# Den Europæiske Unions L 35/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 35 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang1. februar 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 35

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang1. februar 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for ændringerne af bilag 14-A og 14-B og ændringerne af tillæg 2-C-1 og 2-C-2 til aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab | 1 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2021/104 af 24. januar 2020 om SA. 39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) — Påstået ulovlig støtte til AS Tartu Agro
  (meddelt under nummer C(2020) 252) | 2 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/105 af 28. januar 2021 om forlængelse af den foranstaltning, som den danske miljøstyrelse har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2021) 375) | 23 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/106 af 28. januar 2021 om forlængelse af den foranstaltning, som Frankrigs ministerium for økologisk omstilling har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af desinfektionsmidler, der indeholder propan-2-ol, jf. artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2021) 380) | 25 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/107 af 28. januar 2021 om forlængelse af den foranstaltning, som det svenske kemikalieagentur har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2021) 401) | 27 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/108 af 28. januar 2021 om forlængelse af den foranstaltning, som det ungarske nationale folkesundhedscenter har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2021) 403) | 29 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Afgørelse nr. 1/2021 vedtaget af Det Blandede Udvalg inden for rammerne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab af 25. januar 2021 om ændring af bilag 14-A og 14-B om geografiske betegnelser [2021/109] | 31 |
| | * | Afgørelse nr. 2/2021 vedtaget af Det Blandede Udvalg, der er nedsat ved aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab den 25. januar 2021 om ændring af tillæg 2-C-1 og 2-C-2 til bilag 2-C om motorkøretøjer og reservedele [2021/110] | 42 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for ændringerne af bilag 14-A og 14-B og ændringerne af tillæg 2-C-1 og 2-C-2 til aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab

1

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2021/104 af 24. januar 2020 om SA. 39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) — Påstået ulovlig støtte til AS Tartu Agro
  (meddelt under nummer C(2020) 252)

(meddelt under nummer C(2020) 252)

2

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/105 af 28. januar 2021 om forlængelse af den foranstaltning, som den danske miljøstyrelse har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2021) 375)

(meddelt under nummer C(2021) 375)

23

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/106 af 28. januar 2021 om forlængelse af den foranstaltning, som Frankrigs ministerium for økologisk omstilling har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af desinfektionsmidler, der indeholder propan-2-ol, jf. artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2021) 380)

(meddelt under nummer C(2021) 380)

25

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/107 af 28. januar 2021 om forlængelse af den foranstaltning, som det svenske kemikalieagentur har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2021) 401)

(meddelt under nummer C(2021) 401)

27

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/108 af 28. januar 2021 om forlængelse af den foranstaltning, som det ungarske nationale folkesundhedscenter har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012
  (meddelt under nummer C(2021) 403)

(meddelt under nummer C(2021) 403)

29

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Afgørelse nr. 1/2021 vedtaget af Det Blandede Udvalg inden for rammerne af aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab af 25. januar 2021 om ændring af bilag 14-A og 14-B om geografiske betegnelser [2021/109]

31

*

Afgørelse nr. 2/2021 vedtaget af Det Blandede Udvalg, der er nedsat ved aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab den 25. januar 2021 om ændring af tillæg 2-C-1 og 2-C-2 til bilag 2-C om motorkøretøjer og reservedele [2021/110]

42

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til protokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union ( EUT L 441 af 30.12.2020 ) | 50 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til protokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union ( EUT L 441 af 30.12.2020 )

( EUT L 441 af 30.12.2020 )

50

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 1.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 35/1

---

Meddelelse om ikrafttrædelsesdatoen for ændringerne af bilag 14-A og 14-B og ændringerne af tillæg 2-C-1 og 2-C-2 til aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab

Ændringerne af bilag 14-A og 14-B og ændringerne af tillæg 2-C-1 og 2-C-2 til bilag 2-C til aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (1), der blev undertegnet i Tokyo den 17. juli 2018, trådte i kraft den 1. februar 2021.

1

---

(1)  
  EUT L 330 af 27.12.2018, s. 3.

1

---

AFGØRELSER

| 1.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 35/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 35/2

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2021/104

af 24. januar 2020

om SA. 39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) — Påstået ulovlig støtte til AS Tartu Agro

(meddelt under nummer C(2020) 252)

(Kun den estiske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og navnlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særligt artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1), og,

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Den 27. februar 2017 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i ovennævnte sag (»åbningsafgørelsen«). Åbningsafgørelsen var baseret på den klage vedrørende påstået ulovlig statsstøtte ydet til AS Tartu Agro (i det følgende benævnt »AS Tartu Agro«) af det estiske landbrugsministerium (i det følgende benævnt »ministeriet«), der blev indgivet ved klagerens brev til Kommissionen af 24. juli 2014, som blev registreret i Kommissionen den 28. juli 2014. Kommissionen videresendte klagen til de estiske myndigheder den 14. august 2014 og opfordrede dem til at indsende oplysninger og fremsætte bemærkninger til klagerens påstande. De estiske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger den 3. oktober 2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. februar 2017 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) i ovennævnte sag (»åbningsafgørelsen«). Åbningsafgørelsen var baseret på den klage vedrørende påstået ulovlig statsstøtte ydet til AS Tartu Agro (i det følgende benævnt »AS Tartu Agro«) af det estiske landbrugsministerium (i det følgende benævnt »ministeriet«), der blev indgivet ved klagerens brev til Kommissionen af 24. juli 2014, som blev registreret i Kommissionen den 28. juli 2014. Kommissionen videresendte klagen til de estiske myndigheder den 14. august 2014 og opfordrede dem til at indsende oplysninger og fremsætte bemærkninger til klagerens påstande. De estiske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger den 3. oktober 2014.

| (2) | Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (3) | Den 21. april 2017 indgav de estiske myndigheder deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(3)

Den 21. april 2017 indgav de estiske myndigheder deres bemærkninger.

| (4) | Kommissionen modtog to sæt bemærkninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger blev videresendt til de estiske myndigheder den 10. maj 2017 (klagerens bemærkninger) og den 12. maj 2017 (AS Tartu Agros bemærkninger). De estiske myndigheder fremsendte deres bemærkninger til klagerens brev den 28. juni 2018. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen modtog to sæt bemærkninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger blev videresendt til de estiske myndigheder den 10. maj 2017 (klagerens bemærkninger) og den 12. maj 2017 (AS Tartu Agros bemærkninger). De estiske myndigheder fremsendte deres bemærkninger til klagerens brev den 28. juni 2018.

| (5) | Den 11. juni 2017 indgav klageren yderligere bemærkninger, der omfattede fem bilag. Da tre af disse bilag ikke kunne åbnes, indsendte klageren dem igen den 19. juni 2017. Disse bemærkninger blev videresendt til de estiske myndigheder den 3. juli 2017. De estiske myndigheder indgav deres bemærkninger den 21. juli 2017. |
| --- | --- |

(5)

Den 11. juni 2017 indgav klageren yderligere bemærkninger, der omfattede fem bilag. Da tre af disse bilag ikke kunne åbnes, indsendte klageren dem igen den 19. juni 2017. Disse bemærkninger blev videresendt til de estiske myndigheder den 3. juli 2017. De estiske myndigheder indgav deres bemærkninger den 21. juli 2017.

| (6) | AS Tartu Agro kontaktede Kommissionen ved brev af 30. august 2017, som blev besvaret ved brev af 11. september 2017. |
| --- | --- |

(6)

AS Tartu Agro kontaktede Kommissionen ved brev af 30. august 2017, som blev besvaret ved brev af 11. september 2017.

| (7) | Klageren kontaktede Kommissionens tjenestegrene ved brev af 9. januar 2018, 30. januar 2019 og 14. juli 2019, som Kommissionens tjenestegrene besvarede ved brev af henholdsvis 7. februar 2018, 1. marts 2019 og 17. juli 2019. |
| --- | --- |

(7)

Klageren kontaktede Kommissionens tjenestegrene ved brev af 9. januar 2018, 30. januar 2019 og 14. juli 2019, som Kommissionens tjenestegrene besvarede ved brev af henholdsvis 7. februar 2018, 1. marts 2019 og 17. juli 2019.

| (8) | Der blev afholdt en telekonference med de estiske myndigheder den 7. februar 2019. |
| --- | --- |

(8)

Der blev afholdt en telekonference med de estiske myndigheder den 7. februar 2019.

| (9) | Kommissionen sendte en anmodning om yderligere oplysninger til de estiske myndigheder den 15. februar 2019, som de estiske myndigheder besvarede ved brev af 17. april 2019. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen sendte en anmodning om yderligere oplysninger til de estiske myndigheder den 15. februar 2019, som de estiske myndigheder besvarede ved brev af 17. april 2019.

2.   BESKRIVELSE

BESKRIVELSE

2.1.   Støttemodtageren

Støttemodtageren

| (10) | AS Tartu Agro (»AS Tartu Agro«, oprindeligt »Tartu State Farm«) er i dag et anpartsselskab, som producerer mælk, kød og korn. Indtægterne fra salg udgjorde i 2017 [... (*1)] mio. EUR. Produktionen af mælk var på [...] ton i 2017 (som bidrog med [...] til indtægterne fra salg, dvs. [...] mio. EUR). Den samlede produktion af oksekød var på [...] ton i 2017. Produktionen af korn var på [...] ton. AS Tartu Agro havde 126 ansatte i 2017. AS Tartu Agro nettoindkomst var på 1,1 mio. EUR i 2017. |
| --- | --- |

(10)

AS Tartu Agro (»AS Tartu Agro«, oprindeligt »Tartu State Farm«) er i dag et anpartsselskab, som producerer mælk, kød og korn. Indtægterne fra salg udgjorde i 2017 [... (*1)] mio. EUR. Produktionen af mælk var på [...] ton i 2017 (som bidrog med [...] til indtægterne fra salg, dvs. [...] mio. EUR). Den samlede produktion af oksekød var på [...] ton i 2017. Produktionen af korn var på [...] ton. AS Tartu Agro havde 126 ansatte i 2017. AS Tartu Agro nettoindkomst var på 1,1 mio. EUR i 2017.

*1

| (11) | AS Tartu Agro er efterfølgeren til et statslandbrug, der blev oprettet ved beslutning truffet af Estlands øverste råd i 1992 (3), med henblik på dyrkning af frø og forskning i husdyrbesætninger. I 1997 blev statslandbruget omdannet til det statsligt ejede aktieselskab AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(11)

AS Tartu Agro er efterfølgeren til et statslandbrug, der blev oprettet ved beslutning truffet af Estlands øverste råd i 1992 (3), med henblik på dyrkning af frø og forskning i husdyrbesætninger. I 1997 blev statslandbruget omdannet til det statsligt ejede aktieselskab AS Tartu Agro.

3

| (12) | I august 2001 besluttede staten at sælge aktierne i AS Tartu Agro. Den 2. oktober 2001 blev AS Tartu Agro solgt til OÜ Tartland på grundlag af resultaterne af en begrænset udbudsprocedure. |
| --- | --- |

(12)

I august 2001 besluttede staten at sælge aktierne i AS Tartu Agro. Den 2. oktober 2001 blev AS Tartu Agro solgt til OÜ Tartland på grundlag af resultaterne af en begrænset udbudsprocedure.

2.2.   Foranstaltningen

Foranstaltningen

| (13) | Ifølge klageren har ministeriet ydet ulovlig statsstøtte til AS Tartu Agro i form af bortforpagtning af landbrugsjord til en sats, der angiveligt har ligget under markedsprisen siden 2000 (»foranstaltningen«). |
| --- | --- |

(13)

Ifølge klageren har ministeriet ydet ulovlig statsstøtte til AS Tartu Agro i form af bortforpagtning af landbrugsjord til en sats, der angiveligt har ligget under markedsprisen siden 2000 (»foranstaltningen«).

| (14) | Den 16. november 2000 underskrev ministeriet og AS Tartu Agro en aftale om forpagtning af visse landbrugsjordlodder (betragtning 8 til åbningsafgørelsen). Jordlodderne omfattede 3 089,17 hektar (»ha«) beliggende i Tähtvere kommune i Tartu. Republikken Estland ejer jorden. OÜ Tartland overtog forpagtningsaftalen, da det købte AS Tartu Agro i 2001. |
| --- | --- |

(14)

Den 16. november 2000 underskrev ministeriet og AS Tartu Agro en aftale om forpagtning af visse landbrugsjordlodder (betragtning 8 til åbningsafgørelsen). Jordlodderne omfattede 3 089,17 hektar (»ha«) beliggende i Tähtvere kommune i Tartu. Republikken Estland ejer jorden. OÜ Tartland overtog forpagtningsaftalen, da det købte AS Tartu Agro i 2001.

| (15) | Beslutningen om at indgå forpagtningsaftalen med AS Tartu Agro blev truffet på grundlag af resultaterne af en begrænset udbudsprocedure. Formålet med udbudsproceduren var at opstille en liste over forhåndsudvalgte kandidater ud fra en række udvælgelseskriterier fastsat i en offentliggjort udbudsbekendtgørelse. De forhåndsudvalgte kandidater ville derpå være berettigede til at forhandle om de yderligere betingelser, der skulle fastsættes i forpagtningsaftalen (»den begrænsede forhandling«). |
| --- | --- |

(15)

Beslutningen om at indgå forpagtningsaftalen med AS Tartu Agro blev truffet på grundlag af resultaterne af en begrænset udbudsprocedure. Formålet med udbudsproceduren var at opstille en liste over forhåndsudvalgte kandidater ud fra en række udvælgelseskriterier fastsat i en offentliggjort udbudsbekendtgørelse. De forhåndsudvalgte kandidater ville derpå være berettigede til at forhandle om de yderligere betingelser, der skulle fastsættes i forpagtningsaftalen (»den begrænsede forhandling«).

| (16) | Udbuddet blev offentliggjort i de officielle meddelelser den 6. juli 2000 efter anmodning fra ministeriet. Genstanden for forpagtningsaftalen var den landbrugsjord, der er omhandlet i betragtning 14. Udbudsbekendtgørelsen indeholdt en betingelse om, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres. Fristen for indgivelse af tilbud var den 26. juli 2000. |
| --- | --- |

(16)

Udbuddet blev offentliggjort i de officielle meddelelser den 6. juli 2000 efter anmodning fra ministeriet. Genstanden for forpagtningsaftalen var den landbrugsjord, der er omhandlet i betragtning 14. Udbudsbekendtgørelsen indeholdt en betingelse om, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres. Fristen for indgivelse af tilbud var den 26. juli 2000.

| (17) | Ifølge udbudsbekendtgørelsen skulle deltagerne indgive i) en ansøgning, ii) en kvittering for betaling af deltagelsesgebyret på 1 000 EEK, iii) et tilbud på forpagtningsafgiften og iv) en forretningsplan (»udvælgelseskriterierne«). |
| --- | --- |

(17)

Ifølge udbudsbekendtgørelsen skulle deltagerne indgive i) en ansøgning, ii) en kvittering for betaling af deltagelsesgebyret på 1 000 EEK, iii) et tilbud på forpagtningsafgiften og iv) en forretningsplan (»udvælgelseskriterierne«).

| (18) | To virksomheder afgav tilbud: AS Tartu Agro og Aiu Põllumajanduse OÜ. |
| --- | --- |

(18)

To virksomheder afgav tilbud: AS Tartu Agro og Aiu Põllumajanduse OÜ.

| (19) | Beslutningen om, hvilke kandidater der var kvalificeret til at deltage i den begrænsede forhandling, blev truffet den 27. juli 2000. Et evalueringspanel vurderede de afgivne tilbud og udarbejdede referater af resultatet af vurderingen. Ifølge disse referater (4) blev det besluttet, at der skulle indledes forhandlinger med AS Tartu Agro, og at den anden tilbudsgiver — Aiu Põllumajanduse OÜ — skulle udelukkes fra forhandlingerne. |
| --- | --- |

(19)

Beslutningen om, hvilke kandidater der var kvalificeret til at deltage i den begrænsede forhandling, blev truffet den 27. juli 2000. Et evalueringspanel vurderede de afgivne tilbud og udarbejdede referater af resultatet af vurderingen. Ifølge disse referater (4) blev det besluttet, at der skulle indledes forhandlinger med AS Tartu Agro, og at den anden tilbudsgiver — Aiu Põllumajanduse OÜ — skulle udelukkes fra forhandlingerne.

4

| (20) | Ifølge evalueringspanelets referat havde AS Tartu Agro indgivet de dokumenter, der krævedes i udbudsbekendtgørelsen (jf. betragtning 17). Den tilbudte forpagtningsafgift var på 10 000 EEK (ca. 639 EUR) om året, dvs. 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha). AS Tartu Agro tilbød også at betale grundskylden på 85 000 EEK (ca. 5 432 EUR) og at foretage investeringer på op til 5 mio. EEK (ca. 320 000 EUR) om året. AS Tartu Agro tilbød at indgå forpagtningsaftalen for en periode på 10-25 år. |
| --- | --- |

(20)

Ifølge evalueringspanelets referat havde AS Tartu Agro indgivet de dokumenter, der krævedes i udbudsbekendtgørelsen (jf. betragtning 17). Den tilbudte forpagtningsafgift var på 10 000 EEK (ca. 639 EUR) om året, dvs. 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha). AS Tartu Agro tilbød også at betale grundskylden på 85 000 EEK (ca. 5 432 EUR) og at foretage investeringer på op til 5 mio. EEK (ca. 320 000 EUR) om året. AS Tartu Agro tilbød at indgå forpagtningsaftalen for en periode på 10-25 år.

| (21) | Evalueringspanelets referat viser endvidere, at den anden tilbudsgiver, Aiu Põllumajanduse OÜ, også havde indgivet en ansøgning. Virksomhedens beslutning om at deltage i udbuddet og dens bevis for registrering i det estiske centrale handelsregister var imidlertid ikke vedlagt ansøgningen. Forretningsplanen blev desuden ikke anset for at opfylde visse krav til analyse og planer. Den tilbudte forpagtningsafgift var på 200 EEK/ha (ca. 12,78 EUR/ha) pr. år. |
| --- | --- |

(21)

Evalueringspanelets referat viser endvidere, at den anden tilbudsgiver, Aiu Põllumajanduse OÜ, også havde indgivet en ansøgning. Virksomhedens beslutning om at deltage i udbuddet og dens bevis for registrering i det estiske centrale handelsregister var imidlertid ikke vedlagt ansøgningen. Forretningsplanen blev desuden ikke anset for at opfylde visse krav til analyse og planer. Den tilbudte forpagtningsafgift var på 200 EEK/ha (ca. 12,78 EUR/ha) pr. år.

| (22) | Dette var baggrunden for beslutningen om at udelukke Aiu Põllumajanduse OÜ og indlede forhandlinger med AS Tartu Agro. |
| --- | --- |

(22)

Dette var baggrunden for beslutningen om at udelukke Aiu Põllumajanduse OÜ og indlede forhandlinger med AS Tartu Agro.

| (23) | I lyset af forhandlingerne blev AS Tartu Agro anmodet om at fremlægge en redegørelse for det årlige investeringsniveau, herunder en detaljeret liste over de årlige investeringer. |
| --- | --- |

(23)

I lyset af forhandlingerne blev AS Tartu Agro anmodet om at fremlægge en redegørelse for det årlige investeringsniveau, herunder en detaljeret liste over de årlige investeringer.

2.3.   Forpagtningsaftalen

Forpagtningsaftalen

| (24) | Den 16. november 2000 underskrev ministeriet og AS Tartu Agro en forpagtningsaftale for en periode på 25 år. |
| --- | --- |

(24)

Den 16. november 2000 underskrev ministeriet og AS Tartu Agro en forpagtningsaftale for en periode på 25 år.

| (25) | Forpagtningsafgiften blev aftalt til 10 000 EEK (ca. 639 EUR) om året, dvs. 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha). |
| --- | --- |

(25)

Forpagtningsafgiften blev aftalt til 10 000 EEK (ca. 639 EUR) om året, dvs. 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha).

| (26) | I henhold til forpagtningsaftalen skulle AS Tartu Agro dække omkostningerne til vedligeholdelse og forbedring af jordlodderne, herunder i) årlige investeringer på 400 000 EEK (ca. 25 565 EUR eller 8,28 EUR/ha) til drænsystemer, ii) udgifter til vedligeholdelse af jorden og forbedring af jordbundens kvalitet på i alt 3 981 100 EEK (ca. 254 444 EUR), herunder udgifter til eksempelvis plantebeskyttelse (820 000 EEK), mineralske og organiske gødningsstoffer (i alt 3 100 000 EEK), kalk (20 000 EEK) og vedligeholdelse af vejsider (41 000 EEK), og iii) betaling af alle skatter og afgifter. |
| --- | --- |

(26)

I henhold til forpagtningsaftalen skulle AS Tartu Agro dække omkostningerne til vedligeholdelse og forbedring af jordlodderne, herunder i) årlige investeringer på 400 000 EEK (ca. 25 565 EUR eller 8,28 EUR/ha) til drænsystemer, ii) udgifter til vedligeholdelse af jorden og forbedring af jordbundens kvalitet på i alt 3 981 100 EEK (ca. 254 444 EUR), herunder udgifter til eksempelvis plantebeskyttelse (820 000 EEK), mineralske og organiske gødningsstoffer (i alt 3 100 000 EEK), kalk (20 000 EEK) og vedligeholdelse af vejsider (41 000 EEK), og iii) betaling af alle skatter og afgifter.

| (27) | Forpagtningsaftalen er blevet ændret flere gange (betragtning 24 og 25 til åbningsafgørelsen). Forpagtningsafgiften er blevet tilpasset tre gange: Den 14. januar 2005 blev den forhøjet til 80 000 EEK (5 113 EUR), den 21. marts 2007 blev den forhøjet til 250 000 EEK (15 978 EUR), og den 12. maj 2009 blev den forhøjet til 416 600 EEK (26 626 EUR), 136 EEK/ha (8,69 EUR/ha). Forpagtningsaftalen er stadig gyldig. |
| --- | --- |

(27)

Forpagtningsaftalen er blevet ændret flere gange (betragtning 24 og 25 til åbningsafgørelsen). Forpagtningsafgiften er blevet tilpasset tre gange: Den 14. januar 2005 blev den forhøjet til 80 000 EEK (5 113 EUR), den 21. marts 2007 blev den forhøjet til 250 000 EEK (15 978 EUR), og den 12. maj 2009 blev den forhøjet til 416 600 EEK (26 626 EUR), 136 EEK/ha (8,69 EUR/ha). Forpagtningsaftalen er stadig gyldig.

