul (1), Înaltul Reprezentant este autorizat să emită instrucțiunile provizorii necesare către agenție sau către structura relevantă desemnată să monitorizeze securitatea. Înaltul Reprezentant poate dispune ca secretarul general al Serviciului European de Acțiune Externă să emită, în numele Înaltului Reprezentant, astfel de instrucțiuni către agenție sau către structura relevantă desemnată să monitorizeze securitatea.

(2)   Înaltul Reprezentant informează imediat Consiliul și Comisia cu privire la orice instrucțiune emisă în temeiul alineatului (1).

(3)   Consiliul confirmă, modifică sau revocă instrucțiunile provizorii ale Înaltului Reprezentant cât mai curând posibil.

(4)   Înaltul Reprezentant reexaminează în permanență instrucțiunile provizorii respective, le modifică, după caz, sau le revocă dacă nu mai este necesară o acțiune imediată. În orice caz, instrucțiunile provizorii expiră în termen de patru săptămâni de la emitere sau pe baza unei decizii a Consiliului în temeiul alineatului (3).

Articolul 5

(1)   În termen de un an de la data la care comitetul reunit în configurația de securitate, constituit în temeiul articolului 107 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2021/696, a stabilit, pe baza analizei riscurilor și amenințărilor realizate de Comisie în temeiul articolului 34 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/696, în conformitate cu procedura menționată la articolul 107 alineatul (3) din regulamentul menționat, dacă un sistem stabilit sau un serviciu furnizat, sau ambele, în cadrul unei componente specifice a programului este sensibil din punctul de vedere al securității, Înaltul Reprezentant pregătește și transmite spre aprobare către COPS procedurile operaționale necesare pentru punerea concretă în aplicare a dispozițiilor stabilite în prezenta decizie în ceea ce privește sistemul sau serviciul vizat, sau ambele. În acest scop, Înaltul Reprezentant este sprijinit, după caz, de experți din statele membre, de Comisie, de agenție și de structura relevantă desemnată să monitorizeze securitatea.

(2)   Procedurile operaționale menționate la alineatul (1) pot include instrucțiuni predefinite care urmează să fie puse în aplicare de agenție sau, după caz, de orice structură relevantă desemnată să monitorizeze securitatea.

(3)   Procedurile operaționale se reexaminează de către Înaltul Reprezentant cel puțin o dată la fiecare doi ani, în special pe baza unui proces de analiză a experienței dobândite în urma unui exercițiu anual privind punerea în aplicare a prezentei decizii, sau la cererea unui stat membru și sunt transmise către COPS spre aprobare.

(4)   Înaltul Reprezentant informează COPS cel puțin o dată pe an cu privire la activitățile în curs desfășurate în vederea punerii concrete în aplicare a prezentei decizii.

Articolul 6

(1)   În conformitate cu acordurile internaționale încheiate de Uniune sau de Uniune și de statele sale membre, inclusiv cele care acordă acces la serviciul public reglementat în temeiul articolului 3 alineatul (5) din Decizia nr. 1104/2011/UE, Înaltul Reprezentant are competența de a încheia acorduri administrative cu state terțe privind cooperarea în scopul punerii în aplicare a prezentei decizii. Astfel de acorduri fac obiectul aprobării de către Consiliu, care hotărăște în unanimitate.

(2)   În cazul în care astfel de acorduri impun accesul la informații clasificate ale Uniunii, comunicarea sau schimbul de informații clasificate se aprobă în conformitate cu normele de securitate aplicabile.

Articolul 7

Consiliul reexaminează și, dacă este necesar, modifică normele și procedurile stabilite prin prezenta decizie în termen de cel mult trei ani de la data intrării sale în vigoare sau la solicitarea unui stat membru.

Articolul 8

Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a prezentei decizii în domeniul lor de responsabilitate, în conformitate, printre altele, cu articolul 34 alineatul (6) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/696. În acest scop, statele membre desemnează unul sau mai multe puncte de contact pentru a sprijini gestionarea operațională a unei amenințări. Puncte de contact desemnate pot fi persoane fizice sau juridice.

Articolul 9

Decizia 2014/496/PESC se abrogă.

Procedurile operaționale elaborate în temeiul Deciziei 2014/496/PESC în ceea ce privește sistemul Galileo rămân aplicabile până în momentul actualizării lor în temeiul prezentei decizii.

Articolul 10

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Adoptată la Bruxelles, 30 aprilie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Decizia 2014/496/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 privind aspecte ale desfășurării, funcționării și utilizării Sistemului Global de Navigație prin Satelit European care afectează securitatea Uniunii Europene și de abrogare a Acțiunii comune 2004/552/PESC (JO L 219, 25.7.2014, p. 53).

1

(2)  Regulamentul (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului spațial al Uniunii și a Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 912/2010, (UE) nr. 1285/2013 și (UE) nr. 377/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE (a se vedea pagina 69 din prezentul Jurnal Oficial).

2

(3)  Decizia nr. 1104/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind modalitățile de acces la serviciul public reglementat oferit de sistemul global de radionavigație prin satelit constituit în cadrul programului Galileo (JO L 287, 4.11.2011, p. 1).

3

---