2.4.   Ekspertrapporten

Ekspertrapporten

| (28) | Med hensyn til det forpagtede areal indgav de estiske myndigheder den 1. februar 2016 en rapport om resultatet af en uafhængig ekspertundersøgelse af forpagtningsafgifterne for landbrugsjord i Estland udført af en privat ejendomsvirksomhed, Uus Maa Tartu büroo OÜ (»Uus Maa-rapporten«). I Uus Maa-rapporten blev de 23 jordlodder, der er omfattet af forpagtningsaftalen, vurderet. |
| --- | --- |

(28)

Med hensyn til det forpagtede areal indgav de estiske myndigheder den 1. februar 2016 en rapport om resultatet af en uafhængig ekspertundersøgelse af forpagtningsafgifterne for landbrugsjord i Estland udført af en privat ejendomsvirksomhed, Uus Maa Tartu büroo OÜ (»Uus Maa-rapporten«). I Uus Maa-rapporten blev de 23 jordlodder, der er omfattet af forpagtningsaftalen, vurderet.

| (29) | Ifølge denne rapport er jordloddernes jordbundskvalitet gennemsnitlig sammenlignet med jordbundskvaliteten i Estland i almindelighed. Alle jordlodderne har direkte adgang til offentlig vej. Der er ingen begrænsninger for jordlodderne (f.eks. ingen lodder med mange elmaster, vådområder eller skovdækkede områder), som i væsentlig grad vil begrænse landbrugets produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(29)

Ifølge denne rapport er jordloddernes jordbundskvalitet gennemsnitlig sammenlignet med jordbundskvaliteten i Estland i almindelighed. Alle jordlodderne har direkte adgang til offentlig vej. Der er ingen begrænsninger for jordlodderne (f.eks. ingen lodder med mange elmaster, vådområder eller skovdækkede områder), som i væsentlig grad vil begrænse landbrugets produktionskapacitet.

| (30) | Den vurdering, der blev anvendt i rapporten, var baseret på en salgssammenligning, dvs. en metode, hvor salgsprisen for en ejendom sammenlignes med andre ejendomme af samme type. |
| --- | --- |

(30)

Den vurdering, der blev anvendt i rapporten, var baseret på en salgssammenligning, dvs. en metode, hvor salgsprisen for en ejendom sammenlignes med andre ejendomme af samme type.

| (31) | Ifølge Uus Maa-rapporten svingede forpagtningsafgiften for landbrugsjord i Tartumaa mellem 6-10 EUR/ha i perioden 2000-2004. Inden Estland blev medlem af EU i 2004 og fik adgang til landbrugsstøtte, var der indgået enkelte forpagtningsaftaler vedrørende dyrkede arealer. De eksisterende forpagtningsaftaler var i overvejende grad bredt formuleret, og vilkårene og betingelserne var generelt uden specifikke nuancer. Aftalerne blev generelt indgået for op til fem år og indeholdt ingen årlig forhøjelse af forpagtningsafgiften. Der blev ikke betalt forpagtningsafgift for tørvejord, inddæmmet jord og oversvømmelsesområder (også kaldet »øvrige arealer«). De var ikke ejendomme til bortforpagtning. |
| --- | --- |

(31)

Ifølge Uus Maa-rapporten svingede forpagtningsafgiften for landbrugsjord i Tartumaa mellem 6-10 EUR/ha i perioden 2000-2004. Inden Estland blev medlem af EU i 2004 og fik adgang til landbrugsstøtte, var der indgået enkelte forpagtningsaftaler vedrørende dyrkede arealer. De eksisterende forpagtningsaftaler var i overvejende grad bredt formuleret, og vilkårene og betingelserne var generelt uden specifikke nuancer. Aftalerne blev generelt indgået for op til fem år og indeholdt ingen årlig forhøjelse af forpagtningsafgiften. Der blev ikke betalt forpagtningsafgift for tørvejord, inddæmmet jord og oversvømmelsesområder (også kaldet »øvrige arealer«). De var ikke ejendomme til bortforpagtning.

| (32) | I perioden 2005-2009 steg den årlige forpagtningsafgift for landbrugsjord i Tartumaa til 10-20 EUR/ha. Forpagtningsaftalerne begyndte at indeholde bestemmelser om vedligeholdelse af jordlodderne, f.eks. vedligeholdelse af drænsystemerne. Brugen af gødning, kalktilførsel og vedligeholdelse af vejsider var imidlertid ikke omfattet af forpagtningsaftalerne, da disse aktiviteter generelt hører under forpagterens ansvar og er en del af hans produktionsaktivitet. Forpagtningsaftalerne havde generelt en varighed på fem år. I denne periode var der generelt ikke fastsat en koefficient for stigninger i forpagtningsafgiften, og der blev ikke betalt forpagtningsafgift for øvrige arealer. |
| --- | --- |

(32)

I perioden 2005-2009 steg den årlige forpagtningsafgift for landbrugsjord i Tartumaa til 10-20 EUR/ha. Forpagtningsaftalerne begyndte at indeholde bestemmelser om vedligeholdelse af jordlodderne, f.eks. vedligeholdelse af drænsystemerne. Brugen af gødning, kalktilførsel og vedligeholdelse af vejsider var imidlertid ikke omfattet af forpagtningsaftalerne, da disse aktiviteter generelt hører under forpagterens ansvar og er en del af hans produktionsaktivitet. Forpagtningsaftalerne havde generelt en varighed på fem år. I denne periode var der generelt ikke fastsat en koefficient for stigninger i forpagtningsafgiften, og der blev ikke betalt forpagtningsafgift for øvrige arealer.

| (33) | I perioden 2010-2014 steg de årlige forpagtningsafgifter yderligere og svingede mellem 25-60 EUR/ha. Forpagtningsaftalerne begyndte at omfatte bestemmelser om en automatisk årlig stigning i forpagtningsafgiften på 5 %. De omfattede også bestemmelser om anvendelsen af jorden for at bevare jordbundskvaliteten, f.eks. opfyldelse af agrotekniske krav osv. Forpagtningsaftalerne havde generelt en varighed på fem år. Der var også opstået et forpagtningsmarked for øvrige arealer, som førte til en årlig forpagtningsafgift på ca. 10 EUR/ha. |
| --- | --- |

(33)

I perioden 2010-2014 steg de årlige forpagtningsafgifter yderligere og svingede mellem 25-60 EUR/ha. Forpagtningsaftalerne begyndte at omfatte bestemmelser om en automatisk årlig stigning i forpagtningsafgiften på 5 %. De omfattede også bestemmelser om anvendelsen af jorden for at bevare jordbundskvaliteten, f.eks. opfyldelse af agrotekniske krav osv. Forpagtningsaftalerne havde generelt en varighed på fem år. Der var også opstået et forpagtningsmarked for øvrige arealer, som førte til en årlig forpagtningsafgift på ca. 10 EUR/ha.

| (34) | Uus Maa-rapporten indeholder desuden en vurdering af de øvrige forpligtelser, f.eks. betaling af skatter og afgifter, vedligeholdelse og forbedring af jordlodderne (jf. betragtning 26), som blev pålagt AS Tartu Agro under forpagtningsaftalen. Ifølge rapporten var forpagtningsaftalerne fra begyndelsen af 00'erne ret rudimentære og udtrykt i generelle vendinger. De omhandlede kun pris- og betalingsbetingelser, og forpagterne blev ikke pålagt særlige forpligtelser. |
| --- | --- |

(34)

Uus Maa-rapporten indeholder desuden en vurdering af de øvrige forpligtelser, f.eks. betaling af skatter og afgifter, vedligeholdelse og forbedring af jordlodderne (jf. betragtning 26), som blev pålagt AS Tartu Agro under forpagtningsaftalen. Ifølge rapporten var forpagtningsaftalerne fra begyndelsen af 00'erne ret rudimentære og udtrykt i generelle vendinger. De omhandlede kun pris- og betalingsbetingelser, og forpagterne blev ikke pålagt særlige forpligtelser.

| (35) | Senere (primært fra 2005) blev forpligtelsen for forpagteren til at betale grundskyld og andre skatter og afgifter vedrørende forpagtning føjet til forpagtningsaftalerne. Vedligeholdelsen af drænsystemer og vejsider (løbende vedligeholdelse) er af indlysende årsager blevet medtaget i forpagtningsaftalerne som forpagterens forpligtelser som bruger og begunstiget. |
| --- | --- |

(35)

Senere (primært fra 2005) blev forpligtelsen for forpagteren til at betale grundskyld og andre skatter og afgifter vedrørende forpagtning føjet til forpagtningsaftalerne. Vedligeholdelsen af drænsystemer og vejsider (løbende vedligeholdelse) er af indlysende årsager blevet medtaget i forpagtningsaftalerne som forpagterens forpligtelser som bruger og begunstiget.

| (36) | Ifølge Uus Maa-rapporten er anlægget af et nyt drænsystem en investering i ejerens aktiver. En sådan investering indebærer en betydelig udgift i tillæg til betalingen af forpagtningsafgift og derfor sædvanligvis anført særskilt i forpagtningsaftalerne. I 2010-2011 begyndte man at indsætte bestemmelser om fastlagt anvendelse af jorden og agronomisk fornuftig forvaltning i forpagtningsaftalerne. Sådanne bestemmelser er ikke udtrykt i beløb, men i generelle vendinger, og hver forpagter vælger, hvordan vedkommende vil implementere dem, afhængigt af den afgrøde, der dyrkes, samt beliggenheden og karakteren af den forpagtede jord. |
| --- | --- |

(36)

Ifølge Uus Maa-rapporten er anlægget af et nyt drænsystem en investering i ejerens aktiver. En sådan investering indebærer en betydelig udgift i tillæg til betalingen af forpagtningsafgift og derfor sædvanligvis anført særskilt i forpagtningsaftalerne. I 2010-2011 begyndte man at indsætte bestemmelser om fastlagt anvendelse af jorden og agronomisk fornuftig forvaltning i forpagtningsaftalerne. Sådanne bestemmelser er ikke udtrykt i beløb, men i generelle vendinger, og hver forpagter vælger, hvordan vedkommende vil implementere dem, afhængigt af den afgrøde, der dyrkes, samt beliggenheden og karakteren af den forpagtede jord.

| (37) | Det konkluderes følgelig i Uus Maa-rapporten, at forpagtningsaftaler ikke sædvanligvis indeholdt forpligtelser som dem, der var pålagt AS Tartu Agro, dvs. bestemmelser om investeringer i vedligeholdelsessystemer eller jordforbedring i form af størrelsen af udgifterne til plantebeskyttelse og/eller mineralske og organiske gødningsstoffer, udtrykt i monetære beløb. Ellers omhandler Uus Maa-rapporten ikke forpagtningsaftalen mellem AS Tartu Agro og ministeriet med hensyn til dens løbetid og antallet af forpagtede hektarer. Det anføres dog, at det var vigtigt at bevare den fastlagte anvendelse af jorden, navnlig med hensyn til jordens frugtbarhed, under hensyntagen til aftalens lange løbetid. |
| --- | --- |

(37)

Det konkluderes følgelig i Uus Maa-rapporten, at forpagtningsaftaler ikke sædvanligvis indeholdt forpligtelser som dem, der var pålagt AS Tartu Agro, dvs. bestemmelser om investeringer i vedligeholdelsessystemer eller jordforbedring i form af størrelsen af udgifterne til plantebeskyttelse og/eller mineralske og organiske gødningsstoffer, udtrykt i monetære beløb. Ellers omhandler Uus Maa-rapporten ikke forpagtningsaftalen mellem AS Tartu Agro og ministeriet med hensyn til dens løbetid og antallet af forpagtede hektarer. Det anføres dog, at det var vigtigt at bevare den fastlagte anvendelse af jorden, navnlig med hensyn til jordens frugtbarhed, under hensyntagen til aftalens lange løbetid.

| (38) | Endelig konkluderes det i Uus Maa-rapporten, at aktivets likviditet kan anses for høj i medfør af jordens beliggenhed, størrelse og tilstand, men det påpeges, at vurderingsresultatet er af middel nøjagtighed, og at den faktiske markedsforpagtningsafgift kan variere ± 20 % i forhold til den forpagtningsafgift, der er anført i Uus Maa-rapporten (jf. betragtning 29-37). |
| --- | --- |

(38)

Endelig konkluderes det i Uus Maa-rapporten, at aktivets likviditet kan anses for høj i medfør af jordens beliggenhed, størrelse og tilstand, men det påpeges, at vurderingsresultatet er af middel nøjagtighed, og at den faktiske markedsforpagtningsafgift kan variere ± 20 % i forhold til den forpagtningsafgift, der er anført i Uus Maa-rapporten (jf. betragtning 29-37).

2.5.   Andre kilder til markedspriser

Andre kilder til markedspriser

| (39) | Den 17. april 2019 indgav de estiske myndigheder statistiske oplysninger fra Estlands statistiske kontor (»det statistiske kontor«) om markedsprisen for forpagtning af landbrugsjord. Siden 2009 har det statistiske kontor offentliggjort priserne for forpagtning af landbrugsjord. Det statistiske kontor er et offentligt organ, der indsamler og offentliggør nationale statistikker, herunder forpagtningsafgiften pr. hektar udnyttet landbrugsareal. Den statistiske metode, som det statistiske kontor har anvendt for forpagtningsafgifter for landbrugsjord, er baseret på en metode, der er godkendt af Eurostat (5). De forpagtningsafgifter, der er anført nedenfor, er statistiske gennemsnit.

  Tabel 1


  Forpagtningsafgift for landbrugsjord (EUR/ha).
















  Region | Arealtype | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Estland i alt | Landbrug i alt | 21 | 25 | 26 | 35 | 40 | 48 | 52 | 52 | 58 |
| | Agerjord | | | | | 43 | 50 | 55 | 54 | 60 |
| | Permanente græsarealer | | | | | 30 | 38 | 38 | 40 | 47 |
| Tartu | Landbrug i alt | | | | | 50 | 56 | 63 | 61 | |
| Region | Agerjord | | | | | 52 | 58 | 65 | 61 | |
| | Permanente græsarealer | | | | | 39 | 44 | 45 | 62 | |
| Kilde: www.stat.ee |

(39)

Den 17. april 2019 indgav de estiske myndigheder statistiske oplysninger fra Estlands statistiske kontor (»det statistiske kontor«) om markedsprisen for forpagtning af landbrugsjord. Siden 2009 har det statistiske kontor offentliggjort priserne for forpagtning af landbrugsjord. Det statistiske kontor er et offentligt organ, der indsamler og offentliggør nationale statistikker, herunder forpagtningsafgiften pr. hektar udnyttet landbrugsareal. Den statistiske metode, som det statistiske kontor har anvendt for forpagtningsafgifter for landbrugsjord, er baseret på en metode, der er godkendt af Eurostat (5). De forpagtningsafgifter, der er anført nedenfor, er statistiske gennemsnit.

5

Tabel 1

Tabel 1

Forpagtningsafgift for landbrugsjord (EUR/ha).

Forpagtningsafgift for landbrugsjord (EUR/ha).

Region

Arealtype

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Estland i alt

Estland i alt

Landbrug i alt

21

25

26

35

40

48

52

52

58

Agerjord

43

50

55

54

60

Permanente græsarealer

30

38

38

40

47

Tartu

Tartu

Landbrug i alt

50

56

63

61

Region

Region

Agerjord

52

58

65

61

Permanente græsarealer

39

44

45

62

Kilde: www.stat.ee

Kilde:

2.6.   Begrundelse for indledning af proceduren

Begrundelse for indledning af proceduren

| (40) | I sin åbningsafgørelse kunne Kommissionen ikke udelukke, at den undersøgte foranstaltning kunne udgøre statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen rejste mere specifikt tvivl om, hvorvidt den forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro havde betalt, lå under markedsprisen og dermed gav den pågældende virksomhed en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(40)

I sin åbningsafgørelse kunne Kommissionen ikke udelukke, at den undersøgte foranstaltning kunne udgøre statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen rejste mere specifikt tvivl om, hvorvidt den forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro havde betalt, lå under markedsprisen og dermed gav den pågældende virksomhed en økonomisk fordel.

| (41) | For at kunne undersøge spørgsmålet om, hvorvidt den økonomiske transaktion, der er gennemført af en offentlig enhed, medfører en fordel for modparten, skal det vurderes, om transaktionen blev gennemført i overensstemmelse med de normale markedsforhold. Hvis lejen af aktiver er resultatet af en åben, gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget udbudsprocedure, der overholder principperne om offentlige udbud (6), kan det sædvanligvis antages, at transaktionen er i overensstemmelse med de normale markedsforhold. Kommissionen kunne i åbningsafgørelsen ikke konkludere, at udbudsproceduren var gennemsigtig, ikkediskriminerende eller ubetinget (jf. betragtning 58 til åbningsafgørelsen). Den uafhængige Uus Maa-rapport indgivet af de estiske myndigheder indikerede desuden, at den forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro betalte, lå under markedsprisen. Det kan derfor ikke udelukkes, at AS Tartu Agro er blevet begunstiget. |
| --- | --- |

(41)

For at kunne undersøge spørgsmålet om, hvorvidt den økonomiske transaktion, der er gennemført af en offentlig enhed, medfører en fordel for modparten, skal det vurderes, om transaktionen blev gennemført i overensstemmelse med de normale markedsforhold. Hvis lejen af aktiver er resultatet af en åben, gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget udbudsprocedure, der overholder principperne om offentlige udbud (6), kan det sædvanligvis antages, at transaktionen er i overensstemmelse med de normale markedsforhold. Kommissionen kunne i åbningsafgørelsen ikke konkludere, at udbudsproceduren var gennemsigtig, ikkediskriminerende eller ubetinget (jf. betragtning 58 til åbningsafgørelsen). Den uafhængige Uus Maa-rapport indgivet af de estiske myndigheder indikerede desuden, at den forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro betalte, lå under markedsprisen. Det kan derfor ikke udelukkes, at AS Tartu Agro er blevet begunstiget.

6

| (42) | Fordelen var desuden øjensynligt selektiv, eftersom den omhandlede jord kun bortforpagtes til én virksomhed, AS Tartu Agro. De øvrige betingelser i artikel 107, stk. 1, i TEUF (statsmidler, fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen) lod også til at være opfyldt (jf. betragtning 43-45 og 65-67 til åbningsafgørelsen). |
| --- | --- |

(42)

Fordelen var desuden øjensynligt selektiv, eftersom den omhandlede jord kun bortforpagtes til én virksomhed, AS Tartu Agro. De øvrige betingelser i artikel 107, stk. 1, i TEUF (statsmidler, fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen) lod også til at være opfyldt (jf. betragtning 43-45 og 65-67 til åbningsafgørelsen).

| (43) | Kommissionen satte også spørgsmålstegn ved, om foranstaltningen kunne anses for forenelig med det indre marked, eftersom statsstøtte i form af urimeligt lave forpagtningsafgifter udgør driftsstøtte, idet den reducerer støttemodtagerens normale driftsomkostninger. Driftsstøtte anses for umiddelbart at være uforenelig med det indre marked, særligt i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF (7). |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen satte også spørgsmålstegn ved, om foranstaltningen kunne anses for forenelig med det indre marked, eftersom statsstøtte i form af urimeligt lave forpagtningsafgifter udgør driftsstøtte, idet den reducerer støttemodtagerens normale driftsomkostninger. Driftsstøtte anses for umiddelbart at være uforenelig med det indre marked, særligt i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF (7).

7

3.   ESTLANDS BEMÆRKNINGER

ESTLANDS BEMÆRKNINGER

| (44) | Estland finder, at forpagtningen af landbrugsjord til AS Tartu Agro ikke udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(44)

Estland finder, at forpagtningen af landbrugsjord til AS Tartu Agro ikke udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (45) | Estland bestrider den antagelse, at udbudsproceduren muligvis ikke var gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget udbudsprocedure. |
| --- | --- |

(45)

Estland bestrider den antagelse, at udbudsproceduren muligvis ikke var gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget udbudsprocedure.

| (46) | For det første blev den nationale lovgivning, som den forelå på tidspunktet for forpagtningsaftalens indgåelse, overholdt under udbudsproceduren. Proceduren for forpagtning af statsejet jord var omhandlet i loven om statslige aktiver (8) (Riigivaraseadus) og blev gennemført i overensstemmelse med regeringsbekendtgørelse nr. 285 af 1. august 1995 om godkendelse af reglerne for adgang til at anvende statslige aktiver (Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine) (9) (»reglerne«). |
| --- | --- |

(46)

For det første blev den nationale lovgivning, som den forelå på tidspunktet for forpagtningsaftalens indgåelse, overholdt under udbudsproceduren. Proceduren for forpagtning af statsejet jord var omhandlet i loven om statslige aktiver (8) (Riigivaraseadus) og blev gennemført i overensstemmelse med regeringsbekendtgørelse nr. 285 af 1. august 1995 om godkendelse af reglerne for adgang til at anvende statslige aktiver (Riigivara kasutusse andmise korra kinnitamine) (9) (»reglerne«).

8

9

| (47) | Med hensyn til gennemsigtighed og ikkediskriminering forklarer de estiske myndigheder, at Aiu Põllumajanduse OÜ blev udelukket fra forhandlingerne, fordi virksomheden ikke opfyldte kravene i udbudsbekendtgørelsen (jf. betragtning 21-22). Virksomhedens ansøgning indeholdt nemlig hverken en beslutning truffet af dens bestyrelse om at deltage i udbuddet eller virksomhedens bevis for registrering i handelsregistret, som kunne have dokumenteret virksomhedens retsevne. Det fremgik klart af reglernes punkt 32 og 55, at det var obligatorisk at fremlægge disse dokumenter. Dokumenterne er nødvendige for, at den myndighed, der gennemfører udbuddet, kan forvisse sig om, at den pågældende virksomhed faktisk findes, og at den person, der afgiver tilbuddet, har beføjelse til at repræsentere den juridiske enhed. |
| --- | --- |

(47)

Med hensyn til gennemsigtighed og ikkediskriminering forklarer de estiske myndigheder, at Aiu Põllumajanduse OÜ blev udelukket fra forhandlingerne, fordi virksomheden ikke opfyldte kravene i udbudsbekendtgørelsen (jf. betragtning 21-22). Virksomhedens ansøgning indeholdt nemlig hverken en beslutning truffet af dens bestyrelse om at deltage i udbuddet eller virksomhedens bevis for registrering i handelsregistret, som kunne have dokumenteret virksomhedens retsevne. Det fremgik klart af reglernes punkt 32 og 55, at det var obligatorisk at fremlægge disse dokumenter. Dokumenterne er nødvendige for, at den myndighed, der gennemfører udbuddet, kan forvisse sig om, at den pågældende virksomhed faktisk findes, og at den person, der afgiver tilbuddet, har beføjelse til at repræsentere den juridiske enhed.

| (48) | Aiu Põllumajanduse OÜ indgav ikke disse oplysninger, og ministeriet var derfor nødt til at udelukke den pågældende virksomhed fra udbuddet, jf. reglernes punkt 33. Ifølge de estiske myndigheder var der derfor ikke tale om diskriminering eller mangel på gennemsigtighed i udbudsproceduren. |
| --- | --- |

(48)

Aiu Põllumajanduse OÜ indgav ikke disse oplysninger, og ministeriet var derfor nødt til at udelukke den pågældende virksomhed fra udbuddet, jf. reglernes punkt 33. Ifølge de estiske myndigheder var der derfor ikke tale om diskriminering eller mangel på gennemsigtighed i udbudsproceduren.

| (49) | Med hensyn til forretningsplanen forklarer de estiske myndigheder, at der ikke var specifikke krav herom i 2000, men at en forretningsplan sædvanligvis indeholder elementer, der beskriver en forretningsidé, ressourcer, finansielle prognoser (herunder en cost-benefit-analyse), risikovurdering osv. Kravet om en forretningsplan havde til formål at gøre det muligt at vurdere tilbudsgiverens vision og muligheder for at udnytte landbrugsjorden, herunder lagring af den nationale frøreserve og formering af højtydende frøsorter i overensstemmelse med OECD's standarder, på grundlag af de fremlagte finansielle prognoser. |
| --- | --- |

(49)

Med hensyn til forretningsplanen forklarer de estiske myndigheder, at der ikke var specifikke krav herom i 2000, men at en forretningsplan sædvanligvis indeholder elementer, der beskriver en forretningsidé, ressourcer, finansielle prognoser (herunder en cost-benefit-analyse), risikovurdering osv. Kravet om en forretningsplan havde til formål at gøre det muligt at vurdere tilbudsgiverens vision og muligheder for at udnytte landbrugsjorden, herunder lagring af den nationale frøreserve og formering af højtydende frøsorter i overensstemmelse med OECD's standarder, på grundlag af de fremlagte finansielle prognoser.

| (50) | Ifølge de estiske myndigheder indeholdt AS Tartu Agros forretningsplan de oplysninger, der skulle bruges som beslutningsgrundlag. Den indeholdt en beskrivelse af virksomhedens strategiske mål og forudsætninger for at nå disse mål, oplysninger om virksomhedens finansielle stilling og personale, detaljerede projektbeskrivelser, markedsføringsprincipper, finansielle prognoser og en risikovurdering. |
| --- | --- |

(50)

Ifølge de estiske myndigheder indeholdt AS Tartu Agros forretningsplan de oplysninger, der skulle bruges som beslutningsgrundlag. Den indeholdt en beskrivelse af virksomhedens strategiske mål og forudsætninger for at nå disse mål, oplysninger om virksomhedens finansielle stilling og personale, detaljerede projektbeskrivelser, markedsføringsprincipper, finansielle prognoser og en risikovurdering.

| (51) | Aiu Põllumajanduse OÜ's forretningsplan indeholdt ingen forklaringer af, hvordan virksomhedens vision ville blive realiseret. I vurderingsudvalgets rapport hedder det: »Den indgivne forretningsplan opfylder ikke kravene. Den indeholder overhovedet ingen analyser eller planer. Den tilbudte forpagtningsafgift er 200 EEK/ha, men det fremgår ikke, hvordan betalingen af afgiften garanteres.« De estiske myndigheder fandt derfor, at der ikke var nogen sikkerhed for, at Põllumajanduse OÜ's finansielle stilling, erfaring og kapacitet ville have gjort det muligt for virksomheden at betale den tilbudte afgift i hele forpagtningsaftalens løbetid. Det kunne ligeledes ikke fastlægges, hvordan Aiu Põllumajanduse OÜ kunne garantere, at kravene i udbudsbekendtgørelsen ville blive opfyldt. |
| --- | --- |

(51)

Aiu Põllumajanduse OÜ's forretningsplan indeholdt ingen forklaringer af, hvordan virksomhedens vision ville blive realiseret. I vurderingsudvalgets rapport hedder det: »Den indgivne forretningsplan opfylder ikke kravene. Den indeholder overhovedet ingen analyser eller planer. Den tilbudte forpagtningsafgift er 200 EEK/ha, men det fremgår ikke, hvordan betalingen af afgiften garanteres.« De estiske myndigheder fandt derfor, at der ikke var nogen sikkerhed for, at Põllumajanduse OÜ's finansielle stilling, erfaring og kapacitet ville have gjort det muligt for virksomheden at betale den tilbudte afgift i hele forpagtningsaftalens løbetid. Det kunne ligeledes ikke fastlægges, hvordan Aiu Põllumajanduse OÜ kunne garantere, at kravene i udbudsbekendtgørelsen ville blive opfyldt.

| (52) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt tilbuddet var ubetinget, har de estiske myndigheder anført, at beslutningen om at pålægge et yderligere krav i udbuddet, hvorefter AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle fortsætte, ikke var betinget. Formålet med fastsættelsen af denne betingelse i udbudsbekendtgørelsen var ikke knyttet til AS Tartu Agros aktiviteter som virksomhed, men til dens landbrugsproduktion, dvs. behovet for og forpligtelsen til at formere særligt højtydende frøsorter, som opfylder OECD's standarder, og til at lagre dem for den nationale frøreserve. Ifølge de estiske myndigheder var kravet derfor objektivt begrundet. |
| --- | --- |

(52)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt tilbuddet var ubetinget, har de estiske myndigheder anført, at beslutningen om at pålægge et yderligere krav i udbuddet, hvorefter AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle fortsætte, ikke var betinget. Formålet med fastsættelsen af denne betingelse i udbudsbekendtgørelsen var ikke knyttet til AS Tartu Agros aktiviteter som virksomhed, men til dens landbrugsproduktion, dvs. behovet for og forpligtelsen til at formere særligt højtydende frøsorter, som opfylder OECD's standarder, og til at lagre dem for den nationale frøreserve. Ifølge de estiske myndigheder var kravet derfor objektivt begrundet.

| (53) | De estiske myndigheder har endvidere anført, at kravet om at formere og lagre frø var objektivt og gav alle interesserede parter mulighed for at deltage i udbuddet. Der blev ikke fastsat en specifik metode for deltagerne i udbuddet. Målet var tværtimod at sikre, at et så bredt udsnit af landbrugsbedrifter som muligt kunne deltage i udbuddet. Ministeriet fastsatte derfor ikke tidsmæssige eller geografiske begrænsninger for opfyldelsen af kravet om at fortsætte landbrugsproduktionen, og alle parter, der var interesserede i at deltage i udbuddet, kunne selv vælge, hvordan de ville opfylde forpligtelsen til at formere og lagre de pågældende frøsorter. |
| --- | --- |

(53)

De estiske myndigheder har endvidere anført, at kravet om at formere og lagre frø var objektivt og gav alle interesserede parter mulighed for at deltage i udbuddet. Der blev ikke fastsat en specifik metode for deltagerne i udbuddet. Målet var tværtimod at sikre, at et så bredt udsnit af landbrugsbedrifter som muligt kunne deltage i udbuddet. Ministeriet fastsatte derfor ikke tidsmæssige eller geografiske begrænsninger for opfyldelsen af kravet om at fortsætte landbrugsproduktionen, og alle parter, der var interesserede i at deltage i udbuddet, kunne selv vælge, hvordan de ville opfylde forpligtelsen til at formere og lagre de pågældende frøsorter.

| (54) | Dette krav om formering af frø, der opfylder OECD's standarder, og lagring af dem for den nationale frøreserve blev oprindeligt indført på grundlag af landbrugsministeriets bekendtgørelse nr. 55 af 30. april 1997. Ved denne bekendtgørelse blev forgængeren for AS Tartu Agro — Tartu State Farm — pålagt at formere og lagre frøene. |
| --- | --- |

(54)

Dette krav om formering af frø, der opfylder OECD's standarder, og lagring af dem for den nationale frøreserve blev oprindeligt indført på grundlag af landbrugsministeriets bekendtgørelse nr. 55 af 30. april 1997. Ved denne bekendtgørelse blev forgængeren for AS Tartu Agro — Tartu State Farm — pålagt at formere og lagre frøene.

| (55) | På grundlag af ovenstående finder de estiske myndigheder, at udbudsproceduren blev gennemført på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde og uden betingelser. |
| --- | --- |

(55)

På grundlag af ovenstående finder de estiske myndigheder, at udbudsproceduren blev gennemført på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde og uden betingelser.

| (56) | De estiske myndigheder hævder videre, at værdien af forpagtningsafgiften svarede til markedsværdien af følgende grunde. Der er for det første ikke taget behørigt hensyn til jordbundskvaliteten i åbningsafgørelsen, fordi mindst 12,34 % af den forpagtede jord er uegnet til landbrugsproduktion. Mere præcist består i alt 377,92 ha af i) 42,4 ha skov, ii) 260,5 ha permanente græsarealer (Emajõgi-flodsletten (naturlige græsarealer) og iii) 75,02 ha veje, stier og grøfter mellem matrikulære enheder. Der findes også veje, stier og grøfter inden for de matrikulære enheder, hvis samlede areal ikke er blevet undersøgt. |
| --- | --- |

(56)

De estiske myndigheder hævder videre, at værdien af forpagtningsafgiften svarede til markedsværdien af følgende grunde. Der er for det første ikke taget behørigt hensyn til jordbundskvaliteten i åbningsafgørelsen, fordi mindst 12,34 % af den forpagtede jord er uegnet til landbrugsproduktion. Mere præcist består i alt 377,92 ha af i) 42,4 ha skov, ii) 260,5 ha permanente græsarealer (Emajõgi-flodsletten (naturlige græsarealer) og iii) 75,02 ha veje, stier og grøfter mellem matrikulære enheder. Der findes også veje, stier og grøfter inden for de matrikulære enheder, hvis samlede areal ikke er blevet undersøgt.

| (57) | For det andet var landbrugsproducenterne i Estland på tidspunktet for udbuddet kendetegnet ved en meget lav økonomisk kapacitet. Ifølge oplysninger fra 2001 var gennemsnitsstørrelsen på en landbrugsbedrift 15,6 ha. Der var i alt 24 bedrifter på over 2 000 ha, hvoraf kun otte var sammenlignelige med udbuddets genstand, dvs. de havde et udnyttet landbrugsareal på over 3 000 ha. Der var derfor kun et meget begrænset antal landbrugsproducenter, som var interesserede i at forpagte mere end 3 000 ha landbrugsjord til særlige formål, og som var villige til at løbe risikoen og havde kapacitet til at gøre det. |
| --- | --- |

(57)

For det andet var landbrugsproducenterne i Estland på tidspunktet for udbuddet kendetegnet ved en meget lav økonomisk kapacitet. Ifølge oplysninger fra 2001 var gennemsnitsstørrelsen på en landbrugsbedrift 15,6 ha. Der var i alt 24 bedrifter på over 2 000 ha, hvoraf kun otte var sammenlignelige med udbuddets genstand, dvs. de havde et udnyttet landbrugsareal på over 3 000 ha. Der var derfor kun et meget begrænset antal landbrugsproducenter, som var interesserede i at forpagte mere end 3 000 ha landbrugsjord til særlige formål, og som var villige til at løbe risikoen og havde kapacitet til at gøre det.

| (58) | Det ikkeeksisterende forpagtningsmarked sætter for det tredje også begrænsninger for den eventuelle forpagtningsafgift. Ved indgåelsen af forpagtningsaftalen blev landbrugsjord generelt overdraget gratis til anvendelse for at forhindre, at den blev opgivet. Ministeriet skulle derfor være både rimeligt og fleksibelt, da det fastsatte kravene. |
| --- | --- |

(58)

Det ikkeeksisterende forpagtningsmarked sætter for det tredje også begrænsninger for den eventuelle forpagtningsafgift. Ved indgåelsen af forpagtningsaftalen blev landbrugsjord generelt overdraget gratis til anvendelse for at forhindre, at den blev opgivet. Ministeriet skulle derfor være både rimeligt og fleksibelt, da det fastsatte kravene.

| (59) | De estiske myndigheder anfører for det fjerde, at alle AS Tartu Agros udgifter (som anført i betragtning 26) bør betragtes som forpagtningsindtægter for ministeriet. |
| --- | --- |

(59)

De estiske myndigheder anfører for det fjerde, at alle AS Tartu Agros udgifter (som anført i betragtning 26) bør betragtes som forpagtningsindtægter for ministeriet.

| (60) | De estiske myndigheder understreger i denne forbindelse, at investeringerne i drænsystemet ikke er et valg, men er pålagt ved forpagtningsaftalen og ved lov. I henhold til § 16, stk. 1, i jordforbedringsloven (Maaparandusseadus) (10), som var gældende på det pågældende tidspunkt, var vedligeholdelsen af jordforbedringssystemet et krav til jordejeren, som i dette tilfælde var staten. Ifølge forpagtningsaftalen var AS Tartu Agro imidlertid forpligtet til at bevare de væsentlige dele af og installationer på den forpagtede jord i en stand, der svarer til en korrekt forvaltning, og at udskifte dem efter behov uden ret til at kræve godtgørelse af omkostningerne til disse investeringer fra staten. De estiske myndigheder hævder i denne forbindelse, at en privat investor, der driver virksomhed på markedsvilkår, ville have været interesseret i at overføre disse forpligtelser og denne risiko til forpagteren. |
| --- | --- |

(60)

De estiske myndigheder understreger i denne forbindelse, at investeringerne i drænsystemet ikke er et valg, men er pålagt ved forpagtningsaftalen og ved lov. I henhold til § 16, stk. 1, i jordforbedringsloven (Maaparandusseadus) (10), som var gældende på det pågældende tidspunkt, var vedligeholdelsen af jordforbedringssystemet et krav til jordejeren, som i dette tilfælde var staten. Ifølge forpagtningsaftalen var AS Tartu Agro imidlertid forpligtet til at bevare de væsentlige dele af og installationer på den forpagtede jord i en stand, der svarer til en korrekt forvaltning, og at udskifte dem efter behov uden ret til at kræve godtgørelse af omkostningerne til disse investeringer fra staten. De estiske myndigheder hævder i denne forbindelse, at en privat investor, der driver virksomhed på markedsvilkår, ville have været interesseret i at overføre disse forpligtelser og denne risiko til forpagteren.

10

| (61) | På denne baggrund bør disse investeringer i drænsystemet efter de estiske myndigheders opfattelse anses for at udgøre en del af ministeriets forpagtningsindtægt i tillæg til den forpagtningsafgift, der betales i henhold til aftalen, og bør medregnes, når det vurderes, om forpagtningsaftalen er i overensstemmelse med de normale markedsforhold. |
| --- | --- |

(61)

På denne baggrund bør disse investeringer i drænsystemet efter de estiske myndigheders opfattelse anses for at udgøre en del af ministeriets forpagtningsindtægt i tillæg til den forpagtningsafgift, der betales i henhold til aftalen, og bør medregnes, når det vurderes, om forpagtningsaftalen er i overensstemmelse med de normale markedsforhold.

| (62) | Med hensyn til udgifterne til vedligeholdelse af jorden og forbedring af jordbundskvaliteten var disse ifølge de estiske myndigheder nødvendige for at sikre, at landbrugsjorden ville kunne anvendes i en længere periode fremover. Uden sådanne udgifter ville kvaliteten af den forpagtede landbrugsjord og dens økonomiske værdi være faldet. Det forhold, at AS Tartu Agros udgifter til forbedring af jordens næringsstofbalance medførte en stabilisering af jordens frugtbarhed, bekræftes af landbrugsforskningscentret. Det var således både rentabelt og nødvendigt, at staten indgik en forpagtningsaftale i denne form. Forpagterens forpligtelser betød, at staten ikke selv skulle afholde omkostningerne, men kunne overføre dem til AS Tartu Agro i tillæg til forpagtningsafgiften. |
| --- | --- |

(62)

Med hensyn til udgifterne til vedligeholdelse af jorden og forbedring af jordbundskvaliteten var disse ifølge de estiske myndigheder nødvendige for at sikre, at landbrugsjorden ville kunne anvendes i en længere periode fremover. Uden sådanne udgifter ville kvaliteten af den forpagtede landbrugsjord og dens økonomiske værdi være faldet. Det forhold, at AS Tartu Agros udgifter til forbedring af jordens næringsstofbalance medførte en stabilisering af jordens frugtbarhed, bekræftes af landbrugsforskningscentret. Det var således både rentabelt og nødvendigt, at staten indgik en forpagtningsaftale i denne form. Forpagterens forpligtelser betød, at staten ikke selv skulle afholde omkostningerne, men kunne overføre dem til AS Tartu Agro i tillæg til forpagtningsafgiften.

| (63) | Med hensyn til betaling af skatter og afgifter skal grundskyld i henhold til §§ 3 og 10 i lov om grundskyld (11) (Maamaksuseadus) betales af ejeren eller brugeren af jorden. Brugeren af jorden skal betale grundskyld, hvis jorden ikke er blevet omregistreret efter den procedure, der er fastsat i jordreformloven (Maareformi seadus). I henhold til disse bestemmelser i loven havde den estiske stat pligt til at betale grundskylden. |
| --- | --- |

(63)

Med hensyn til betaling af skatter og afgifter skal grundskyld i henhold til §§ 3 og 10 i lov om grundskyld (11) (Maamaksuseadus) betales af ejeren eller brugeren af jorden. Brugeren af jorden skal betale grundskyld, hvis jorden ikke er blevet omregistreret efter den procedure, der er fastsat i jordreformloven (Maareformi seadus). I henhold til disse bestemmelser i loven havde den estiske stat pligt til at betale grundskylden.

11

| (64) | De estiske myndigheder finder derfor, at forpagtningsafgiften sammen med de øvrige finansielle forpligtelser var i overensstemmelse med de normale markedsforhold, da den mindst svarede til eller var højere end afgiften på det pågældende marked. |
| --- | --- |

(64)

De estiske myndigheder finder derfor, at forpagtningsafgiften sammen med de øvrige finansielle forpligtelser var i overensstemmelse med de normale markedsforhold, da den mindst svarede til eller var højere end afgiften på det pågældende marked.

| (65) | Ifølge de estiske myndigheder ønskede ministeriet at opnå de størst mulige indtægter fra bortforpagtningen af jorden. |
| --- | --- |

(65)

Ifølge de estiske myndigheder ønskede ministeriet at opnå de størst mulige indtægter fra bortforpagtningen af jorden.

| (66) | De estiske myndigheder finder også, at beslutningen om at indgå aftalen med AS Tartu Agro efter afslutningen af udbuddet ikke var selektiv, da valget af AS Tartu Agro blev foretaget på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde og uden betingelser. Staten handlede logisk i denne udvælgelsesprocedure med den fornødne omhu og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, som var gældende, da udbudsproceduren blev gennemført. De estiske myndigheder er ligeledes ikke enige i Kommissionens vurdering i åbningsafgørelsen, hvorefter foranstaltningen truer med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. De estiske myndigheder anfører, at Kommissionen ikke har forklaret forpagtningsaftalens virkning, eller hvordan den konkret fordrejer konkurrencen. Det kan derfor ikke udelukkes, at muligheden for, at forpagtningsaftalen fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, er rent hypotetisk. |
| --- | --- |

(66)

De estiske myndigheder finder også, at beslutningen om at indgå aftalen med AS Tartu Agro efter afslutningen af udbuddet ikke var selektiv, da valget af AS Tartu Agro blev foretaget på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde og uden betingelser. Staten handlede logisk i denne udvælgelsesprocedure med den fornødne omhu og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, som var gældende, da udbudsproceduren blev gennemført. De estiske myndigheder er ligeledes ikke enige i Kommissionens vurdering i åbningsafgørelsen, hvorefter foranstaltningen truer med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. De estiske myndigheder anfører, at Kommissionen ikke har forklaret forpagtningsaftalens virkning, eller hvordan den konkret fordrejer konkurrencen. Det kan derfor ikke udelukkes, at muligheden for, at forpagtningsaftalen fordrejer konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, er rent hypotetisk.

| (67) | Endelig anfører de estiske myndigheder, at der, selv om Kommissionen finder, at betingelserne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er opfyldt, ikke kan fremsættes påstande om foranstaltninger eller transaktioner vedrørende statsstøtte, inden klagen blev registreret den 28. juli 2014. |
| --- | --- |

(67)

Endelig anfører de estiske myndigheder, at der, selv om Kommissionen finder, at betingelserne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er opfyldt, ikke kan fremsættes påstande om foranstaltninger eller transaktioner vedrørende statsstøtte, inden klagen blev registreret den 28. juli 2014.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

Bemærkninger fra AS Tartu Agro

Bemærkninger fra AS Tartu Agro

| (68) | AS Tartu Agro anfører, at virksomheden ikke modtog ulovlig statsstøtte fra den estiske regering i 2000, da den ikke mener, at den har modtaget nogen økonomisk fordel på noget tidspunkt under forpagtningsaftalen. |
| --- | --- |

(68)

AS Tartu Agro anfører, at virksomheden ikke modtog ulovlig statsstøtte fra den estiske regering i 2000, da den ikke mener, at den har modtaget nogen økonomisk fordel på noget tidspunkt under forpagtningsaftalen.

| (69) | Ifølge AS Tartu Agro blev forpagtningsaftalen indgået gennem en konkurrencepræget, gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget udbudsprocedure i overensstemmelse med den lovgivning, der var gældende på tidspunktet for undertegnelsen, af følgende grunde. |
| --- | --- |

(69)

Ifølge AS Tartu Agro blev forpagtningsaftalen indgået gennem en konkurrencepræget, gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget udbudsprocedure i overensstemmelse med den lovgivning, der var gældende på tidspunktet for undertegnelsen, af følgende grunde.

| (70) | De dokumenter, der kræves for at deltage i udbuddet, var anført i reglernes punkt 32. |
| --- | --- |

(70)

De dokumenter, der kræves for at deltage i udbuddet, var anført i reglernes punkt 32.

| (71) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt udbuddet var ubetinget, henviser AS Tartu Agro til betydningen af at sikre, at virksomheden havde produktionsmidler i form af landbrugsjord inden salget af dens aktier i 2001 (jf. betragtning 12). Ellers ville ingen have ønsket at købe AS Tartu Agros aktier, hvorved deres værdi ville være faldet til nul. Hvis det var tilfældet, ville staten ikke have været en privat investor, der handlede i overensstemmelse med markedsøkonomiske principper. For at sælge aktierne og for at opnå den højest mulige pris for dem var det derfor nødvendigt at kombinere forpagtningen af jorden med betingelsen om at videreføre AS Tartu Agros landbrugsaktiviteter. Ifølge AS Tartu Agro var denne betingelse fastsat i en tilstrækkelig åben form i udbuddet, således at alle tilbudsgivere frit kunne anføre, hvordan de ville opfylde den. |
| --- | --- |

(71)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt udbuddet var ubetinget, henviser AS Tartu Agro til betydningen af at sikre, at virksomheden havde produktionsmidler i form af landbrugsjord inden salget af dens aktier i 2001 (jf. betragtning 12). Ellers ville ingen have ønsket at købe AS Tartu Agros aktier, hvorved deres værdi ville være faldet til nul. Hvis det var tilfældet, ville staten ikke have været en privat investor, der handlede i overensstemmelse med markedsøkonomiske principper. For at sælge aktierne og for at opnå den højest mulige pris for dem var det derfor nødvendigt at kombinere forpagtningen af jorden med betingelsen om at videreføre AS Tartu Agros landbrugsaktiviteter. Ifølge AS Tartu Agro var denne betingelse fastsat i en tilstrækkelig åben form i udbuddet, således at alle tilbudsgivere frit kunne anføre, hvordan de ville opfylde den.

| (72) | AS Tartu Agro forklarer videre, at virksomheden var strategisk vigtig for den estiske regering, da den var blevet udpeget som et frøcenter og som uddannelses- og forsøgscenter for ministeriet. I denne sammenhæng besluttede OECD's frøordningsråd den 13. oktober 1997 at optage Estland i OECD's frøordninger, og AS Tartu Agro blev medtaget i OECD's frødyrkningssystem. AS Tartu Agro spillede derfor en vigtig rolle som frøcenter ved at sikre formering af certificerede frø og bevaring af den nationale frøreserve. |
| --- | --- |

(72)

AS Tartu Agro forklarer videre, at virksomheden var strategisk vigtig for den estiske regering, da den var blevet udpeget som et frøcenter og som uddannelses- og forsøgscenter for ministeriet. I denne sammenhæng besluttede OECD's frøordningsråd den 13. oktober 1997 at optage Estland i OECD's frøordninger, og AS Tartu Agro blev medtaget i OECD's frødyrkningssystem. AS Tartu Agro spillede derfor en vigtig rolle som frøcenter ved at sikre formering af certificerede frø og bevaring af den nationale frøreserve.

| (73) | AS Tartu Agro fungerer også som uddannelses- og forsøgscenter for Estlands naturvidenskabelige universitet på områderne for veterinærmedicin, husdyrhold, dyregenetik, dyreavl og plantebeskyttelse. AS Tartu Agro var derfor (og er stadig) vigtig for den estiske regering med hensyn til gennemførelsen af forskellige uddannelsesmål. |
| --- | --- |

(73)

AS Tartu Agro fungerer også som uddannelses- og forsøgscenter for Estlands naturvidenskabelige universitet på områderne for veterinærmedicin, husdyrhold, dyregenetik, dyreavl og plantebeskyttelse. AS Tartu Agro var derfor (og er stadig) vigtig for den estiske regering med hensyn til gennemførelsen af forskellige uddannelsesmål.

| (74) | På grundlag af ovenstående finder AS Tartu Agro, at den ikke har fået nogen fordel ved at indgå forpagtningsaftalen. |
| --- | --- |

(74)

På grundlag af ovenstående finder AS Tartu Agro, at den ikke har fået nogen fordel ved at indgå forpagtningsaftalen.

| (75) | AS Tartu Agro hævder endvidere, at forpagtningsaftalen er i overensstemmelse med de normale markedsforhold, af følgende grunde. |
| --- | --- |

(75)

AS Tartu Agro hævder endvidere, at forpagtningsaftalen er i overensstemmelse med de normale markedsforhold, af følgende grunde.

| (76) | AS Tartu Agro hævder, at parterne i en forpagtningsaftale ikke ensidigt kan ændre eller ophæve aftalen, selv om markedsforholdene ændrer sig i aftalens løbetid. Dette skyldes den estiske aftaleret (§ 8, stk. 2, i lov om forpligtelser (12)), som fastsætter, at aftaler er bindende for parterne. Parterne i aftalen kan derfor ikke løbende tilpasse en langfristet aftale til markedsforholdene. |
| --- | --- |

(76)

AS Tartu Agro hævder, at parterne i en forpagtningsaftale ikke ensidigt kan ændre eller ophæve aftalen, selv om markedsforholdene ændrer sig i aftalens løbetid. Dette skyldes den estiske aftaleret (§ 8, stk. 2, i lov om forpligtelser (12)), som fastsætter, at aftaler er bindende for parterne. Parterne i aftalen kan derfor ikke løbende tilpasse en langfristet aftale til markedsforholdene.

12

| (77) | AS Tartu Agro hævder endvidere, at forpagtningsafgiften og forpagterens yderligere forpligtelser (jf. betragtning 25 og 26) er gensidigt og uadskilleligt forbundne og skal ses som en samlet faktisk forpagtningsindtægt. Staten handlede som en fornuftig ejer, da den pålagde forpligtelsen til at foretage investeringer for at bevare den forpagtede jords værdi og frugtbarhed. Ifølge AS Tartu Agro gjorde staten dette for at sikre en langsigtet forbedring af jordens værdi, hvilket godtgør, at den handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(77)

AS Tartu Agro hævder endvidere, at forpagtningsafgiften og forpagterens yderligere forpligtelser (jf. betragtning 25 og 26) er gensidigt og uadskilleligt forbundne og skal ses som en samlet faktisk forpagtningsindtægt. Staten handlede som en fornuftig ejer, da den pålagde forpligtelsen til at foretage investeringer for at bevare den forpagtede jords værdi og frugtbarhed. Ifølge AS Tartu Agro gjorde staten dette for at sikre en langsigtet forbedring af jordens værdi, hvilket godtgør, at den handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

| (78) | Med hensyn til de årlige investeringer i drænsystemet investerede AS Tartu Agro i alt 1 458 611 EUR i jordforbedringer i de første 16 år af forpagtningsaftalen, dvs. i gennemsnit 91 163 EUR om året. Dette er 3,57 gange mere end, hvad der kræves i forpagtningsaftalen. |
| --- | --- |

(78)

Med hensyn til de årlige investeringer i drænsystemet investerede AS Tartu Agro i alt 1 458 611 EUR i jordforbedringer i de første 16 år af forpagtningsaftalen, dvs. i gennemsnit 91 163 EUR om året. Dette er 3,57 gange mere end, hvad der kræves i forpagtningsaftalen.

| (79) | Forpligtelsen til at foretage investeringer på mindst 400 000 EEK (25 565 EUR) om året i fornyelse (dvs. ikke kun vedligeholdelse) af jordforbedringssystemer blev pålagt forpagteren på et tidspunkt, hvor sådanne forpligtelser ikke var almindelige, som det fremgår af Uus Maa-rapporten. Dette var derfor en betydelig forpligtelse for forpagteren i tillæg til forpagtningsafgiften. For staten var det en klar fordel og en vigtig forpligtelse, som derfor uundgåeligt var forbundet med forpagtningsafgiften. |
| --- | --- |

(79)

Forpligtelsen til at foretage investeringer på mindst 400 000 EEK (25 565 EUR) om året i fornyelse (dvs. ikke kun vedligeholdelse) af jordforbedringssystemer blev pålagt forpagteren på et tidspunkt, hvor sådanne forpligtelser ikke var almindelige, som det fremgår af Uus Maa-rapporten. Dette var derfor en betydelig forpligtelse for forpagteren i tillæg til forpagtningsafgiften. For staten var det en klar fordel og en vigtig forpligtelse, som derfor uundgåeligt var forbundet med forpagtningsafgiften.

| (80) | Med hensyn til forpagterens udgifter til vedligeholdelse af landbrugsjorden og til forbedring af jordbundskvaliteten var disse forpligtelser ifølge AS Tartu Agro vigtige for staten, da den bortforpagtede jorden for en længere periode. Selv om forbedringen af jordfrugtbarheden er i forpagterens interesse, er den også til fordel for staten i den forstand, at den forøger jordens værdi, som det også bekræftes af landbrugsforskningscentret. For AS Tartu Agro medførte forpligtelserne en udgift på 3 981 000 EEK (254 432 EUR) om året. |
| --- | --- |

(80)

Med hensyn til forpagterens udgifter til vedligeholdelse af landbrugsjorden og til forbedring af jordbundskvaliteten var disse forpligtelser ifølge AS Tartu Agro vigtige for staten, da den bortforpagtede jorden for en længere periode. Selv om forbedringen af jordfrugtbarheden er i forpagterens interesse, er den også til fordel for staten i den forstand, at den forøger jordens værdi, som det også bekræftes af landbrugsforskningscentret. For AS Tartu Agro medførte forpligtelserne en udgift på 3 981 000 EEK (254 432 EUR) om året.

| (81) | Ifølge AS Tartu Agro viser data indsamlet af informationsnettet for landøkonomisk bogføring, at de specifikke omkostninger til planteavl pr. hektar i Estland i gennemsnit beløb sig til 43,42 EUR/ha i 2000. For mælkeproducenter af en størrelse svarende til AS Tartu Agro var omkostningerne i gennemsnit 28,57 EUR/ha. I forpagtningsaftalen beløb omkostningerne til forbedring af jordfrugtbarheden sig imidlertid til mindst 82,36 EUR/ha, hvilket er væsentligt højere end det estiske gennemsnit for den pågældende periode. |
| --- | --- |

(81)

Ifølge AS Tartu Agro viser data indsamlet af informationsnettet for landøkonomisk bogføring, at de specifikke omkostninger til planteavl pr. hektar i Estland i gennemsnit beløb sig til 43,42 EUR/ha i 2000. For mælkeproducenter af en størrelse svarende til AS Tartu Agro var omkostningerne i gennemsnit 28,57 EUR/ha. I forpagtningsaftalen beløb omkostningerne til forbedring af jordfrugtbarheden sig imidlertid til mindst 82,36 EUR/ha, hvilket er væsentligt højere end det estiske gennemsnit for den pågældende periode.

| (82) | Med hensyn til skatter og afgifter skal grundskyld i henhold til § 8, stk. 1, i lov om grundskyld (13) betales af jordejeren, medmindre ejeren og forpagteren har aftalt andet. |
| --- | --- |

(82)

Med hensyn til skatter og afgifter skal grundskyld i henhold til § 8, stk. 1, i lov om grundskyld (13) betales af jordejeren, medmindre ejeren og forpagteren har aftalt andet.

13

| (83) | I den foreliggende sag blev det aftalt, at AS Tartu Agro skulle betale grundskyld og eventuelle andre skatter og afgifter i forbindelse med genstanden for forpagtningsaftalen. Ifølge AS Tartu Agro blev jordejerens juridiske forpligtelse til at betale grundskyld således til en yderligere forpligtelse for forpagteren. Betalingen af grundskyld skal derfor tages i betragtning, når forpagtningsafgiftens størrelse vurderes. |
| --- | --- |

(83)

I den foreliggende sag blev det aftalt, at AS Tartu Agro skulle betale grundskyld og eventuelle andre skatter og afgifter i forbindelse med genstanden for forpagtningsaftalen. Ifølge AS Tartu Agro blev jordejerens juridiske forpligtelse til at betale grundskyld således til en yderligere forpligtelse for forpagteren. Betalingen af grundskyld skal derfor tages i betragtning, når forpagtningsafgiftens størrelse vurderes.

| (84) | AS Tartu Agro hævder videre, at en betydelig del af den forpagtede jord ikke kan anvendes til landbrugsproduktion, og henviser i denne henseende til Uus Maa-rapporten, hvorefter kun 2 833,596 ha af den forpagtede jord er agerjord. Resten består af 116,58 ha (naturlige græsarealer, 44,06 ha skov, 0,3 ha trafikområder og 76,3348 ha øvrige arealer (f.eks. veje, grøfter og inddæmmede arealer). Endnu omkring 283 ha agerjord består af permanente græsarealer, som ikke kan bruges til landbrugsproduktion, og for hvilke der ikke betales landbrugsstøtte til AS Tartu Agro, men som i henhold til den gældende lovgivning skal bevares som permanente græsarealer. Derfor kan kun 2 550,596 ha af de forpagtede 3 061,9 ha, dvs. 83,3 %, anvendes til det tilsigtede formål. De resterende 16,7 % kan ikke anvendes til landbrugsproduktion. AS Tartu Agro hævder på dette grundlag, at den faktiske forpagtningsafgift pr. hektar er 16,7 % højere end den forpagtningsafgift, der er anført i forpagtningsaftalen. |
| --- | --- |

(84)

AS Tartu Agro hævder videre, at en betydelig del af den forpagtede jord ikke kan anvendes til landbrugsproduktion, og henviser i denne henseende til Uus Maa-rapporten, hvorefter kun 2 833,596 ha af den forpagtede jord er agerjord. Resten består af 116,58 ha (naturlige græsarealer, 44,06 ha skov, 0,3 ha trafikområder og 76,3348 ha øvrige arealer (f.eks. veje, grøfter og inddæmmede arealer). Endnu omkring 283 ha agerjord består af permanente græsarealer, som ikke kan bruges til landbrugsproduktion, og for hvilke der ikke betales landbrugsstøtte til AS Tartu Agro, men som i henhold til den gældende lovgivning skal bevares som permanente græsarealer. Derfor kan kun 2 550,596 ha af de forpagtede 3 061,9 ha, dvs. 83,3 %, anvendes til det tilsigtede formål. De resterende 16,7 % kan ikke anvendes til landbrugsproduktion. AS Tartu Agro hævder på dette grundlag, at den faktiske forpagtningsafgift pr. hektar er 16,7 % højere end den forpagtningsafgift, der er anført i forpagtningsaftalen.

| (85) | Den nettoforpagtningsafgift, der er fastsat i forpagtningsaftalen, er desuden blevet forhøjet mere end 100 gange i de første 16 år af aftalen (fra 0,21 EUR/ha til 27,24 EUR/ha), mens markedsprisen ifølge Uus Maa-rapporten er steget i et langsommere tempo (ti gange). AS Tartu Agro hævder også, at det ikke er korrekt at sammenligne denne forpagtningsaftale med forpagtningsaftaler af mindre omfang og med kortere løbetid, da forpagterens og bortforpagterens motiver — og dermed også balancen mellem de kontraktlige forpligtelser i sådanne aftaler — varierer betydeligt fra dem, der er anført i den omhandlede forpagtningsaftale. |
| --- | --- |

(85)

Den nettoforpagtningsafgift, der er fastsat i forpagtningsaftalen, er desuden blevet forhøjet mere end 100 gange i de første 16 år af aftalen (fra 0,21 EUR/ha til 27,24 EUR/ha), mens markedsprisen ifølge Uus Maa-rapporten er steget i et langsommere tempo (ti gange). AS Tartu Agro hævder også, at det ikke er korrekt at sammenligne denne forpagtningsaftale med forpagtningsaftaler af mindre omfang og med kortere løbetid, da forpagterens og bortforpagterens motiver — og dermed også balancen mellem de kontraktlige forpligtelser i sådanne aftaler — varierer betydeligt fra dem, der er anført i den omhandlede forpagtningsaftale.

Bemærkninger fra klageren

Bemærkninger fra klageren

| (86) | Med hensyn til udbudsprocedurerne henleder klageren opmærksomheden på det forhold, at forpligtelser såsom betaling af grundskyld, årlige investeringer i drænsystem og udgifter til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten (»de øvrige forpligtelser«) ikke nævnes i udbudsbetingelserne og -vilkårene. |
| --- | --- |

(86)

Med hensyn til udbudsprocedurerne henleder klageren opmærksomheden på det forhold, at forpligtelser såsom betaling af grundskyld, årlige investeringer i drænsystem og udgifter til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten (»de øvrige forpligtelser«) ikke nævnes i udbudsbetingelserne og -vilkårene.

| (87) | Med hensyn til udgifterne i forbindelse med forpligtelserne til at vedligeholde jorden og forbedre jordbundskvaliteten hævder klageren, at ministeriet har erkendt, at det ikke kontrollerede AS Tartu Agros opfyldelse af disse forpligtelser. Ministeriet kan derfor ikke fremlægge dokumentation for, at disse udgifter ikke indgår i forpagtningsafgiften. De øvrige forpligtelser bør efter klagerens opfattelse generelt ikke tages i betragtning, når forpagtningsafgiftens størrelse vurderes. |
| --- | --- |

(87)

Med hensyn til udgifterne i forbindelse med forpligtelserne til at vedligeholde jorden og forbedre jordbundskvaliteten hævder klageren, at ministeriet har erkendt, at det ikke kontrollerede AS Tartu Agros opfyldelse af disse forpligtelser. Ministeriet kan derfor ikke fremlægge dokumentation for, at disse udgifter ikke indgår i forpagtningsafgiften. De øvrige forpligtelser bør efter klagerens opfattelse generelt ikke tages i betragtning, når forpagtningsafgiftens størrelse vurderes.

| (88) | Med hensyn til jordloddets størrelse anfører klageren, at den præcise størrelse af genstanden for forpagtningsaftalen ifølge landinspektoratets geoportal var 3 053,59 ha i 2016. Forskellen i forhold til det areal, der er angivet i forpagtningsaftalen, udspringer af det forhold, at ministeriet i de senere år har ommatrikuleret og omregistreret visse jordlodder, men disse ændringer er endnu ikke blevet indsat i forpagtningsaftalen). Heraf er 2 831,55 ha ren agerjord (92,73 %), og 1 033,00 ha forvaltes som naturlige græsarealer (3,38 %). Kun ét jordlod på 26,60 ha er direkte udelukket fra landbrugsanvendelse, fordi det består af 90 % skov. Klageren nævner, at ministeriet også har udstedt en årlig skovningstilladelse til AS Tartu Agro med henblik på at forvalte denne skov. |
| --- | --- |

(88)

Med hensyn til jordloddets størrelse anfører klageren, at den præcise størrelse af genstanden for forpagtningsaftalen ifølge landinspektoratets geoportal var 3 053,59 ha i 2016. Forskellen i forhold til det areal, der er angivet i forpagtningsaftalen, udspringer af det forhold, at ministeriet i de senere år har ommatrikuleret og omregistreret visse jordlodder, men disse ændringer er endnu ikke blevet indsat i forpagtningsaftalen). Heraf er 2 831,55 ha ren agerjord (92,73 %), og 1 033,00 ha forvaltes som naturlige græsarealer (3,38 %). Kun ét jordlod på 26,60 ha er direkte udelukket fra landbrugsanvendelse, fordi det består af 90 % skov. Klageren nævner, at ministeriet også har udstedt en årlig skovningstilladelse til AS Tartu Agro med henblik på at forvalte denne skov.

| (89) | Kun 3,02 % af genstanden for forpagtningsaftalen udgøres desuden af »øvrige arealer«. Denne betegnelse dækker alle tilslutningsveje og vejsider, grøftekanter, uopdyrkede markkanter, grønne områder og stenbunker på markeder, broer, diger, regnvandskanaler, marskområder osv. AS Tartu Agro har også givet sine ansatte mulighed for at anvende kanten af et jordlod som et område til kolonihaver og drivhuse. Det samlede areal af brugbar landbrugsjord, som er omfattet af forpagtningsaftalen, er således på 2 934,85 ha (96,11 %). Klageren bestrider på dette grundlag ministeriets påstand om, at hele 12 % af genstanden for forpagtningsaftalen er udelukket fra landbrugsmæssig anvendelse. |
| --- | --- |

(89)

Kun 3,02 % af genstanden for forpagtningsaftalen udgøres desuden af »øvrige arealer«. Denne betegnelse dækker alle tilslutningsveje og vejsider, grøftekanter, uopdyrkede markkanter, grønne områder og stenbunker på markeder, broer, diger, regnvandskanaler, marskområder osv. AS Tartu Agro har også givet sine ansatte mulighed for at anvende kanten af et jordlod som et område til kolonihaver og drivhuse. Det samlede areal af brugbar landbrugsjord, som er omfattet af forpagtningsaftalen, er således på 2 934,85 ha (96,11 %). Klageren bestrider på dette grundlag ministeriets påstand om, at hele 12 % af genstanden for forpagtningsaftalen er udelukket fra landbrugsmæssig anvendelse.

| (90) | Data fra Estlands landbrugsregister og informationsstyrelse (ARIB) webkort (14) viser, at AS Tartu Agro har ansøgt om EU-støtte til et areal på 2 900,81 ha, hvilket svarer til 95,00 % af genstanden for forpagtningsaftalen. Ansøgningerne vedrører betalinger under den generelle arealbetalingsordning, betalinger for landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, og støtte til miljøvenlig produktion. |
| --- | --- |

(90)

Data fra Estlands landbrugsregister og informationsstyrelse (ARIB) webkort (14) viser, at AS Tartu Agro har ansøgt om EU-støtte til et areal på 2 900,81 ha, hvilket svarer til 95,00 % af genstanden for forpagtningsaftalen. Ansøgningerne vedrører betalinger under den generelle arealbetalingsordning, betalinger for landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, og støtte til miljøvenlig produktion.

14

| (91) | Ifølge klageren havde AS Tartu Agro også yderligere indtægter fra jorden. Ifølge de oplysninger, som klageren har indhentet fra ministeriet, fik AS Tartu Agro tildelt tilladelse til skovning af ca. 5 000 m3 tømmer (birk, grantræ, fyr, asp og el) i perioden 2000-2015. Dataene fra det private skovbrugscenter (15) (SA Erametsakeskus) viser, at markedsprisen for tømmer i Estland varierede som følger i perioden 2004-2016: stammer af birk, fyr og gran: 58-83 EUR/m3, stammer af asp og el: 29-46 EUR/m3 og træ til opvarmning: 16-31 EUR/m3. I de sidste tre år har det statslige skovbrugscenter (16) solgt tømmer fra dets skove til en gennemsnitspris på 42-46 EUR/m3. På grundlag af disse oplysninger vurderer klageren, at AS Tartu Agro opnåede indtægter på 210 000-230 000 EUR i perioden 2000-2016 fra virksomhedens tømmeraktiviteter. |
| --- | --- |

(91)

Ifølge klageren havde AS Tartu Agro også yderligere indtægter fra jorden. Ifølge de oplysninger, som klageren har indhentet fra ministeriet, fik AS Tartu Agro tildelt tilladelse til skovning af ca. 5 000 m3 tømmer (birk, grantræ, fyr, asp og el) i perioden 2000-2015. Dataene fra det private skovbrugscenter (15) (SA Erametsakeskus) viser, at markedsprisen for tømmer i Estland varierede som følger i perioden 2004-2016: stammer af birk, fyr og gran: 58-83 EUR/m3, stammer af asp og el: 29-46 EUR/m3 og træ til opvarmning: 16-31 EUR/m3. I de sidste tre år har det statslige skovbrugscenter (16) solgt tømmer fra dets skove til en gennemsnitspris på 42-46 EUR/m3. På grundlag af disse oplysninger vurderer klageren, at AS Tartu Agro opnåede indtægter på 210 000-230 000 EUR i perioden 2000-2016 fra virksomhedens tømmeraktiviteter.

3

15

3

3

3

16

3

| (92) | Klageren henviser også til data fra landinspektoratet, som viser, at de faktiske forpagtningsafgifter er højere end de forpagtningsafgifter, der er anført i Uus Maa-rapporten, idet den gennemsnitlige forpagtningsafgift for jord var ca. 200 EUR/ha i regionen Tartu i 2015 (17). |
| --- | --- |

(92)

Klageren henviser også til data fra landinspektoratet, som viser, at de faktiske forpagtningsafgifter er højere end de forpagtningsafgifter, der er anført i Uus Maa-rapporten, idet den gennemsnitlige forpagtningsafgift for jord var ca. 200 EUR/ha i regionen Tartu i 2015 (17).

17

| (93) | Klageren påpeger endvidere, at AS Tartu Agro på tidspunktet for udbudsproceduren var en privatretlig juridisk person, som var 100 % statsejet, mens genstanden for forpagtningsaftalen — landbrugsjorden — også tilhørte staten. Ministeriet var den ansvarlige myndighed for begge ejendomme, dvs. at både alle aktierne i AS Tartu Agro og den jord, der var genstand for forpagtningsaftalen, var opført på ministeriets balance. Ministeriet afholdt derfor i det væsentlige udbudsforhandlingerne med sig selv. Klageren tilføjer, at den forretningsplan, som AS Tartu Agro indgav i forbindelse med udbuddet, viser, at virksomheden vurderede, at den største risiko var forbundet med det primære produktionsmiddel, dvs. jorden. Hvis jorden faldt i en anden ejers eller forpagters hænder, ville virksomheden ikke kunne fortsætte sin landbrugsproduktion. Dette forklarer efter klagerens opfattelse, hvorfor udbuddet omfattede en betingelse, der krævede, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion blev videreført. Formålet med udbuddet var i det væsentlige at indgå en forpagtningsaftale med denne virksomhed. |
| --- | --- |

(93)

Klageren påpeger endvidere, at AS Tartu Agro på tidspunktet for udbudsproceduren var en privatretlig juridisk person, som var 100 % statsejet, mens genstanden for forpagtningsaftalen — landbrugsjorden — også tilhørte staten. Ministeriet var den ansvarlige myndighed for begge ejendomme, dvs. at både alle aktierne i AS Tartu Agro og den jord, der var genstand for forpagtningsaftalen, var opført på ministeriets balance. Ministeriet afholdt derfor i det væsentlige udbudsforhandlingerne med sig selv. Klageren tilføjer, at den forretningsplan, som AS Tartu Agro indgav i forbindelse med udbuddet, viser, at virksomheden vurderede, at den største risiko var forbundet med det primære produktionsmiddel, dvs. jorden. Hvis jorden faldt i en anden ejers eller forpagters hænder, ville virksomheden ikke kunne fortsætte sin landbrugsproduktion. Dette forklarer efter klagerens opfattelse, hvorfor udbuddet omfattede en betingelse, der krævede, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion blev videreført. Formålet med udbuddet var i det væsentlige at indgå en forpagtningsaftale med denne virksomhed.

Bemærkninger fra de estiske myndigheder

Bemærkninger fra de estiske myndigheder

| (94) | De estiske myndigheder anfører, at de ikke er enige i nogen af klagerens argumenter. |
| --- | --- |

(94)

De estiske myndigheder anfører, at de ikke er enige i nogen af klagerens argumenter.

| (95) | Med hensyn til udgifterne til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten anfører de estiske myndigheder, at disse udgifter bør lægges til forpagtningsafgiften — modsat, hvad klageren hævder. De estiske myndigheder afviser for det første argumentet om, at disse yderligere krav oprindeligt ikke var nævnt i udbudsbekendtgørelsen. Dette skete for at give potentielle tilbudsgivere mulighed for at afgive tilbud på betaling af forpagtningsafgiften. |
| --- | --- |

(95)

Med hensyn til udgifterne til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten anfører de estiske myndigheder, at disse udgifter bør lægges til forpagtningsafgiften — modsat, hvad klageren hævder. De estiske myndigheder afviser for det første argumentet om, at disse yderligere krav oprindeligt ikke var nævnt i udbudsbekendtgørelsen. Dette skete for at give potentielle tilbudsgivere mulighed for at afgive tilbud på betaling af forpagtningsafgiften.

| (96) | Forpagterens vedligeholdelse af aktiver var for det andet et krav i henhold til forpagtningsloven (Rendiseadus § 10, stk. 1), som var gældende på tidspunktet for indgåelsen af forpagtningsaftalen. I dette tilfælde var der behov for investeringer i 2000, herunder forbedring af jordfrugtbarheden. |
| --- | --- |

(96)

Forpagterens vedligeholdelse af aktiver var for det andet et krav i henhold til forpagtningsloven (Rendiseadus § 10, stk. 1), som var gældende på tidspunktet for indgåelsen af forpagtningsaftalen. I dette tilfælde var der behov for investeringer i 2000, herunder forbedring af jordfrugtbarheden.

| (97) | De estiske myndigheder anfører endvidere, at forpagterens forpligtelser bekræftes af ministeriets administrative organer. De estiske myndigheder anfører også, at gennemførelsen af forpagtningsaftalen ikke er relevant for vurderingen af forpagtningsaftalens indhold. |
| --- | --- |

(97)

De estiske myndigheder anfører endvidere, at forpagterens forpligtelser bekræftes af ministeriets administrative organer. De estiske myndigheder anfører også, at gennemførelsen af forpagtningsaftalen ikke er relevant for vurderingen af forpagtningsaftalens indhold.

| (98) | Med hensyn til klagerens oplysninger om, at de faktiske forpagtningsafgifter er højere end anført i Uus Maa-rapporten, anfører de estiske myndigheder, at dette ikke er relevant. Landinspektoratet begyndte først at indsamle oplysninger om jordforpagtningsaftaler fra 2005, og den omhandlede forpagtningsaftale blev indgået i 2000. |
| --- | --- |

(98)

Med hensyn til klagerens oplysninger om, at de faktiske forpagtningsafgifter er højere end anført i Uus Maa-rapporten, anfører de estiske myndigheder, at dette ikke er relevant. Landinspektoratet begyndte først at indsamle oplysninger om jordforpagtningsaftaler fra 2005, og den omhandlede forpagtningsaftale blev indgået i 2000.

| (99) | Med hensyn til yderligere indtægter fra jorden i form af indtægter fra salg af tømmer er klagerens påstand ifølge de estiske myndigheder usand, idet udstedelsen af tilladelser til skovning ikke kan sidestilles med de gennemsnitlige salgspriser for tømmer, og salgsindtægter ikke kan sidestilles med fortjeneste. De estiske myndigheder hævder videre, at det forhold, at AS Tartu Agro havde mulighed for at opnå indtægter fra salg af tømmer fra genstanden for forpagtningsaftalen, er irrelevant, når det skal fastslås, om der er tale om statsstøtte. |
| --- | --- |

(99)

Med hensyn til yderligere indtægter fra jorden i form af indtægter fra salg af tømmer er klagerens påstand ifølge de estiske myndigheder usand, idet udstedelsen af tilladelser til skovning ikke kan sidestilles med de gennemsnitlige salgspriser for tømmer, og salgsindtægter ikke kan sidestilles med fortjeneste. De estiske myndigheder hævder videre, at det forhold, at AS Tartu Agro havde mulighed for at opnå indtægter fra salg af tømmer fra genstanden for forpagtningsaftalen, er irrelevant, når det skal fastslås, om der er tale om statsstøtte.

| (100) | Forpagtningsafgiften er desuden blevet forhøjet flere gange siden 2000 og afspejler ifølge de estiske myndigheder markedsprisen. |
| --- | --- |

(100)

Forpagtningsafgiften er desuden blevet forhøjet flere gange siden 2000 og afspejler ifølge de estiske myndigheder markedsprisen.

5.   VURDERING

VURDERING

5.1.   Forekomst af statsstøtte — artikel 107, stk. 1, i TEUF

Forekomst af statsstøtte — artikel 107, stk. 1, i TEUF

| (101) | I artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsættes følgende: »Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(101)

I artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsættes følgende: »Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (102) | En foranstaltning udgør således statsstøtte efter denne bestemmelse, hvis alle følgende betingelser er opfyldt: i) Foranstaltningen skal kunne tilregnes staten og være finansieret med statsmidler, ii) den skal give modtageren en fordel, iii) denne fordel skal være selektiv, og iv) foranstaltningen skal fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(102)

En foranstaltning udgør således statsstøtte efter denne bestemmelse, hvis alle følgende betingelser er opfyldt: i) Foranstaltningen skal kunne tilregnes staten og være finansieret med statsmidler, ii) den skal give modtageren en fordel, iii) denne fordel skal være selektiv, og iv) foranstaltningen skal fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

Statsmidler

Statsmidler

| (103) | Staten, som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, dækker alle organer i statsforvaltningen, fra den centrale regering til det administrative niveau. Den pågældende jord ejes af staten (jf. betragtning 14) og bortforpagtes af ministeriet. Ethvert nedslag i forpagtningsafgiften udgør derfor en overførsel af statsmidler, og forpagtningsaftalen kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(103)

Staten, som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, dækker alle organer i statsforvaltningen, fra den centrale regering til det administrative niveau. Den pågældende jord ejes af staten (jf. betragtning 14) og bortforpagtes af ministeriet. Ethvert nedslag i forpagtningsafgiften udgør derfor en overførsel af statsmidler, og forpagtningsaftalen kan tilregnes staten.

Virksomhed

Virksomhed

| (104) | For at udgøre statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal foranstaltningen give en virksomhed en fordel. Virksomheder er enheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres juridiske status og den måde, hvorpå de er finansieret. Den omstændighed, at AS Tartu Agro på tidspunktet for udbudsproceduren var et statsligt ejet aktieselskab, er irrelevant, eftersom Unionens retsorden er neutral i forhold til ejendomsretlige ordninger (18). |
| --- | --- |

(104)

For at udgøre statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal foranstaltningen give en virksomhed en fordel. Virksomheder er enheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset deres juridiske status og den måde, hvorpå de er finansieret. Den omstændighed, at AS Tartu Agro på tidspunktet for udbudsproceduren var et statsligt ejet aktieselskab, er irrelevant, eftersom Unionens retsorden er neutral i forhold til ejendomsretlige ordninger (18).

18

| (105) | Økonomiske aktiviteter er aktiviteter, der består i at udbyde varer eller tjenesteydelser på et marked. Den påståede begunstigede af foranstaltningen er AS Tartu Agro. Virksomheden producerer og sælger landbrugsprodukter (jf. betragtning 10) og er derfor en virksomhed som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(105)

Økonomiske aktiviteter er aktiviteter, der består i at udbyde varer eller tjenesteydelser på et marked. Den påståede begunstigede af foranstaltningen er AS Tartu Agro. Virksomheden producerer og sælger landbrugsprodukter (jf. betragtning 10) og er derfor en virksomhed som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.

Fordel

Fordel

| (106) | En fordel som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF er en økonomisk fordel, som en virksomhed ikke kunne have opnået under normale markedsbetingelser, dvs. uden statslig indgriben (19). For at udgøre statsstøtte skal foranstaltningen give støttemodtageren fordele, der fritager denne for udgifter, som normalt ville være afholdt over vedkommendes budget. Hvis transaktionen blev gennemført på gunstige vilkår, således at AS Tartu Agro betalte en forpagtningsafgift, der var lavere end markedsprisen, ville virksomheden opnå en fordel som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(106)

En fordel som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF er en økonomisk fordel, som en virksomhed ikke kunne have opnået under normale markedsbetingelser, dvs. uden statslig indgriben (19). For at udgøre statsstøtte skal foranstaltningen give støttemodtageren fordele, der fritager denne for udgifter, som normalt ville være afholdt over vedkommendes budget. Hvis transaktionen blev gennemført på gunstige vilkår, således at AS Tartu Agro betalte en forpagtningsafgift, der var lavere end markedsprisen, ville virksomheden opnå en fordel som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.

19

| (107) | For at kunne undersøge spørgsmålet om, hvorvidt den økonomiske transaktion, der er gennemført af en offentlig enhed, medfører en fordel for modparten, skal det vurderes, om transaktionen blev gennemført i overensstemmelse med de normale markedsforhold (20). Unionens retsinstanser har udviklet »det markedsøkonomiske investorprincip« med henblik på at identificere tilstedeværelsen af statsstøtte i tilfælde af offentlige investeringer. Unionens retsinstanser har ligeledes udviklet testen vedrørende »den private sælger« for at afgøre, om et salg eller en tilsvarende transaktion, som gennemføres af et offentligt organ, omfatter statsstøtte, ud fra en vurdering af, om en privat sælger, som handler på normale markedsbetingelser, kunne have opnået den samme eller en bedre pris (21). |
| --- | --- |

(107)

For at kunne undersøge spørgsmålet om, hvorvidt den økonomiske transaktion, der er gennemført af en offentlig enhed, medfører en fordel for modparten, skal det vurderes, om transaktionen blev gennemført i overensstemmelse med de normale markedsforhold (20). Unionens retsinstanser har udviklet »det markedsøkonomiske investorprincip« med henblik på at identificere tilstedeværelsen af statsstøtte i tilfælde af offentlige investeringer. Unionens retsinstanser har ligeledes udviklet testen vedrørende »den private sælger« for at afgøre, om et salg eller en tilsvarende transaktion, som gennemføres af et offentligt organ, omfatter statsstøtte, ud fra en vurdering af, om en privat sælger, som handler på normale markedsbetingelser, kunne have opnået den samme eller en bedre pris (21).

20

21

| (108) | Hvis køb og salg af aktiver, varer og tjenesteydelser eller andre sammenlignelige transaktioner, f.eks. forpagtning af aktiver, gennemføres efter en konkurrencepræget, gennemsigtig og ubetinget udbudsprocedure uden forskelsbehandling, som lever op til TEUF's principper om offentlige indkøb (22), kan det generelt formodes, at disse transaktioner foregår på markedsvilkår, forudsat at de relevante kriterier for udvælgelse af køber, sælger eller forpagter er blevet anvendt (23). |
| --- | --- |

(108)

Hvis køb og salg af aktiver, varer og tjenesteydelser eller andre sammenlignelige transaktioner, f.eks. forpagtning af aktiver, gennemføres efter en konkurrencepræget, gennemsigtig og ubetinget udbudsprocedure uden forskelsbehandling, som lever op til TEUF's principper om offentlige indkøb (22), kan det generelt formodes, at disse transaktioner foregår på markedsvilkår, forudsat at de relevante kriterier for udvælgelse af køber, sælger eller forpagter er blevet anvendt (23).

22

23

| (109) | I åbningsafgørelsen rejste Kommissionen tvivl om, hvorvidt den udbudsprocedure, der blev anvendt i forbindelse med bortforpagtningen af jorden, var gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget. Kommissionen vurderede udbuddet på grundlag af udbudsbekendtgørelsen, evalueringspanelets referat og de indgivne bemærkninger. Tilbudsgivernes faktiske indgivelser er ikke tilgængelige. |
| --- | --- |

(109)

I åbningsafgørelsen rejste Kommissionen tvivl om, hvorvidt den udbudsprocedure, der blev anvendt i forbindelse med bortforpagtningen af jorden, var gennemsigtig, ikkediskriminerende og ubetinget. Kommissionen vurderede udbuddet på grundlag af udbudsbekendtgørelsen, evalueringspanelets referat og de indgivne bemærkninger. Tilbudsgivernes faktiske indgivelser er ikke tilgængelige.

| (110) | Udbudsproceduren skal være gennemsigtig, så alle interesserede tilbudsgivere kan blive informeret ligeligt og behørigt under hele udbudsproceduren. Adgang til oplysninger, tilstrækkelig tid til interesserede tilbudsgivere og klarhed om udvælgelses- og tildelingskriterierne er alle afgørende elementer for en gennemsigtig udvælgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(110)

Udbudsproceduren skal være gennemsigtig, så alle interesserede tilbudsgivere kan blive informeret ligeligt og behørigt under hele udbudsproceduren. Adgang til oplysninger, tilstrækkelig tid til interesserede tilbudsgivere og klarhed om udvælgelses- og tildelingskriterierne er alle afgørende elementer for en gennemsigtig udvælgelsesprocedure.

| (111) | Kommissionen er enig med de estiske myndigheder i, at udbudsproceduren blev gennemført i overensstemmelse med de regler, der var gældende på tidspunktet for forpagtningsaftalens underskrivelse (jf. betragtning 46). Reglerne fastsatte, hvilke dokumenter en kandidat skulle indgive for at være berettiget til at deltage i udbudsproceduren. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen er enig med de estiske myndigheder i, at udbudsproceduren blev gennemført i overensstemmelse med de regler, der var gældende på tidspunktet for forpagtningsaftalens underskrivelse (jf. betragtning 46). Reglerne fastsatte, hvilke dokumenter en kandidat skulle indgive for at være berettiget til at deltage i udbudsproceduren.

| (112) | Disse dokumenter omfattede ifølge udbudsbekendtgørelsen i) en ansøgning, ii) en kvittering for betaling af deltagelsesgebyret på 1 000 EEK, iii) et tilbud på forpagtningsafgiften og iv) en forretningsplan (jf. betragtning 17). Ifølge reglernes punkt 32 skulle følgende oplysninger desuden indgives sammen med tilbuddet: 1) den potentielle tilbudsgivers navn og hjemsted, 2) samtykke til udbudsprocedurens betingelser, 3) kvittering for forskudsbetaling og betaling af tilmeldingsgebyrer 4) forpagtningsafgiften skrevet med tal og i ord 5) underskriften fra den person, der indgiver tilbuddet, eller, hvis der er tale om en repræsentant for en fysisk eller juridisk person, dokumentation for repræsentation. Ovennævnte krav var offentligt tilgængelige via offentliggørelsen af udbuddet i de officielle meddelelser og gennem den lov, der var gældende på tidspunktet for gennemførelsen af udbudsproceduren. De potentielle tilbudsgivere havde derfor lige adgang til de nødvendige oplysninger om udvælgelseskriterierne. |
| --- | --- |

(112)

Disse dokumenter omfattede ifølge udbudsbekendtgørelsen i) en ansøgning, ii) en kvittering for betaling af deltagelsesgebyret på 1 000 EEK, iii) et tilbud på forpagtningsafgiften og iv) en forretningsplan (jf. betragtning 17). Ifølge reglernes punkt 32 skulle følgende oplysninger desuden indgives sammen med tilbuddet: 1) den potentielle tilbudsgivers navn og hjemsted, 2) samtykke til udbudsprocedurens betingelser, 3) kvittering for forskudsbetaling og betaling af tilmeldingsgebyrer 4) forpagtningsafgiften skrevet med tal og i ord 5) underskriften fra den person, der indgiver tilbuddet, eller, hvis der er tale om en repræsentant for en fysisk eller juridisk person, dokumentation for repræsentation. Ovennævnte krav var offentligt tilgængelige via offentliggørelsen af udbuddet i de officielle meddelelser og gennem den lov, der var gældende på tidspunktet for gennemførelsen af udbudsproceduren. De potentielle tilbudsgivere havde derfor lige adgang til de nødvendige oplysninger om udvælgelseskriterierne.

| (113) | Tilbudsgiverne havde tilstrækkelig tid til at afgive deres tilbud, idet de havde 20 dage til at gøre dette efter offentliggørelsen af udbuddet i de officielle meddelelser (jf. betragtning 16). |
| --- | --- |

(113)

Tilbudsgiverne havde tilstrækkelig tid til at afgive deres tilbud, idet de havde 20 dage til at gøre dette efter offentliggørelsen af udbuddet i de officielle meddelelser (jf. betragtning 16).

| (114) | Med hensyn til tildelingskriterierne tildeles en kontrakt, jf. § 19, stk. 5, i lov om statslige aktiver, i tilfælde af en begrænset udbudsprocedure som omhandlet i betragtning 15 til den tilbudsgiver, hvis tilbud anses for at være det bedste af alle tilbuddene, under hensyntagen til både den tilbudte pris og de yderligere fastsatte betingelser. Den tilbudsgiver, der tilbyder den højeste forpagtningsafgift, bør derfor generelt tildeles forpagtningsaftalen. I det foreliggende udbud var der imidlertid fastsat en yderligere betingelse om, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres. Som beskrevet i betragtning 123-130 fremgår det ikke tydeligt, hvordan denne betingelse ville blive taget i betragtning ved vurderingen af tildelingskriterierne. På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at tildelingskriterierne ikke var klare. |
| --- | --- |

(114)

Med hensyn til tildelingskriterierne tildeles en kontrakt, jf. § 19, stk. 5, i lov om statslige aktiver, i tilfælde af en begrænset udbudsprocedure som omhandlet i betragtning 15 til den tilbudsgiver, hvis tilbud anses for at være det bedste af alle tilbuddene, under hensyntagen til både den tilbudte pris og de yderligere fastsatte betingelser. Den tilbudsgiver, der tilbyder den højeste forpagtningsafgift, bør derfor generelt tildeles forpagtningsaftalen. I det foreliggende udbud var der imidlertid fastsat en yderligere betingelse om, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres. Som beskrevet i betragtning 123-130 fremgår det ikke tydeligt, hvordan denne betingelse ville blive taget i betragtning ved vurderingen af tildelingskriterierne. På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at tildelingskriterierne ikke var klare.

| (115) | På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen derfor, at udbudsproceduren ikke var gennemsigtig. |
| --- | --- |

(115)

På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen derfor, at udbudsproceduren ikke var gennemsigtig.

| (116) | Ikkediskriminering af alle tilbudsgivere på alle etaper af udbuddet og objektive udvælgelses- og tildelingskriterier, som er specificeret forud for udbudsproceduren, er ufravigelige betingelser for, at den deraf følgende transaktion kan anses for at foregå på markedsvilkår. For at sikre ligebehandling skal tildelingskriterierne gøre det muligt at sammenligne tilbuddene og vurdere dem objektivt. |
| --- | --- |

(116)

Ikkediskriminering af alle tilbudsgivere på alle etaper af udbuddet og objektive udvælgelses- og tildelingskriterier, som er specificeret forud for udbudsproceduren, er ufravigelige betingelser for, at den deraf følgende transaktion kan anses for at foregå på markedsvilkår. For at sikre ligebehandling skal tildelingskriterierne gøre det muligt at sammenligne tilbuddene og vurdere dem objektivt.

| (117) | Som anført i betragtning 112 var udvælgelseskriterierne beskrevet i udbudsbekendtgørelsen og i reglernes punkt 32. Kommissionen kan derfor konkludere, at udvælgelseskriterierne var angivet forud for udbudsproceduren og var tilstrækkeligt objektive. |
| --- | --- |

(117)

Som anført i betragtning 112 var udvælgelseskriterierne beskrevet i udbudsbekendtgørelsen og i reglernes punkt 32. Kommissionen kan derfor konkludere, at udvælgelseskriterierne var angivet forud for udbudsproceduren og var tilstrækkeligt objektive.

| (118) | Med hensyn til tildelingskriterierne kan Kommissionen, jf. analysen i betragtning 114, ikke konkludere, at den yderligere betingelse om, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres, var objektiv. Det fremgår ikke klart, hvad der forventes af de potentielle tilbudsgivere, og en bestemt virksomhed begunstiges tilsyneladende. |
| --- | --- |

(118)

Med hensyn til tildelingskriterierne kan Kommissionen, jf. analysen i betragtning 114, ikke konkludere, at den yderligere betingelse om, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres, var objektiv. Det fremgår ikke klart, hvad der forventes af de potentielle tilbudsgivere, og en bestemt virksomhed begunstiges tilsyneladende.

| (119) | Hvad angår udelukkelsen af en af tilbudsgiverne fra udbudsproceduren, skyldtes udelukkelsen af Aiu Põllumajanduse OÜ fra udbudsproceduren ifølge de estiske myndigheder, at denne virksomheds ansøgning og forretningsplan var mangelfuld. |
| --- | --- |

(119)

Hvad angår udelukkelsen af en af tilbudsgiverne fra udbudsproceduren, skyldtes udelukkelsen af Aiu Põllumajanduse OÜ fra udbudsproceduren ifølge de estiske myndigheder, at denne virksomheds ansøgning og forretningsplan var mangelfuld.

| (120) | De estiske myndigheder har godtgjort, at det fremgik klart af reglerne, at tilbudsgiverne skulle indgive en fuldstændig ansøgning for at blive anset for en berettiget tilbudsgiver (jf. betragtning 112). Ifølge evalueringspanelets referat var virksomhedens beslutning om at deltage i udbuddet og dens bevis for registrering i det estiske centrale handelsregister imidlertid ikke vedlagt Aiu Põllumajanduse OÜ's ansøgning. Ministeriet havde således en retlig forpligtelse til at udelukke Aiu Põllumajanduse OÜ fra udbuddet (jf. betragtning 48). |
| --- | --- |

(120)

De estiske myndigheder har godtgjort, at det fremgik klart af reglerne, at tilbudsgiverne skulle indgive en fuldstændig ansøgning for at blive anset for en berettiget tilbudsgiver (jf. betragtning 112). Ifølge evalueringspanelets referat var virksomhedens beslutning om at deltage i udbuddet og dens bevis for registrering i det estiske centrale handelsregister imidlertid ikke vedlagt Aiu Põllumajanduse OÜ's ansøgning. Ministeriet havde således en retlig forpligtelse til at udelukke Aiu Põllumajanduse OÜ fra udbuddet (jf. betragtning 48).

| (121) | De estiske myndigheder har også forklaret, at en fuldstændig forretningsplan er nødvendig for vurderingen af tilbudsgiverens vision og muligheder for at udnytte landbrugsjorden. Ifølge evalueringsudvalgets rapport indeholdt den forretningsplan, som Aiu Põllumajanduse OÜ havde indgivet, ingen analyser eller planer, jf. evalueringspanelets referat. Det var desuden ikke klart, hvordan der ville blive stillet garanti for betalingen af den tilbudte forpagtningsafgift (200 EEK/ha) (jf. betragtning 51). På grundlag af ovennævnte var udelukkelsen af Aiu Põllumajanduse OÜ ikke diskriminerende baseret på udvælgelseskriterierne, da virksomhedens beslutning om at deltage i udbuddet og dens bevis for registrering i det estiske centrale handelsregister ikke var vedlagt ansøgningen. |
| --- | --- |

(121)

De estiske myndigheder har også forklaret, at en fuldstændig forretningsplan er nødvendig for vurderingen af tilbudsgiverens vision og muligheder for at udnytte landbrugsjorden. Ifølge evalueringsudvalgets rapport indeholdt den forretningsplan, som Aiu Põllumajanduse OÜ havde indgivet, ingen analyser eller planer, jf. evalueringspanelets referat. Det var desuden ikke klart, hvordan der ville blive stillet garanti for betalingen af den tilbudte forpagtningsafgift (200 EEK/ha) (jf. betragtning 51). På grundlag af ovennævnte var udelukkelsen af Aiu Põllumajanduse OÜ ikke diskriminerende baseret på udvælgelseskriterierne, da virksomhedens beslutning om at deltage i udbuddet og dens bevis for registrering i det estiske centrale handelsregister ikke var vedlagt ansøgningen.

| (122) | Med hensyn til udbudsproceduren generelt var udbudsproceduren — baseret på vurderingen af tildelingskriterierne nedenfor — diskriminerende, fordi den garanterede en udbudsdeltagers fremtidige drift. |
| --- | --- |

(122)

Med hensyn til udbudsproceduren generelt var udbudsproceduren — baseret på vurderingen af tildelingskriterierne nedenfor — diskriminerende, fordi den garanterede en udbudsdeltagers fremtidige drift.

| (123) | Med hensyn til kravet om en betingelsesfri udbudsprocedure er et udbud ubetinget, hvis det står enhver potentiel køber frit at købe aktiverne, varerne eller tjenesteydelserne, som skal sælges, og anvende dem til egne formål, uanset om denne driver en bestemt virksomhed eller ej. Hvis det er en betingelse, at køberen skal påtage sig særlige forpligtelser til fordel for de offentlige myndigheder eller af hensyn til almenvellet, som en privat sælger ikke ville have krævet (bortset fra forpligtelser affødt af almindelige nationale retsforskrifter eller planmyndigheders beslutninger), kan udbuddet ikke anses for at være ubetinget (24). |
| --- | --- |

(123)

Med hensyn til kravet om en betingelsesfri udbudsprocedure er et udbud ubetinget, hvis det står enhver potentiel køber frit at købe aktiverne, varerne eller tjenesteydelserne, som skal sælges, og anvende dem til egne formål, uanset om denne driver en bestemt virksomhed eller ej. Hvis det er en betingelse, at køberen skal påtage sig særlige forpligtelser til fordel for de offentlige myndigheder eller af hensyn til almenvellet, som en privat sælger ikke ville have krævet (bortset fra forpligtelser affødt af almindelige nationale retsforskrifter eller planmyndigheders beslutninger), kan udbuddet ikke anses for at være ubetinget (24).

24

| (124) | Det er fastslået, at udbudsbekendtgørelsen indeholdt en betingelse om, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres (jf. betragtning 16). Ifølge de estiske myndigheder var formålet med denne betingelse ikke, at AS Tartu Agros aktiviteter som en virksomhed skulle videreføres, men var knyttet til dens specifikke landbrugsproduktion. Ministeriet ønskede nemlig at sikre den fortsatte formering af særligt højtydende frøsorter, der opfylder OECD's standarder, og lagringen af den nødvendige nationale frøreserve (jf. betragtning 52). |
| --- | --- |

(124)

Det er fastslået, at udbudsbekendtgørelsen indeholdt en betingelse om, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres (jf. betragtning 16). Ifølge de estiske myndigheder var formålet med denne betingelse ikke, at AS Tartu Agros aktiviteter som en virksomhed skulle videreføres, men var knyttet til dens specifikke landbrugsproduktion. Ministeriet ønskede nemlig at sikre den fortsatte formering af særligt højtydende frøsorter, der opfylder OECD's standarder, og lagringen af den nødvendige nationale frøreserve (jf. betragtning 52).

| (125) | De estiske myndigheder har endvidere anført, at kravet om at dyrke og lagre højtydende frøsorter var objektivt og gav alle interesserede parter mulighed for at deltage i udbuddet. Der blev ikke fastsat en specifik metode for deltagerne i udbuddet (jf. betragtning 53). Kommissionen bemærker imidlertid, at det i udbudsbekendtgørelsen ikke var anført, at den potentielle tilbudsgiver skulle formere og lagre visse frø. Det var blot anført, at en bestemt virksomheds — AS Tartu Agros — landbrugsaktiviteter skulle videreføres efter overtagelsen af den forpagtede jord. Dette er klart betinget. |
| --- | --- |

(125)

De estiske myndigheder har endvidere anført, at kravet om at dyrke og lagre højtydende frøsorter var objektivt og gav alle interesserede parter mulighed for at deltage i udbuddet. Der blev ikke fastsat en specifik metode for deltagerne i udbuddet (jf. betragtning 53). Kommissionen bemærker imidlertid, at det i udbudsbekendtgørelsen ikke var anført, at den potentielle tilbudsgiver skulle formere og lagre visse frø. Det var blot anført, at en bestemt virksomheds — AS Tartu Agros — landbrugsaktiviteter skulle videreføres efter overtagelsen af den forpagtede jord. Dette er klart betinget.

| (126) | Selv om den betingelse, der er fastsat i udbudsbekendtgørelsen, var begrænset til formering og lagring af ovennævnte frø, må den stadig anses for betinget og for at henvise til AS Tartu Agros aktiviteter. Betingelsen om formering af særligt højtydende frøsorter, der opfylder OECD's standarder, og lagringen af dem (på den forpagtede jord) udspringer ikke af generel national lovgivning. Denne forpligtelse blev pålagt AS Tartu Agro (tidligere Tartu State Farm) i 1997 (jf. betragtning 54) ved landbrugsministerens bekendtgørelse. Denne forpligtelse er derfor ikke knyttet til den forpagtede jord, men til AS Tartu Agros virksomhed. Bemærkningerne fra klageren understreger ligeledes, at udbuddet var vigtigt for AS Tartu Agro (betragtning 93). Kommissionen konkluderer derfor, at hverken kravet om formering og lagring af særlige frø eller videreførelsen af AS Tartu Agros landbrugsaktiviteter udsprang af den nationale lovgivning, men at sidstnævnte udgør en betingelse for udbuddet. |
| --- | --- |

(126)

Selv om den betingelse, der er fastsat i udbudsbekendtgørelsen, var begrænset til formering og lagring af ovennævnte frø, må den stadig anses for betinget og for at henvise til AS Tartu Agros aktiviteter. Betingelsen om formering af særligt højtydende frøsorter, der opfylder OECD's standarder, og lagringen af dem (på den forpagtede jord) udspringer ikke af generel national lovgivning. Denne forpligtelse blev pålagt AS Tartu Agro (tidligere Tartu State Farm) i 1997 (jf. betragtning 54) ved landbrugsministerens bekendtgørelse. Denne forpligtelse er derfor ikke knyttet til den forpagtede jord, men til AS Tartu Agros virksomhed. Bemærkningerne fra klageren understreger ligeledes, at udbuddet var vigtigt for AS Tartu Agro (betragtning 93). Kommissionen konkluderer derfor, at hverken kravet om formering og lagring af særlige frø eller videreførelsen af AS Tartu Agros landbrugsaktiviteter udsprang af den nationale lovgivning, men at sidstnævnte udgør en betingelse for udbuddet.

| (127) | Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt formering og lagring af særlige frø eller betingelsen om videreførelse af AS Tartu Agros landbrugsaktiviteter var en beslutning truffet af en planlægningsmyndighed, var dette efter Kommissionens opfattelse ikke tilfældet. En planlægningsmyndighed udarbejder og gennemfører generelt en udviklingsplan for et bestemt lokalområde, og dette omfatter udstedelse af byggetilladelse til jordparceller. Den fastlagte anvendelse af den forpagtede jord var og er stadig landbrugsproduktion generelt. Arealanvendelsen repræsenterer generelt de økonomiske aktiviteter som f.eks. anvendelse til landbrugsformål, boliger, industri og kommercielle formål. Landbrugsjord defineres som jord, der enten er agerjord med permanente afgrøder eller permanente græsningsarealer (25). Planlægningsmyndighederne definerer ikke, hvilke afgrøder eller hvilke landbrugsaktiviteter der kan dyrkes eller udføres på landbrugsjord. I den foreliggende sag blev betingelsen endda pålagt Tartu State Farm ved en ministerbekendtgørelse og dermed ikke ved en beslutning truffet af en planlægningsmyndighed vedrørende den forpagtede jord. Planlægningsmyndigheden kan ligeledes ikke begrænse de berettigede virksomheder til at være aktive i landbrugssektoren, som det kræves af betingelsen vedrørende videreførelsen af AS Tartu Agro landbrugsaktiviteter. |
| --- | --- |

(127)

Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt formering og lagring af særlige frø eller betingelsen om videreførelse af AS Tartu Agros landbrugsaktiviteter var en beslutning truffet af en planlægningsmyndighed, var dette efter Kommissionens opfattelse ikke tilfældet. En planlægningsmyndighed udarbejder og gennemfører generelt en udviklingsplan for et bestemt lokalområde, og dette omfatter udstedelse af byggetilladelse til jordparceller. Den fastlagte anvendelse af den forpagtede jord var og er stadig landbrugsproduktion generelt. Arealanvendelsen repræsenterer generelt de økonomiske aktiviteter som f.eks. anvendelse til landbrugsformål, boliger, industri og kommercielle formål. Landbrugsjord defineres som jord, der enten er agerjord med permanente afgrøder eller permanente græsningsarealer (25). Planlægningsmyndighederne definerer ikke, hvilke afgrøder eller hvilke landbrugsaktiviteter der kan dyrkes eller udføres på landbrugsjord. I den foreliggende sag blev betingelsen endda pålagt Tartu State Farm ved en ministerbekendtgørelse og dermed ikke ved en beslutning truffet af en planlægningsmyndighed vedrørende den forpagtede jord. Planlægningsmyndigheden kan ligeledes ikke begrænse de berettigede virksomheder til at være aktive i landbrugssektoren, som det kræves af betingelsen vedrørende videreførelsen af AS Tartu Agro landbrugsaktiviteter.

25

| (128) | Ved at gøre forpagtningen af jord betinget af et krav om, at en bestemt virksomheds landbrugsaktiviteter skal videreføres, begrænses den potentielle tilbudsgivers anvendelse af jorden klart. Staten, som gav afkald på muligheden for at opnå den højest mulige forpagtningsafgift, handlede dermed ikke som en privat markedsaktør, men som en offentlig myndighed, der forfølger politiske hensyn. En privat markedsaktør, som ikke er underlagt disse begrænsninger, ville have været i stand til at tiltrække flere tilbud og opnå en højere pris. |
| --- | --- |

(128)

Ved at gøre forpagtningen af jord betinget af et krav om, at en bestemt virksomheds landbrugsaktiviteter skal videreføres, begrænses den potentielle tilbudsgivers anvendelse af jorden klart. Staten, som gav afkald på muligheden for at opnå den højest mulige forpagtningsafgift, handlede dermed ikke som en privat markedsaktør, men som en offentlig myndighed, der forfølger politiske hensyn. En privat markedsaktør, som ikke er underlagt disse begrænsninger, ville have været i stand til at tiltrække flere tilbud og opnå en højere pris.

| (129) | AS Tartu Agros bemærkninger bekræfter øjensynligt også, at betingelsen i udbudsbekendtgørelsen var knyttet til den offentlige opgave med at dyrke frø, der opfylder OECD's standarder (jf. betragtning 71 og 72). Disse bemærkninger viser også, at betingelsen i udbudsbekendtgørelsen var relevant for privatiseringen af AS Tartu Agro. Dette argument støttes også umiddelbart af klageren (jf. betragtning 93). Transaktionerne vedrørende forpagtning af jord og privatiseringen af AS Tartu Agro var imidlertid to særskilte transaktioner, og privatiseringen af AS Tartu Agro undersøges ikke i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(129)

AS Tartu Agros bemærkninger bekræfter øjensynligt også, at betingelsen i udbudsbekendtgørelsen var knyttet til den offentlige opgave med at dyrke frø, der opfylder OECD's standarder (jf. betragtning 71 og 72). Disse bemærkninger viser også, at betingelsen i udbudsbekendtgørelsen var relevant for privatiseringen af AS Tartu Agro. Dette argument støttes også umiddelbart af klageren (jf. betragtning 93). Transaktionerne vedrørende forpagtning af jord og privatiseringen af AS Tartu Agro var imidlertid to særskilte transaktioner, og privatiseringen af AS Tartu Agro undersøges ikke i denne afgørelse.

| (130) | På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at udbudsproceduren vedrørende forpagtning af jord var uigennemsigtig, diskriminerende og betinget og dermed ikke opfyldte betingelserne for at konkludere, at transaktionen blev gennemført i overensstemmelse med de normale markedsforhold. |
| --- | --- |

(130)

På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at udbudsproceduren vedrørende forpagtning af jord var uigennemsigtig, diskriminerende og betinget og dermed ikke opfyldte betingelserne for at konkludere, at transaktionen blev gennemført i overensstemmelse med de normale markedsforhold.

| (131) | Det skal endvidere vurderes, om ministeriets bortforpagtning af jord til AS Tartu Agro var i overensstemmelse med de normale markedsforhold på grundlag af den ekspertudtalelse, der er anført i Uus Maa-rapporten, jf. betragtning 28, og de data, der er fremlagt af de estiske myndigheder, jf. betragtning 39 (26). Det skal derfor først analyseres, om forpagtningsafgiften, som kun omfatter forpagtningen og ikke de øvrige udgifter som f.eks. grundskyld og vedligeholdelse, der blev betalt af AS Tartu Agro, var på niveau med den gennemsnitlige forpagtningsafgift for landbrugsjord i Estland i forpagtningsperioden. Med hensyn til AS Tartu Agros øvrige forpligtelser vurderes de i næste trin. |
| --- | --- |

(131)

Det skal endvidere vurderes, om ministeriets bortforpagtning af jord til AS Tartu Agro var i overensstemmelse med de normale markedsforhold på grundlag af den ekspertudtalelse, der er anført i Uus Maa-rapporten, jf. betragtning 28, og de data, der er fremlagt af de estiske myndigheder, jf. betragtning 39 (26). Det skal derfor først analyseres, om forpagtningsafgiften, som kun omfatter forpagtningen og ikke de øvrige udgifter som f.eks. grundskyld og vedligeholdelse, der blev betalt af AS Tartu Agro, var på niveau med den gennemsnitlige forpagtningsafgift for landbrugsjord i Estland i forpagtningsperioden. Med hensyn til AS Tartu Agros øvrige forpligtelser vurderes de i næste trin.

26

| (132) | I forbindelse med fastsættelsen af markedsprisen for forpagtningsafgiften vil Kommissionen undersøge de foreliggende mulige estimater: i) en rapport om forpagtningsafgifterne udarbejdet af Uus Maa, en privat ejendomsvirksomhed (jf. betragtning 28), og ii) data fra det statistiske kontor (jf. betragtning 39). |
| --- | --- |

(132)

I forbindelse med fastsættelsen af markedsprisen for forpagtningsafgiften vil Kommissionen undersøge de foreliggende mulige estimater: i) en rapport om forpagtningsafgifterne udarbejdet af Uus Maa, en privat ejendomsvirksomhed (jf. betragtning 28), og ii) data fra det statistiske kontor (jf. betragtning 39).

| (133) | Uus Maa-rapporten indeholder efter Kommissionens opfattelse plausible, men konservative estimater af forpagtningsafgifter i regionen Tartu i perioden 2000-2014. Med hensyn til det statistiske kontors data er markedsestimaterne for 2015-2017 gennemsnitspriser for den indberettede forpagtningsafgift og udgør ikke en ekspertvurdering af forpagtningsafgiften for jorden. Disse estimater tager ikke de særlige karakteristika ved den jord, der forpagtes af AS Tartu Agro, i betragtning. |
| --- | --- |

(133)

Uus Maa-rapporten indeholder efter Kommissionens opfattelse plausible, men konservative estimater af forpagtningsafgifter i regionen Tartu i perioden 2000-2014. Med hensyn til det statistiske kontors data er markedsestimaterne for 2015-2017 gennemsnitspriser for den indberettede forpagtningsafgift og udgør ikke en ekspertvurdering af forpagtningsafgiften for jorden. Disse estimater tager ikke de særlige karakteristika ved den jord, der forpagtes af AS Tartu Agro, i betragtning.

| (134) | Ifølge Uus Maa-rapporten svingede forpagtningsafgiften for landbrugsjord i Tartumaa mellem 6-10 EUR/ha i perioden 2000-2004 (jf. betragtning 31). AS Tartu Agro betalte en forpagtningsafgift på 0,20 EUR/ha, som kun omfatter forpagtningen og ikke de øvrige udgifter som f.eks. skatter, afgifter og vedligeholdelse (jf. betragtning 25) i 2000, og den forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro betalte, er derfor lavere end markedsprisen. |
| --- | --- |

(134)

Ifølge Uus Maa-rapporten svingede forpagtningsafgiften for landbrugsjord i Tartumaa mellem 6-10 EUR/ha i perioden 2000-2004 (jf. betragtning 31). AS Tartu Agro betalte en forpagtningsafgift på 0,20 EUR/ha, som kun omfatter forpagtningen og ikke de øvrige udgifter som f.eks. skatter, afgifter og vedligeholdelse (jf. betragtning 25) i 2000, og den forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro betalte, er derfor lavere end markedsprisen.

| (135) | Ifølge Uus Maa-rapporten steg forpagtningsafgiften for landbrugsjord i Tartumaa til 10-20 EUR/ha i perioden 2005-2009, (jf. betragtning 32). Ifølge de estiske myndigheder blev AS Tartu Agros forpagtningsafgift den 14. januar 2005 hævet til 1,66 EUR/ha og den 21. marts 2007 til 5,21 EUR/ha. AS Tartu Agros forpagtningsafgift er også i den periode lavere end markedsprisen. |
| --- | --- |

(135)

Ifølge Uus Maa-rapporten steg forpagtningsafgiften for landbrugsjord i Tartumaa til 10-20 EUR/ha i perioden 2005-2009, (jf. betragtning 32). Ifølge de estiske myndigheder blev AS Tartu Agros forpagtningsafgift den 14. januar 2005 hævet til 1,66 EUR/ha og den 21. marts 2007 til 5,21 EUR/ha. AS Tartu Agros forpagtningsafgift er også i den periode lavere end markedsprisen.

| (136) | I perioden 2010-2014 steg forpagtningsafgifterne yderligere og svingede mellem 25-60 EUR/ha (jf. betragtning 35). AS Tartu Agros forpagtningsafgift blev den 12. maj 2009 hævet til 8,68 EUR/ha (jf. betragtning 25), men var tilsyneladende også lavere end markedsprisen i perioden 2010-2014. |
| --- | --- |

(136)

I perioden 2010-2014 steg forpagtningsafgifterne yderligere og svingede mellem 25-60 EUR/ha (jf. betragtning 35). AS Tartu Agros forpagtningsafgift blev den 12. maj 2009 hævet til 8,68 EUR/ha (jf. betragtning 25), men var tilsyneladende også lavere end markedsprisen i perioden 2010-2014.

| (137) | Ifølge de data, der er indgivet af de estiske myndigheder, lå den gennemsnitlige forpagtningsafgift for landbrugsjord i Estland i 2015 på 52 EUR/ha og på 55 EUR/ha for agerjord (jf. betragtning 39, tabel 1). I regionen Tartu, hvor AS Tartu Agros forpagtede jord er beliggende, var afgiften henholdsvis 63 EUR/ha og 65 EUR/ha. Ifølge de estiske myndigheder betalte AS Tartu Agro en forpagtningsafgift på 26,86 EUR/ha. AS Tartu Agros forpagtningsafgift var derfor lavere end markedsprisen i 2015. |
| --- | --- |

(137)

Ifølge de data, der er indgivet af de estiske myndigheder, lå den gennemsnitlige forpagtningsafgift for landbrugsjord i Estland i 2015 på 52 EUR/ha og på 55 EUR/ha for agerjord (jf. betragtning 39, tabel 1). I regionen Tartu, hvor AS Tartu Agros forpagtede jord er beliggende, var afgiften henholdsvis 63 EUR/ha og 65 EUR/ha. Ifølge de estiske myndigheder betalte AS Tartu Agro en forpagtningsafgift på 26,86 EUR/ha. AS Tartu Agros forpagtningsafgift var derfor lavere end markedsprisen i 2015.

| (138) | I 2016 lå den gennemsnitlige forpagtningsafgift for landbrugsjord og agerjord i Estland på henholdsvis 52 EUR/ha og EUR 54 EUR/ha (jf. betragtning 39, tabel 1). I regionen Tartu lå afgiften på henholdsvis 61 EUR/ha og 61 EUR/ha. Ifølge de estiske myndigheder betalte AS Tartu Agro en forpagtningsafgift på 27,30 EUR/ha. AS Tartu Agros forpagtningsafgift var derfor lavere end markedsprisen også i 2016. |
| --- | --- |

(138)

I 2016 lå den gennemsnitlige forpagtningsafgift for landbrugsjord og agerjord i Estland på henholdsvis 52 EUR/ha og EUR 54 EUR/ha (jf. betragtning 39, tabel 1). I regionen Tartu lå afgiften på henholdsvis 61 EUR/ha og 61 EUR/ha. Ifølge de estiske myndigheder betalte AS Tartu Agro en forpagtningsafgift på 27,30 EUR/ha. AS Tartu Agros forpagtningsafgift var derfor lavere end markedsprisen også i 2016.

| (139) | I 2017 lå den gennemsnitlige forpagtningsafgift for landbrugsjord og agerjord i Estland på henholdsvis 58 EUR/ha og EUR 60 EUR/ha (jf. betragtning 39, tabel 1). Der foreligger ingen data for regionen for det pågældende år. Ifølge de estiske myndigheder betalte AS Tartu Agro en forpagtningsafgift på 27,28 EUR/ha. AS Tartu Agros forpagtningsafgift i sig selv var derfor lavere end markedsprisen også i 2017. |
| --- | --- |

(139)

I 2017 lå den gennemsnitlige forpagtningsafgift for landbrugsjord og agerjord i Estland på henholdsvis 58 EUR/ha og EUR 60 EUR/ha (jf. betragtning 39, tabel 1). Der foreligger ingen data for regionen for det pågældende år. Ifølge de estiske myndigheder betalte AS Tartu Agro en forpagtningsafgift på 27,28 EUR/ha. AS Tartu Agros forpagtningsafgift i sig selv var derfor lavere end markedsprisen også i 2017.

| (140) | På grundlag af disse tal lå forpagtningsafgiften i sig selv under markedsprisen i hele perioden 2000-2017. |
| --- | --- |

(140)

På grundlag af disse tal lå forpagtningsafgiften i sig selv under markedsprisen i hele perioden 2000-2017.

| (141) | Nedenfor vurderes de øvrige forpligtelser, der er anført i aftalen: i) årlige investeringer i drænsystemer, ii) udgifter til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten, herunder udgifter til f.eks. plantebeskyttelse, mineralsk og organisk gødning, kalktilførsel og vedligeholdelse af vejsider og iii) betaling af alle skatter og afgifter (betragtning 26). |
| --- | --- |

(141)

Nedenfor vurderes de øvrige forpligtelser, der er anført i aftalen: i) årlige investeringer i drænsystemer, ii) udgifter til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten, herunder udgifter til f.eks. plantebeskyttelse, mineralsk og organisk gødning, kalktilførsel og vedligeholdelse af vejsider og iii) betaling af alle skatter og afgifter (betragtning 26).

| (142) | De estiske myndigheder hævder, at alle de ovennævnte forpligtelser for forpagteren bør tages i betragtning, når forpagtningsindtægten vurderes. |
| --- | --- |

(142)

De estiske myndigheder hævder, at alle de ovennævnte forpligtelser for forpagteren bør tages i betragtning, når forpagtningsindtægten vurderes.

| (143) | Kommissionen kan godtage dette argument for en del af de årlige investeringer i drænsystemet (betragtning 36, 60 og 79). I henhold til § 16, stk. 1, i jordforbedringsloven (Maaparandusseadus), som var gældende på det pågældende tidspunkt, var vedligeholdelsen af jordforbedringssystemet et krav til jordejeren. Ovennævnte retsgrundlag henviser imidlertid til vedligeholdelsen af jordforbedringssystemet generelt og angiver f.eks. ikke minimumskravene til jordforbedringssystemer eller regulerer investeringerne i nye drænsystemer. I den foreliggende sag foretog AS Tartu Agro ifølge ministeriet investeringerne med det beløb, der er fastsat i aftalen, uden at modtage godtgørelse fra staten. Med hensyn til beløbet for disse investeringer blev det imidlertid øjensynligt foreslået af AS Tartu Agro og ikke pålagt AS Tartu Agro (jf. betragtning 77-79). Ifølge evalueringspanelets referat lå AS Tartu Agros oprindelige tilbud for forpagtningsafgiften på henholdsvis 10 000 EEK (ca. 639 EUR) om året og 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha) plus betaling af grundskyld på 85 000 EEK (ca. 5 432 EUR) og investeringer på op til 5 mio. EEK (ca. 320 000 EUR) om året (jf. betragtning 20). Efter de begrænsede forhandlinger blev forpagtningsafgiften fastsat på samme niveau som i det oprindelige tilbud (jf. betragtning 25), og de øvrige forpligtelser blev fastsat som i) årlige investeringer på 400 000 EEK (ca. 25 565 EUR eller 8,28 EUR/ha) i drænsystemer, ii) udgifter til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten på i alt 3 981 100 EEK (ca. 254 444 EUR) og iii) betaling af alle skatter og afgifter (jf. betragtning 26). AS Tartu Agro anfører endvidere, at virksomheden investerede endnu mere i drænsystemet, nemlig 3,57 gange mere end de investeringer, der krævedes i forpagtningsaftalen (jf. betragtning 78). Dette viser umiddelbart, at investeringerne i drænsystemet kom fra AS Tartu Agro og var bestemt ikke pålagt ved lov alene af staten, især i betragtning af, at udbudsproceduren var uigennemsigtig, diskriminerende og betinget (jf. betragtning 130). |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen kan godtage dette argument for en del af de årlige investeringer i drænsystemet (betragtning 36, 60 og 79). I henhold til § 16, stk. 1, i jordforbedringsloven (Maaparandusseadus), som var gældende på det pågældende tidspunkt, var vedligeholdelsen af jordforbedringssystemet et krav til jordejeren. Ovennævnte retsgrundlag henviser imidlertid til vedligeholdelsen af jordforbedringssystemet generelt og angiver f.eks. ikke minimumskravene til jordforbedringssystemer eller regulerer investeringerne i nye drænsystemer. I den foreliggende sag foretog AS Tartu Agro ifølge ministeriet investeringerne med det beløb, der er fastsat i aftalen, uden at modtage godtgørelse fra staten. Med hensyn til beløbet for disse investeringer blev det imidlertid øjensynligt foreslået af AS Tartu Agro og ikke pålagt AS Tartu Agro (jf. betragtning 77-79). Ifølge evalueringspanelets referat lå AS Tartu Agros oprindelige tilbud for forpagtningsafgiften på henholdsvis 10 000 EEK (ca. 639 EUR) om året og 3,24 EEK/ha (0,20 EUR/ha) plus betaling af grundskyld på 85 000 EEK (ca. 5 432 EUR) og investeringer på op til 5 mio. EEK (ca. 320 000 EUR) om året (jf. betragtning 20). Efter de begrænsede forhandlinger blev forpagtningsafgiften fastsat på samme niveau som i det oprindelige tilbud (jf. betragtning 25), og de øvrige forpligtelser blev fastsat som i) årlige investeringer på 400 000 EEK (ca. 25 565 EUR eller 8,28 EUR/ha) i drænsystemer, ii) udgifter til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten på i alt 3 981 100 EEK (ca. 254 444 EUR) og iii) betaling af alle skatter og afgifter (jf. betragtning 26). AS Tartu Agro anfører endvidere, at virksomheden investerede endnu mere i drænsystemet, nemlig 3,57 gange mere end de investeringer, der krævedes i forpagtningsaftalen (jf. betragtning 78). Dette viser umiddelbart, at investeringerne i drænsystemet kom fra AS Tartu Agro og var bestemt ikke pålagt ved lov alene af staten, især i betragtning af, at udbudsproceduren var uigennemsigtig, diskriminerende og betinget (jf. betragtning 130).

| (144) | Denne type investering foretages desuden på længere sigt end f.eks. investeringer i plantebeskyttelse og mineralsk gødning, som skal foretages hvert år. Samtidig havde forpagteren AS Tartu Agro også gavn af sådanne investeringer, som bidrog til en mere effektiv udnyttelse af jorden. Kommissionen bemærker, at forpagtningsaftalen havde en lang løbetid på 25 år, og at disse investeringer derfor i høj grad var til fordel for AS Tartu Agro, som er bruger af jorden. Dræning af landbrugsjord skaber generelt merværdi for produktionen og maksimerer producentens udbytte (27). Det øger udbyttepotentialet, dvs. at en veldrænet jord maksimerer afgrødernes vækstbetingelser. Et drænsystem reducerer desuden de variable produktionsomkostninger, idet der kræves mindre gødning og færre pesticider til veldrænet jord. Når jorden er veldrænet, kan landbrugsudstyr desuden udnyttes effektivt, og det reducerer f.eks. dieselforbruger og følgelig producentens omkostninger. Kommissionen anerkender imidlertid, at staten blev fritaget for visse omkostninger (vedligeholdelse), som den ellers skulle have båret som ejer af jorden, samtidig med at den nød godt af en mulig stigning i jordens værdi. I modsætning til konklusionen i åbningsafgørelsen (jf. betragtning 61 til åbningsafgørelsen) finder Kommissionen derfor, at investeringerne i drænsystemet delvist bør medregnes som en indtægt for staten. Under hensyntagen til ovennævnte argumenter finder Kommissionen, at der kan fås et konservativt skøn over den yderligere forpagtningsindtægt for ministeriet, hvis halvdelen af investeringerne i drænsystemet lægges til ministeriets forpagtningsindtægt. Dette gælder navnlig, fordi de samlede fordele ved disse investeringer generelt begunstigede AS Tartu Agro, og investeringernes størrelse oversteg det, der krævedes i henhold til loven. På grundlag af ovennævnte bør halvdelen af de årlige investeringer betragtes som en del af ministeriets forpagtningsindtægt. |
| --- | --- |

(144)

Denne type investering foretages desuden på længere sigt end f.eks. investeringer i plantebeskyttelse og mineralsk gødning, som skal foretages hvert år. Samtidig havde forpagteren AS Tartu Agro også gavn af sådanne investeringer, som bidrog til en mere effektiv udnyttelse af jorden. Kommissionen bemærker, at forpagtningsaftalen havde en lang løbetid på 25 år, og at disse investeringer derfor i høj grad var til fordel for AS Tartu Agro, som er bruger af jorden. Dræning af landbrugsjord skaber generelt merværdi for produktionen og maksimerer producentens udbytte (27). Det øger udbyttepotentialet, dvs. at en veldrænet jord maksimerer afgrødernes vækstbetingelser. Et drænsystem reducerer desuden de variable produktionsomkostninger, idet der kræves mindre gødning og færre pesticider til veldrænet jord. Når jorden er veldrænet, kan landbrugsudstyr desuden udnyttes effektivt, og det reducerer f.eks. dieselforbruger og følgelig producentens omkostninger. Kommissionen anerkender imidlertid, at staten blev fritaget for visse omkostninger (vedligeholdelse), som den ellers skulle have båret som ejer af jorden, samtidig med at den nød godt af en mulig stigning i jordens værdi. I modsætning til konklusionen i åbningsafgørelsen (jf. betragtning 61 til åbningsafgørelsen) finder Kommissionen derfor, at investeringerne i drænsystemet delvist bør medregnes som en indtægt for staten. Under hensyntagen til ovennævnte argumenter finder Kommissionen, at der kan fås et konservativt skøn over den yderligere forpagtningsindtægt for ministeriet, hvis halvdelen af investeringerne i drænsystemet lægges til ministeriets forpagtningsindtægt. Dette gælder navnlig, fordi de samlede fordele ved disse investeringer generelt begunstigede AS Tartu Agro, og investeringernes størrelse oversteg det, der krævedes i henhold til loven. På grundlag af ovennævnte bør halvdelen af de årlige investeringer betragtes som en del af ministeriets forpagtningsindtægt.

27

| (145) | Kommissionen finder imidlertid, at udgifterne til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten er i forpagterens interesse, da de primært er knyttet til omkostningerne til produktionsinput som f.eks. plantebeskyttelse (pesticider) samt mineralske og organiske gødningsstoffer (jf. også betragtning 36). Sådanne input anvendes generelt for hver vækstperiode, og deres type afhænger af den afgrøde, der dyrkes. De er derfor en del af AS Tartu Agros årlige produktion og gavner i det væsentlige kun AS Tartu Agro, da de f.eks. øger udbyttet af de dyrkede afgrøder. Kommissionen er derfor ikke enig i de estiske myndigheders (betragtning 62) og AS Tartu Agros argumenter (betragtning 80 og 81). Hvis staten havde besluttet at anvende jorden til andre formål (f.eks. opførelse af boliger på de arealer, der ligger i nærheden af Estlands næststørste by — Tartu), ville den tidligere anvendelse af pesticider og gødning på jorden have haft begrænset indvirkning på jordens værdi. Under hensyntagen til den lange forpagtningsperiode på 25 år er den primære begunstigede desuden brugeren af jorden — AS Tartu Agro. Som klageren anfører, kontrollerede staten endvidere ikke AS Tartu Agros opfyldelse af disse forpligtelser (jf. betragtning 87). På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at udgifterne til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten på i alt ca. 254 444 EUR ikke bør betragtes som en del af statens forpagtningsindtægt. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen finder imidlertid, at udgifterne til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten er i forpagterens interesse, da de primært er knyttet til omkostningerne til produktionsinput som f.eks. plantebeskyttelse (pesticider) samt mineralske og organiske gødningsstoffer (jf. også betragtning 36). Sådanne input anvendes generelt for hver vækstperiode, og deres type afhænger af den afgrøde, der dyrkes. De er derfor en del af AS Tartu Agros årlige produktion og gavner i det væsentlige kun AS Tartu Agro, da de f.eks. øger udbyttet af de dyrkede afgrøder. Kommissionen er derfor ikke enig i de estiske myndigheders (betragtning 62) og AS Tartu Agros argumenter (betragtning 80 og 81). Hvis staten havde besluttet at anvende jorden til andre formål (f.eks. opførelse af boliger på de arealer, der ligger i nærheden af Estlands næststørste by — Tartu), ville den tidligere anvendelse af pesticider og gødning på jorden have haft begrænset indvirkning på jordens værdi. Under hensyntagen til den lange forpagtningsperiode på 25 år er den primære begunstigede desuden brugeren af jorden — AS Tartu Agro. Som klageren anfører, kontrollerede staten endvidere ikke AS Tartu Agros opfyldelse af disse forpligtelser (jf. betragtning 87). På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at udgifterne til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten på i alt ca. 254 444 EUR ikke bør betragtes som en del af statens forpagtningsindtægt.

| (146) | Skatter og afgifter er generelt ikke forpagtningsindtægt, da de betales af ejeren af aktiverne til staten. I den foreliggende sag har AS Tartu Agro betalt skatterne og afgifterne på vegne af jordejeren (staten), som de estiske myndigheder og AS Tartu Agro anførte (henholdsvis betragtning 63 og betragtning 82-83), og staten har derfor ikke selv haft udgifter til denne post. Modsat hvad der anføres i åbningsafgørelsen (jf. betragtning 61 til åbningsafgørelsen), bør værdien af den årlige grundskyld, der betales af AS Tartu Agro, derfor betragtes som en del af ministeriets forpagtningsindtægt. |
| --- | --- |

(146)

Skatter og afgifter er generelt ikke forpagtningsindtægt, da de betales af ejeren af aktiverne til staten. I den foreliggende sag har AS Tartu Agro betalt skatterne og afgifterne på vegne af jordejeren (staten), som de estiske myndigheder og AS Tartu Agro anførte (henholdsvis betragtning 63 og betragtning 82-83), og staten har derfor ikke selv haft udgifter til denne post. Modsat hvad der anføres i åbningsafgørelsen (jf. betragtning 61 til åbningsafgørelsen), bør værdien af den årlige grundskyld, der betales af AS Tartu Agro, derfor betragtes som en del af ministeriets forpagtningsindtægt.

| (147) | Selv om forpagtningsafgiften forhøjes med følgende komponenter som omhandlet ovenfor — halvdelen af investeringerne i drænsystemet og de skatter og afgifter, der blev betalt af AS Tartu Agro — er forpagtningsindtægten lavere end markedsprisen. |
| --- | --- |

(147)

Selv om forpagtningsafgiften forhøjes med følgende komponenter som omhandlet ovenfor — halvdelen af investeringerne i drænsystemet og de skatter og afgifter, der blev betalt af AS Tartu Agro — er forpagtningsindtægten lavere end markedsprisen.

| (148) | På grundlag af disse tal lå forpagtningsafgiften, der blev betalt af AS Tartu Agro, under markedsprisen i hele perioden 2000-2017. I betragtning af, at udbudsproceduren var uigennemsigtig, diskriminerende og betinget, konkluderer Kommissionen derfor, at ministeriets bortforpagtning af jorden gav AS Tartu Agro en fordel. |
| --- | --- |

(148)

På grundlag af disse tal lå forpagtningsafgiften, der blev betalt af AS Tartu Agro, under markedsprisen i hele perioden 2000-2017. I betragtning af, at udbudsproceduren var uigennemsigtig, diskriminerende og betinget, konkluderer Kommissionen derfor, at ministeriets bortforpagtning af jorden gav AS Tartu Agro en fordel.

| | |
| --- | --- |

(149)

| (149) | Hvis der er tale om individuel støtte, giver identificeringen af en økonomisk fordel i princippet anledning til en formodning for, at den er selektiv, som Domstolen har fastslået (28). Kommissionen er ikke enig i de estiske myndigheders argument om, at foranstaltningen ikke var selektiv (betragtning 66). Foranstaltningen gav i denne henseende kun AS Tartu Agro en fordel, da den pågældende offentligt ejede jord blev bortforpagtet til denne virksomhed alene (jf. betragtning 14). Denne beslutning var resultatet af en udbudsprocedure, som var uigennemsigtig, diskriminerende og betinget (jf. betragtning 110-130). Betingelsen for selektivitet er derfor opfyldt. |
| --- | --- |

Hvis der er tale om individuel støtte, giver identificeringen af en økonomisk fordel i princippet anledning til en formodning for, at den er selektiv, som Domstolen har fastslået (28). Kommissionen er ikke enig i de estiske myndigheders argument om, at foranstaltningen ikke var selektiv (betragtning 66). Foranstaltningen gav i denne henseende kun AS Tartu Agro en fordel, da den pågældende offentligt ejede jord blev bortforpagtet til denne virksomhed alene (jf. betragtning 14). Denne beslutning var resultatet af en udbudsprocedure, som var uigennemsigtig, diskriminerende og betinget (jf. betragtning 110-130). Betingelsen for selektivitet er derfor opfyldt.

28

Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen

| (150) | Foranstaltningen skal true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne for at blive anset for statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(150)

Foranstaltningen skal true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne for at blive anset for statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.

| (151) | Alene det forhold at en virksomheds konkurrencemæssige position styrkes i forhold til andre konkurrerende virksomheder, hvis den får en økonomisk fordel, som den ellers ikke ville have fået under normal udøvelse af erhvervet, peger ifølge Domstolens retspraksis i retning af en mulig konkurrencefordrejning. Enhver støtte, der ydes AS Tartu Agro i form af en nedsat forpagtningsafgift, vil derfor give virksomheden mulighed for at øge eller i det mindste videreføre sine aktiviteter som følge af støtten. Støtten kan derfor begrænse andre virksomheders muligheder. |
| --- | --- |

(151)

Alene det forhold at en virksomheds konkurrencemæssige position styrkes i forhold til andre konkurrerende virksomheder, hvis den får en økonomisk fordel, som den ellers ikke ville have fået under normal udøvelse af erhvervet, peger ifølge Domstolens retspraksis i retning af en mulig konkurrencefordrejning. Enhver støtte, der ydes AS Tartu Agro i form af en nedsat forpagtningsafgift, vil derfor give virksomheden mulighed for at øge eller i det mindste videreføre sine aktiviteter som følge af støtten. Støtten kan derfor begrænse andre virksomheders muligheder.

| (152) | I henhold til Domstolens retspraksis kan støtte til en virksomhed påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, når denne virksomhed er aktiv på et marked med samhandel inden for EU. Støttemodtageren driver virksomhed på markederne for mejeriprodukter, kød og korn (jf. betragtning 10), hvor der foregår samhandel mellem medlemsstaterne. I 2018 beløb værdien af Estlands eksport til EU-28 inden for kød og mejeriproduktion sig til henholdsvis 51 mio. EUR og 177 mio. EUR (29). Disse sektorer er åbne for konkurrence på EU-plan og kan derfor blive påvirket af enhver foranstaltning til fremme af produktionen i en eller flere medlemsstater. I modsætning til de estiske myndigheder (betragtning 66) finder Kommissionen på grundlag af ovennævnte betragtninger, at foranstaltningen kan fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(152)

I henhold til Domstolens retspraksis kan støtte til en virksomhed påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, når denne virksomhed er aktiv på et marked med samhandel inden for EU. Støttemodtageren driver virksomhed på markederne for mejeriprodukter, kød og korn (jf. betragtning 10), hvor der foregår samhandel mellem medlemsstaterne. I 2018 beløb værdien af Estlands eksport til EU-28 inden for kød og mejeriproduktion sig til henholdsvis 51 mio. EUR og 177 mio. EUR (29). Disse sektorer er åbne for konkurrence på EU-plan og kan derfor blive påvirket af enhver foranstaltning til fremme af produktionen i en eller flere medlemsstater. I modsætning til de estiske myndigheder (betragtning 66) finder Kommissionen på grundlag af ovennævnte betragtninger, at foranstaltningen kan fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

29

| (153) | Da alle de nødvendige betingelser i artikel 107, stk. 1, i TEUF er opfyldt, konkluderer Kommissionen, at den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte. Fordelen skal derfor kvantificeres. |
| --- | --- |

(153)

Da alle de nødvendige betingelser i artikel 107, stk. 1, i TEUF er opfyldt, konkluderer Kommissionen, at den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte. Fordelen skal derfor kvantificeres.

Kvantificering af fordelen

Kvantificering af fordelen

| (154) | I betragtning af ovenstående bør Uus Maa-rapporten benyttes til at fastslå den estimerede forpagtningsafgift for perioden 2000-2009. Ifølge Uus Maa-rapporten svingede forpagtningsafgiften for landbrugsjord i Tartumaa mellem 6-10 EUR/ha i perioden 2000-2004 (jf. betragtning 33). På grundlag af ovenstående bør en årlig gennemsnitlig forpagtningsafgift (et simpelt gennemsnit) ifølge Uus Maa-rapporten sammenlignes med den årlige forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro betalte i perioden 2000-2004. |
| --- | --- |

(154)

I betragtning af ovenstående bør Uus Maa-rapporten benyttes til at fastslå den estimerede forpagtningsafgift for perioden 2000-2009. Ifølge Uus Maa-rapporten svingede forpagtningsafgiften for landbrugsjord i Tartumaa mellem 6-10 EUR/ha i perioden 2000-2004 (jf. betragtning 33). På grundlag af ovenstående bør en årlig gennemsnitlig forpagtningsafgift (et simpelt gennemsnit) ifølge Uus Maa-rapporten sammenlignes med den årlige forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro betalte i perioden 2000-2004.

| (155) | I perioden 2005-2009 steg den årlige forpagtningsafgift for landbrugsjord i Tartumaa til 10-20 EUR/ha. Tilsvarende bør en årlig simpel gennemsnitlig forpagtningsafgift baseret på Uus Maa-rapporten sammenlignes med den årlige forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro betalte i perioden 2005-2009. |
| --- | --- |

(155)

I perioden 2005-2009 steg den årlige forpagtningsafgift for landbrugsjord i Tartumaa til 10-20 EUR/ha. Tilsvarende bør en årlig simpel gennemsnitlig forpagtningsafgift baseret på Uus Maa-rapporten sammenlignes med den årlige forpagtningsafgift, som AS Tartu Agro betalte i perioden 2005-2009.

| (156) | I perioden 2010-2014 svingede forpagtningsafgifterne ifølge Uus Maa-rapporten mellem 25-60 EUR/ha. Dette interval er temmelig stort, og de tilgængelige gennemsnitlige forpagtningsafgifter (for landbrugsjord i Estland) fra det statistiske kontor bør derfor anvendes til at fastslå den årlige markedsreferenceværdi (jf. betragtning 39, tabel 1). For perioden 2015-2018 bør de gennemsnitlige årlige forpagtningsafgifter (for landbrugsjord i Estland) fra det statistiske kontor ligeledes anvendes. |
| --- | --- |

(156)

I perioden 2010-2014 svingede forpagtningsafgifterne ifølge Uus Maa-rapporten mellem 25-60 EUR/ha. Dette interval er temmelig stort, og de tilgængelige gennemsnitlige forpagtningsafgifter (for landbrugsjord i Estland) fra det statistiske kontor bør derfor anvendes til at fastslå den årlige markedsreferenceværdi (jf. betragtning 39, tabel 1). For perioden 2015-2018 bør de gennemsnitlige årlige forpagtningsafgifter (for landbrugsjord i Estland) fra det statistiske kontor ligeledes anvendes.

| (157) | De estiske myndigheder hævder endvidere, at mindst 12,34 % af den forpagtede jord er uegnet til landbrugsproduktion (jf. betragtning 56). Kommissionen finder imidlertid, at det ikke i nogen del af forpagtningsaftalen anføres, at en del af jorden var uegnet til landbrug. Aftaleparterne ville normalt angive de særlige forhold vedrørende aftalens genstand i aftalen og tilpasse anvendelsen af vilkårene, dvs. forpagtningsafgiften, i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(157)

De estiske myndigheder hævder endvidere, at mindst 12,34 % af den forpagtede jord er uegnet til landbrugsproduktion (jf. betragtning 56). Kommissionen finder imidlertid, at det ikke i nogen del af forpagtningsaftalen anføres, at en del af jorden var uegnet til landbrug. Aftaleparterne ville normalt angive de særlige forhold vedrørende aftalens genstand i aftalen og tilpasse anvendelsen af vilkårene, dvs. forpagtningsafgiften, i overensstemmelse hermed.

| (158) | Klageren har desuden fremlagt oplysninger om størrelsen og anvendelsen af jordlodderne (jf. betragtning 88-91). Disse oplysninger viser, at AS Tartu Agro har ansøgt om EU-landbrugsstøtte og havde mulighed for at opnå yderligere indtægter fra jorden, f.eks. fra salg af tømmer (jf. betragtning 91). Som et eksempel på betaling af landbrugsstøtte modtog AS Tartu Agro i 2010 landbrugsstøtte til 2 912,76 ha, dvs. ca. 95 % af den forpagtede jord. Selv om ikke alle jordlodder var rene agerjordsarealer, kunne den jord, der ikke er agerjord, efter Kommissionens opfattelse være nyttig på andre måder. Skovarealet kunne f.eks. bruges til produktion af tømmer, græsarealerne kunne anvendes til produktion af foder og få tildelt EU-landbrugsstøtte, og adgangsvejene (jf. betragtning 56) gav en værdifuld direkte adgang til jordlodderne, som kunne bruges til transport af udbyttet (hvede, foder osv.). Da det er vanskeligt at finde pålidelige referenceværdier for markedsprisen for skovarealer, græsarealer og øvrige arealer, kan det antal hektar, der modtog landbrugsstøtte, efter Kommissionens opfattelse bruges til at beregne fordelen. Det antal hektar, der modtog landbrugsstøtte, udgjorde ca. 95-97 % af den forpagtede genstand i perioden 2004-2018. |
| --- | --- |

(158)

Klageren har desuden fremlagt oplysninger om størrelsen og anvendelsen af jordlodderne (jf. betragtning 88-91). Disse oplysninger viser, at AS Tartu Agro har ansøgt om EU-landbrugsstøtte og havde mulighed for at opnå yderligere indtægter fra jorden, f.eks. fra salg af tømmer (jf. betragtning 91). Som et eksempel på betaling af landbrugsstøtte modtog AS Tartu Agro i 2010 landbrugsstøtte til 2 912,76 ha, dvs. ca. 95 % af den forpagtede jord. Selv om ikke alle jordlodder var rene agerjordsarealer, kunne den jord, der ikke er agerjord, efter Kommissionens opfattelse være nyttig på andre måder. Skovarealet kunne f.eks. bruges til produktion af tømmer, græsarealerne kunne anvendes til produktion af foder og få tildelt EU-landbrugsstøtte, og adgangsvejene (jf. betragtning 56) gav en værdifuld direkte adgang til jordlodderne, som kunne bruges til transport af udbyttet (hvede, foder osv.). Da det er vanskeligt at finde pålidelige referenceværdier for markedsprisen for skovarealer, græsarealer og øvrige arealer, kan det antal hektar, der modtog landbrugsstøtte, efter Kommissionens opfattelse bruges til at beregne fordelen. Det antal hektar, der modtog landbrugsstøtte, udgjorde ca. 95-97 % af den forpagtede genstand i perioden 2004-2018.

| (159) | De estiske myndigheder hævder videre, at der kun var et begrænset antal landbrugsproducenter, der var interesserede i at forpagte mere end 3 000 ha landbrugsjord (jf. betragtning 57). Kommissionen finder i denne henseende, at de estiske myndigheder kunne have bortforpagtet jorden i særskilte lodder. Jorden var allerede opdelt i 23 adskilte lodder, som kunne have været bortforpagtet særskilt. Antallet af potentielle berettigede tilbudsgivere var desuden yderligere begrænset af den betingelse, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres. |
| --- | --- |

(159)

De estiske myndigheder hævder videre, at der kun var et begrænset antal landbrugsproducenter, der var interesserede i at forpagte mere end 3 000 ha landbrugsjord (jf. betragtning 57). Kommissionen finder i denne henseende, at de estiske myndigheder kunne have bortforpagtet jorden i særskilte lodder. Jorden var allerede opdelt i 23 adskilte lodder, som kunne have været bortforpagtet særskilt. Antallet af potentielle berettigede tilbudsgivere var desuden yderligere begrænset af den betingelse, at AS Tartu Agros landbrugsproduktion skulle videreføres.

| (160) | De estiske myndigheder hævder også, at det ikkeeksisterende forpagtningsmarked begrænser udfaldet af udbuddet. I Uus Maa-rapporten anføres det, at markedssituationen var ustabil, men også at der blev indgået forpagtningsaftaler for brug af landbrugsjord for en kort periode. På baggrund af markedssituationen ville en privat markedsinvestor derfor have fastsat en kortere forpagtningsperiode end 25 år. |
| --- | --- |

(160)

De estiske myndigheder hævder også, at det ikkeeksisterende forpagtningsmarked begrænser udfaldet af udbuddet. I Uus Maa-rapporten anføres det, at markedssituationen var ustabil, men også at der blev indgået forpagtningsaftaler for brug af landbrugsjord for en kort periode. På baggrund af markedssituationen ville en privat markedsinvestor derfor have fastsat en kortere forpagtningsperiode end 25 år.

| (161) | De estiske myndigheder hævder videre, at alle forpagterens forpligtelser — i) årlige investeringer i drænsystem, ii) udgifter til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten og iii) betaling af skatter og afgifter — bør tages i betragtning ved vurderingen af forpagtningsindtægten (jf. betragtning 26). |
| --- | --- |

(161)

De estiske myndigheder hævder videre, at alle forpagterens forpligtelser — i) årlige investeringer i drænsystem, ii) udgifter til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten og iii) betaling af skatter og afgifter — bør tages i betragtning ved vurderingen af forpagtningsindtægten (jf. betragtning 26).

| (162) | Kommissionen kan godtage dette argument, for så vidt angår de årlige investeringer i drænsystemet (betragtning 36, 60 og 79), jf. betragtning 143 og 144. Halvdelen af værdien af de årlige investeringer som fastsat i forpagtningsaftalen bør derfor medregnes som en del af forpagtningsindtægten. Dette synes at være et konservativt estimat baseret på den omstændighed, at ejeren af jorden i henhold til loven var ansvarlig for vedligeholdelsen af jordforbedringssystemet (jf. betragtning 143 og 144), men at disse investeringer i vid udstrækning gavnede AS Tartu Agro, som er bruger af jorden, fordi forpagtningsaftalen havde en lang løbetid på 25 år. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen kan godtage dette argument, for så vidt angår de årlige investeringer i drænsystemet (betragtning 36, 60 og 79), jf. betragtning 143 og 144. Halvdelen af værdien af de årlige investeringer som fastsat i forpagtningsaftalen bør derfor medregnes som en del af forpagtningsindtægten. Dette synes at være et konservativt estimat baseret på den omstændighed, at ejeren af jorden i henhold til loven var ansvarlig for vedligeholdelsen af jordforbedringssystemet (jf. betragtning 143 og 144), men at disse investeringer i vid udstrækning gavnede AS Tartu Agro, som er bruger af jorden, fordi forpagtningsaftalen havde en lang løbetid på 25 år.

| (163) | Kommissionen finder imidlertid, at udgifterne til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten primært er i forpagterens interesse, da de primært er knyttet til omkostningerne til produktionsinput som f.eks. plantebeskyttelse (pesticider) samt mineralske og organiske gødningsstoffer, jf. betragtning 145, og ikke bør betragtes som forpagtningsindtægt for staten. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen finder imidlertid, at udgifterne til vedligeholdelse af jorden og til forbedring af jordbundskvaliteten primært er i forpagterens interesse, da de primært er knyttet til omkostningerne til produktionsinput som f.eks. plantebeskyttelse (pesticider) samt mineralske og organiske gødningsstoffer, jf. betragtning 145, og ikke bør betragtes som forpagtningsindtægt for staten.

| (164) | Skatter og afgifter er generelt ikke forpagtningsindtægt, da de betales af ejeren af aktiverne til staten. I den foreliggende sag betalte AS Tartu Agro imidlertid grundskyld på vegne af jordejeren (staten) som anført i betragtning 146, og værdien af den årlige grundskyld, som AS Tartu Agro betalte, bør derfor betragtes som en del af ministeriets forpagtningsindtægt. |
| --- | --- |

(164)

Skatter og afgifter er generelt ikke forpagtningsindtægt, da de betales af ejeren af aktiverne til staten. I den foreliggende sag betalte AS Tartu Agro imidlertid grundskyld på vegne af jordejeren (staten) som anført i betragtning 146, og værdien af den årlige grundskyld, som AS Tartu Agro betalte, bør derfor betragtes som en del af ministeriets forpagtningsindtægt.

| (165) | På grundlag af ovenstående beregnes fordelen som forskellen mellem de årlige estimater af markedsværdien for forpagtningsafgiften (jf. betragtning 154-156) og den faktiske forpagtningsafgift, der blev betalt til ministeriet. Halvdelen af værdien af AS Tartu Agros årlige investeringer i drænsystemet og den grundskyld, som AS Tartu Agro betalte på vegne af jordejeren, bør desuden lægges til den faktiske forpagtningsafgift som beskrevet i betragtning 162-164. Med hensyn til størrelsen af den forpagtede genstand bør det antal hektar, der modtog landbrugsstøtte, anvendes som grundlag for beregningen af fordelen (jf. betragtning 158). |
| --- | --- |

(165)

På grundlag af ovenstående beregnes fordelen som forskellen mellem de årlige estimater af markedsværdien for forpagtningsafgiften (jf. betragtning 154-156) og den faktiske forpagtningsafgift, der blev betalt til ministeriet. Halvdelen af værdien af AS Tartu Agros årlige investeringer i drænsystemet og den grundskyld, som AS Tartu Agro betalte på vegne af jordejeren, bør desuden lægges til den faktiske forpagtningsafgift som beskrevet i betragtning 162-164. Med hensyn til størrelsen af den forpagtede genstand bør det antal hektar, der modtog landbrugsstøtte, anvendes som grundlag for beregningen af fordelen (jf. betragtning 158).

5.2.   Kvalificering af foranstaltningen som eksisterende eller ny støtte

Kvalificering af foranstaltningen som eksisterende eller ny støtte

| (166) | Forpagtningsaftalen mellem ministeriet og AS Tartu Agro blev indgået i 2000 og eksisterede således forud for Estlands tiltrædelse af Den Europæiske Union. Den opfylder imidlertid ikke betingelserne for at blive betragtet som eksisterende støtte, jf. artikel 1, litra b), i Rådets forordning (EU) 2015/1589 (30) sammenholdt med bilag IV til Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse (31). I henhold til bilag IV, afsnit 4 Landbrug, punkt 4, skal støtteforanstaltningen meddeles Kommissionen senest fire måneder efter tiltrædelsesdatoen for at blive anset for eksisterende støtte. Alle andre støtteforanstaltninger betragtes som ny støtte. Da en sådan meddelelse ikke fandt sted, er den nuværende foranstaltning en ny støtteforanstaltning som omhandlet i artikel 1, litra c), i forordning (EU) 2015/1589 fra og med 2000. |
| --- | --- |

(166)

Forpagtningsaftalen mellem ministeriet og AS Tartu Agro blev indgået i 2000 og eksisterede således forud for Estlands tiltrædelse af Den Europæiske Union. Den opfylder imidlertid ikke betingelserne for at blive betragtet som eksisterende støtte, jf. artikel 1, litra b), i Rådets forordning (EU) 2015/1589 (30) sammenholdt med bilag IV til Akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse (31). I henhold til bilag IV, afsnit 4 Landbrug, punkt 4, skal støtteforanstaltningen meddeles Kommissionen senest fire måneder efter tiltrædelsesdatoen for at blive anset for eksisterende støtte. Alle andre støtteforanstaltninger betragtes som ny støtte. Da en sådan meddelelse ikke fandt sted, er den nuværende foranstaltning en ny støtteforanstaltning som omhandlet i artikel 1, litra c), i forordning (EU) 2015/1589 fra og med 2000.

30

31

5.3.   Støttens forenelighed

Støttens forenelighed

| (167) | En foranstaltning, der falder ind under artikel 107, stk. 1, i TEUF, er generelt uforenelig med det indre markeds funktion, medmindre den er omfattet af en af undtagelserne i TEUF. I henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF kan støtte anses for at være forenelig med det indre marked, hvis den fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. For at denne undtagelsesbestemmelse kan finde anvendelse, skal støtten overholde de relevante EU-statsstøtteregler. |
| --- | --- |

(167)

En foranstaltning, der falder ind under artikel 107, stk. 1, i TEUF, er generelt uforenelig med det indre markeds funktion, medmindre den er omfattet af en af undtagelserne i TEUF. I henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF kan støtte anses for at være forenelig med det indre marked, hvis den fremmer udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. For at denne undtagelsesbestemmelse kan finde anvendelse, skal støtten overholde de relevante EU-statsstøtteregler.

| (168) | I henhold til Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (32) skal ulovlig støtte, der falder ind under artikel 1, litra f), i forordning (EU) 2015/1589, vurderes efter de tekster, der er gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. |
| --- | --- |

(168)

I henhold til Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (32) skal ulovlig støtte, der falder ind under artikel 1, litra f), i forordning (EU) 2015/1589, vurderes efter de tekster, der er gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.

32

| (169) | Da støtten blev ydet i 2000, og betingelserne i forpagtningsaftalen blev ændret flere gange (jf. betragtning 27), skal denne foranstaltning undersøges i lyset af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2000-2006 (33) og de efterfølgende rammebestemmelser. Denne foranstaltning kan efter Kommissionens opfattelse ikke erklæres forenelig på grundlag af rammebestemmelserne for 2000-2006. Denne foranstaltning kan heller ikke erklæres forenelig på grundlag af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren for 2007-2013 (34) eller på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter 2014-2020 (35). |
| --- | --- |

(169)

Da støtten blev ydet i 2000, og betingelserne i forpagtningsaftalen blev ændret flere gange (jf. betragtning 27), skal denne foranstaltning undersøges i lyset af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2000-2006 (33) og de efterfølgende rammebestemmelser. Denne foranstaltning kan efter Kommissionens opfattelse ikke erklæres forenelig på grundlag af rammebestemmelserne for 2000-2006. Denne foranstaltning kan heller ikke erklæres forenelig på grundlag af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren for 2007-2013 (34) eller på grundlag af EU-retningslinjerne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter 2014-2020 (35).

33

34

35

| (170) | Statsstøtte i form af urimeligt lave forpagtningsafgifter udgør generelt driftsstøtte, idet den reducerer støttemodtagerens normale driftsomkostninger. Driftsstøtte anses for umiddelbart at være uforenelig med det indre marked, særligt i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF (36). |
| --- | --- |

(170)

Statsstøtte i form af urimeligt lave forpagtningsafgifter udgør generelt driftsstøtte, idet den reducerer støttemodtagerens normale driftsomkostninger. Driftsstøtte anses for umiddelbart at være uforenelig med det indre marked, særligt i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF (36).

36

| (171) | Under alle omstændigheder er det ikke blevet tilstrækkeligt godtgjort, at foranstaltningen var nødvendig og forholdsmæssig for at nå eventuelle mål af fælles interesse. Estland har ikke fremført argumenter vedrørende forenelighed, og den omhandlede foranstaltning skal under alle omstændigheder betragtes som driftsstøtte. Kommissionen har derfor ikke fundet noget grundlag for at erklære støtten forenelig med det indre marked i lyset af artikel 107, stk. 3, i TEUF. |
| --- | --- |

(171)

Under alle omstændigheder er det ikke blevet tilstrækkeligt godtgjort, at foranstaltningen var nødvendig og forholdsmæssig for at nå eventuelle mål af fælles interesse. Estland har ikke fremført argumenter vedrørende forenelighed, og den omhandlede foranstaltning skal under alle omstændigheder betragtes som driftsstøtte. Kommissionen har derfor ikke fundet noget grundlag for at erklære støtten forenelig med det indre marked i lyset af artikel 107, stk. 3, i TEUF.

| (172) | Kommissionen konkluderer derfor, at ministeriets bortforpagtning af jorden til AS Tartu Agro udgør statsstøtte, og at den er ulovlig og uforenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen konkluderer derfor, at ministeriets bortforpagtning af jorden til AS Tartu Agro udgør statsstøtte, og at den er ulovlig og uforenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

6.   INDDRIVELSE

INDDRIVELSE

| (173) | Da støtten er ulovlig og uforenelig med det indre marked, bør Republikken Estland bringe foranstaltningen til ophør og tilbagesøge den ydede støtte fra AS Tartu Agro, medmindre støtten blev ydet til et bestemt projekt, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i gruppefritagelsesforordningerne, i de minimis-forordningen eller i en støtteordning godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

(173)

Da støtten er ulovlig og uforenelig med det indre marked, bør Republikken Estland bringe foranstaltningen til ophør og tilbagesøge den ydede støtte fra AS Tartu Agro, medmindre støtten blev ydet til et bestemt projekt, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i gruppefritagelsesforordningerne, i de minimis-forordningen eller i en støtteordning godkendt af Kommissionen.

| (174) | Støttebeløbet skal endvidere tilbagesøges for at genoprette den situation, der fandtes på markedet, inden støtteforanstaltningen blev gennemført. I artikel 17 i forordning (EU) 2015/1589 fastsættes det, at Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år (»forældelsesfristen«). Forældelsesfristen løber fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren. I forbindelse med den foreliggende foranstaltning blev aftalen om forpagtning af landbrugsjord undertegnet mellem ministeriet og AS Tartu Agro den 16. november 2000 (jf. betragtning 24). |
| --- | --- |

(174)

Støttebeløbet skal endvidere tilbagesøges for at genoprette den situation, der fandtes på markedet, inden støtteforanstaltningen blev gennemført. I artikel 17 i forordning (EU) 2015/1589 fastsættes det, at Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år (»forældelsesfristen«). Forældelsesfristen løber fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte tilkendes støttemodtageren. I forbindelse med den foreliggende foranstaltning blev aftalen om forpagtning af landbrugsjord undertegnet mellem ministeriet og AS Tartu Agro den 16. november 2000 (jf. betragtning 24).

| (175) | I henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2015/1589 afbryder enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen eller af en medlemsstat efter opfordring fra Kommissionen angående den ulovlige støtte, denne frist. I denne forbindelse kontaktede Kommissionen første gang de estiske myndigheder vedrørende denne foranstaltning den 14. august 2014. Efter at have modtaget en klage den 24. juli 2014 fremsendte Kommissionen nemlig klagen til de estiske myndigheder og anmodede dem om at indgive oplysninger og fremsætte bemærkninger til klagerens påstande (jf. betragtning 1). Forældelsesfristen blev derfor afbrudt af Kommissionens handlinger på denne dato. |
| --- | --- |

(175)

I henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2015/1589 afbryder enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen eller af en medlemsstat efter opfordring fra Kommissionen angående den ulovlige støtte, denne frist. I denne forbindelse kontaktede Kommissionen første gang de estiske myndigheder vedrørende denne foranstaltning den 14. august 2014. Efter at have modtaget en klage den 24. juli 2014 fremsendte Kommissionen nemlig klagen til de estiske myndigheder og anmodede dem om at indgive oplysninger og fremsætte bemærkninger til klagerens påstande (jf. betragtning 1). Forældelsesfristen blev derfor afbrudt af Kommissionens handlinger på denne dato.

| (176) | Den støtte, som AS Tartu Agro modtog, bør derfor inddrives fra og med den 14. august 2004. Det beløb, der skal inddrives, beregnes som beskrevet i betragtning 154-165. Dette beløb tilskrives renter beregnet i overensstemmelse med artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (37) fra den 14. august 2004 og indtil fuld tilbagebetaling — |
| --- | --- |

(176)

Den støtte, som AS Tartu Agro modtog, bør derfor inddrives fra og med den 14. august 2004. Det beløb, der skal inddrives, beregnes som beskrevet i betragtning 154-165. Dette beløb tilskrives renter beregnet i overensstemmelse med artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (37) fra den 14. august 2004 og indtil fuld tilbagebetaling —

37

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Statsstøtten i form af bortforpagtning af landbrugsjord til en forpagtningsafgift, der ligger under markedsprisen, blev ydet ulovligt af Estland i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til fordel for AS Tartu Agro.

Artikel 2

Støtten udgør ikke statsstøtte, hvis den på det tidspunkt, hvor den blev ydet, opfyldte betingelserne i artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 994/98 (38), der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.

Artikel 3

Individuel støtte, der blev ydet under foranstaltningen omhandlet i artikel 1, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte betingelserne i forordning (EU) nr. 702/2014 (39) eller i en anden godkendt støtteordning, er forenelig med det indre marked op til de maksimale støtteintensiteter, der gælder for den pågældende støttetype.

Artikel 4

1.   Republikken Estland skal tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte fra AS Tartu Agro.

2.   De beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de blev udbetalt til AS Tartu Agro, og indtil de faktisk er tilbagebetalt.

3.   Renterne af de beløb, der skal tilbagesøges, beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i forordning (EF) nr. 794/2004 og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 (40) om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.

Artikel 5

1.   Tilbagesøgningen af støtte, der er tildelt i henhold til de i artikel 1 omhandlede støtteordninger, iværksættes omgående og effektivt.

2.   Republikken Estland sikrer, at denne afgørelse efterkommes inden for fire måneder efter dens meddelelse.

Artikel 6

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse forelægger Estland følgende oplysninger:

det samlede beløb (støttebeløbet og renter), der ikke er omfattet af de minimis-reglen, forordning (EU) nr. 702/2014 eller en godkendt støtteordning, som skal tilbagesøges hos AS Tartu Agro

2.   Republikken Estland holder løbende Kommissionen orienteret om de nationale foranstaltninger, der træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 1 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. Estland indsender på Kommissionens anmodning straks oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen.

Artikel 7

Denne afgørelse er rettet til Republikken Estland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. januar 2020.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Ledende næstformand

---

(1)  Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Statsstøttesag SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP) — Påstået ulovlig støtte til AS Tartu Agro, EUT C 103 af 1.4.2017, s. 4.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(*1)  Fortrolige oplysninger.

*1

(3)  Beslutning truffet af Republikken Estlands øverste råd, RT 1992, 36, 475.

3

(4)  Evalueringspanelets referat af 27.7.2000.

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/metadata/en/apri_lpr_esms.htm.

5

(6)  Domstolens dom af 7.12.2000, Telaustria, C-324/98, ECLI:EU:C:2000:669, præmis 62, og Domstolens dom af 3.12.2001, Bent Mousten Vestergaard, C-59/00, ECLI:EU:C:2001:654, præmis 20. Se også Kommissionens fortolkningsmeddelelse om den fællesskabsret, der finder anvendelse på tildelingen af kontrakter, som ikke eller kun delvist er omfattet af udbudsdirektiverne (EUT C 179 af 1.8.2006, s. 2).

6

(7)  Sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2000:467, præmis 30, forenede sager C-71/09 P, C-73/09 P og C-76/09 P, Comitato »Venezia vuole vivere« mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2011:368, præmis 136, og sag T-459/93 Siemens mod Kommissionen, EU:T:1995:100, præmis 48.

7

(8)  Lov om statslige aktiver, RT I 1995, 22, 327.

8

(9)  Regeringsbekendtgørelse nr. 285 af 1.8.1995 om godkendelse af reglerne for adgang til at anvende statslige aktiver, RT I 1995, 65, 1091.

9

(10)  Jordforbedringslov RT I 1994, 34, 534, https://www.riigiteataja.ee/akt/24638.

10

(11)  Lov om grundskyld, RT I 1996, 41, 797.

11

(12)  Lov om forpligtelser, RT I, 31.12.2016, 7, findes på: www.riigiteataja.ee/akt/võs.

12

(13)  Lov om grundskyld, RT I, 10.11.2016, 10, findes her: www.riigiteataja.ee/akt/110112016010.

13

(14)  Se også: https://kls.pria.ee/kaart/.

14

(15)  Se http://www.eramets.ee/metsa-ja-puidumuuk/hinnainfo-2/.

15

(16)  Se http://rmk.ee/organisatsioon/aastaaruanded.

16

(17)  Se også: https://www.maaamet.ee/et/uudised/moodunud-aastal-solmitud-rendilepingute-aastatasu-kokku-402-572-eurot.

17

(18)  I artikel 345 i TEUF fastsættes følgende: »De ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne berøres ikke af traktaterne«.

18

(19)  Domstolens dom af 11.7.1996, SFEI m.fl., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, præmis 60, og Domstolens dom af 29.4.1999, Spanien mod Kommissionen, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, præmis 41.

19

(20)  Domstolens dom af 11.7.1996, SFEI m.fl., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, præmis 60 og 61.

20

(21)  Rettens dom af 28.2.2012, Land Burgenland og Østrig mod Kommissionen, forenede sager T-268/08 og T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90.

21

(22)  Domstolens dom af 7.12.2000, Telaustria, C-324/98, ECLI:EU:C:2000:669, præmis 62, og Domstolens dom af 3.12.2001, Bent Mousten Vestergaard, C-59/00, ECLI:EU:C:2001:654, præmis 20. Se også Kommissionens fortolkningsmeddelelse om den fællesskabsret, der finder anvendelse på tildelingen af kontrakter, som ikke eller kun delvist er omfattet af udbudsdirektiverne (EUT C 179 af 1.8.2006, s. 2).

22

(23)  Kommissionens meddelelse om begrebet statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, punkt 89 (EUT C 262 af 19.7.2016, s. 1).

23

(24)  Punkt 94 i meddelelsen om begrebet statsstøtte.

24

(25)  https://data.oecd.org/agrland/agricultural-land.htm.

25

(26)  Rettens dom af 28.2.2012, Land Burgenland og Østrig mod Kommissionen, forenede sager T-268/08 og T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90, præmis 72.

26

(27)  http://www.fao.org/3/w7224e/w7224e05.htm.

27

(28)  Dom af 4.6.2015, Kommissionen mod MOL, C-15/14 P, EU:C:2015:362, præmis 60.

28

(29)  Eurostat: https://ec.europa.eu/eurostat/web/international-trade-in-goods/data/database.

29

(30)  Rådets forordning (EU) 2015/1589 af 13. juli 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af artikel 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT L 248 af 24.9.2015, s. 9).

30

(31)  
  EUT L 236 af 23.9.2003, s. 17.

31

(32)  
  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

32

(33)  
  EFT C 28 af 1.2.2000, s. 2.

33

(34)  
  EUT C 319 af 27.12.2006, s. 1.

34

(35)  
  EUT C 204 af 1.7.2014, s. 1. Ændret ved meddelelser offentliggjort i EUT C 390 af 24.11.2015, s. 4, EUT C 139 af 20.4.2018, s. 3, og EUT C 403 af 9.11.2018, s. 10.

35

(36)  Sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, EU:C:2000:467, præmis 30, forenede sager C-71/09 P, C-73/09 P og C-76/09 P, Comitato »Venezia vuole vivere« mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2011:368, præmis 136, og sag T-459/93 Siemens mod Kommissionen, EU:T:1995:100, præmis 48.

36

(37)  Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1).

37

(38)  Rådets forordning (EF) Nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (EFT L 142 af 14.5.1998, s. 1).

38

(39)  Kommissionens forordning (EU) nr. 702/2014 af 25. juni 2014 om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter (EUT L 193 af 1.7.2014, s. 1).

39

(40)  Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (EUT L 82 af 25.3.2008, s. 1).

40

---

| 1.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 35/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 35/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/105

af 28. januar 2021

om forlængelse af den foranstaltning, som den danske miljøstyrelse har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012

(meddelt under nummer C(2021) 375)

(Kun den danske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 1. maj 2020 vedtog den danske miljøstyrelse (»den kompetente myndighed«) i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en afgørelse med henblik på tilladelse indtil den 29. oktober 2020 til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF til antimikrobiel behandling af brændstoftanke i luftfartøjer (»foranstaltningen«). Den kompetente myndighed gav Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder meddelelse om foranstaltningen og begrundelsen herfor, jf. artikel 55, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Den 1. maj 2020 vedtog den danske miljøstyrelse (»den kompetente myndighed«) i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en afgørelse med henblik på tilladelse indtil den 29. oktober 2020 til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF til antimikrobiel behandling af brændstoftanke i luftfartøjer (»foranstaltningen«). Den kompetente myndighed gav Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder meddelelse om foranstaltningen og begrundelsen herfor, jf. artikel 55, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning.

| (2) | Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed var foranstaltningen nødvendig for at beskytte folkesundheden. Mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan føre til funktionsfejl i luftfartøjets motor og bringe luftfartøjets luftdygtighed i fare og dermed bringe passagerernes og besætningens sikkerhed i fare. Covid-19-pandemien og de deraf følgende flyverestriktioner førte til, at et stort antal luftfartøjer blev midlertidigt parkeret. Luftfartøjers immobilitet er en skærpende faktor med hensyn til mikrobiologisk kontaminering. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed var foranstaltningen nødvendig for at beskytte folkesundheden. Mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan føre til funktionsfejl i luftfartøjets motor og bringe luftfartøjets luftdygtighed i fare og dermed bringe passagerernes og besætningens sikkerhed i fare. Covid-19-pandemien og de deraf følgende flyverestriktioner førte til, at et stort antal luftfartøjer blev midlertidigt parkeret. Luftfartøjers immobilitet er en skærpende faktor med hensyn til mikrobiologisk kontaminering.

| (3) | Biobor JF indeholder 2,2'-(1-methyltrimethylenedioxy)bis-(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 2665-13-6) og 2,2'-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 14697-50-8), der er aktivstoffer til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6 som konserveringsmidler for produkter under opbevaring som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012. Da disse aktivstoffer ikke er opført i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2), er de ikke omfattet af arbejdet med systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 528/2012. Nævnte forordnings artikel 89 finder derfor ikke anvendelse på dem, og de skal vurderes og godkendes, inden biocidholdige produkter, der indeholder dem, kan godkendes på nationalt plan. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF indeholder 2,2'-(1-methyltrimethylenedioxy)bis-(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 2665-13-6) og 2,2'-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 14697-50-8), der er aktivstoffer til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6 som konserveringsmidler for produkter under opbevaring som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012. Da disse aktivstoffer ikke er opført i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2), er de ikke omfattet af arbejdet med systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 528/2012. Nævnte forordnings artikel 89 finder derfor ikke anvendelse på dem, og de skal vurderes og godkendes, inden biocidholdige produkter, der indeholder dem, kan godkendes på nationalt plan.

| (4) | Den 2. oktober 2020 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en begrundet anmodning fra den kompetente myndighed om forlængelse af foranstaltningen. Den begrundede anmodning blev fremsat på grundlag af bekymring for, at luftfartssikkerhed fortsat kan bringes i fare af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstofbeholdere og brændstofsystemer efter den 29. oktober 2020, og argumentet om, at Biobor JF er af afgørende betydning for at kunne bekæmpe en sådan mikrobiologisk kontaminering. |
| --- | --- |

(4)

Den 2. oktober 2020 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en begrundet anmodning fra den kompetente myndighed om forlængelse af foranstaltningen. Den begrundede anmodning blev fremsat på grundlag af bekymring for, at luftfartssikkerhed fortsat kan bringes i fare af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstofbeholdere og brændstofsystemer efter den 29. oktober 2020, og argumentet om, at Biobor JF er af afgørende betydning for at kunne bekæmpe en sådan mikrobiologisk kontaminering.

| (5) | Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed er Biobor JF det eneste disponible produkt til denne anvendelse. Det eneste alternative biocidholdige produkt, som luftfartøjs- og motorproducenterne havde anbefalet til behandling af mikrobiologisk kontaminering (KathonTM FP 1.5), blev trukket tilbage fra markedet i marts 2020 på grund af alvorlige problemer med motoradfærd efter behandling med det pågældende produkt. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed er Biobor JF det eneste disponible produkt til denne anvendelse. Det eneste alternative biocidholdige produkt, som luftfartøjs- og motorproducenterne havde anbefalet til behandling af mikrobiologisk kontaminering (KathonTM FP 1.5), blev trukket tilbage fra markedet i marts 2020 på grund af alvorlige problemer med motoradfærd efter behandling med det pågældende produkt.

| (6) | Som anført af den kompetente myndighed findes der ikke tilstrækkelige mekaniske alternativer til behandling af mikrobiologisk kontaminering. |
| --- | --- |

(6)

Som anført af den kompetente myndighed findes der ikke tilstrækkelige mekaniske alternativer til behandling af mikrobiologisk kontaminering.

| (7) | Ifølge de oplysninger, der foreligger for Kommissionens tjenestegrene, har producenten af Biobor JF taget skridt i retning af en forskriftsmæssig godkendelse af produktet, og en ansøgning om godkendelse af de aktivstoffer, det indeholder, forventes at blive indgivet i nær fremtid. Godkendelsen af aktivstofferne og den efterfølgende godkendelse af det biocidholdige produkt vil udgøre en permanent løsning for fremtiden, men der vil være behov for en betydelig tid til at fuldføre disse procedurer. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge de oplysninger, der foreligger for Kommissionens tjenestegrene, har producenten af Biobor JF taget skridt i retning af en forskriftsmæssig godkendelse af produktet, og en ansøgning om godkendelse af de aktivstoffer, det indeholder, forventes at blive indgivet i nær fremtid. Godkendelsen af aktivstofferne og den efterfølgende godkendelse af det biocidholdige produkt vil udgøre en permanent løsning for fremtiden, men der vil være behov for en betydelig tid til at fuldføre disse procedurer.

| (8) | Da manglen på bekæmpelse af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan bringe luftfartssikkerheden i fare, og da der ikke i tilstrækkelig grad kan dæmmes op for faren ved anvendelse af et andet biocidholdigt produkt eller andre midler, bør den kompetente myndighed have mulighed for at forlænge foranstaltningen. |
| --- | --- |

(8)

Da manglen på bekæmpelse af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan bringe luftfartssikkerheden i fare, og da der ikke i tilstrækkelig grad kan dæmmes op for faren ved anvendelse af et andet biocidholdigt produkt eller andre midler, bør den kompetente myndighed have mulighed for at forlænge foranstaltningen.

| (9) | Eftersom foranstaltningen udløb den 29. oktober 2020, bør denne afgørelse vedtages med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom foranstaltningen udløb den 29. oktober 2020, bør denne afgørelse vedtages med tilbagevirkende kraft.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den danske miljøstyrelse kan forlænge foranstaltningen med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF til antimikrobiel behandling af brændstoftanke i luftfartøjer indtil den 3. maj 2022.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til den danske miljøstyrelse.

Den anvendes fra den 30. oktober 2020.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 2021.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 af 4. august 2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 294 af 10.10.2014, s. 1).

2

---

| 1.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 35/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 35/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/106

af 28. januar 2021

om forlængelse af den foranstaltning, som Frankrigs ministerium for økologisk omstilling har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af desinfektionsmidler, der indeholder propan-2-ol, jf. artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012

(meddelt under nummer C(2021) 380)

(Kun den franske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 13. marts 2020 vedtog Frankrigs ministerium for økologisk omstilling (»den kompetente myndighed«) i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en afgørelse (efterfølgende ændret den 29. juni 2020) om at tillade tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af desinfektionsmidler, der indeholder propan-2-ol, til hygiejne for mennesker (produkttype 1 som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012), for en periode, der løber indtil den 31. december 2020 (»foranstaltningen«). Den kompetente myndighed gav Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder meddelelse om foranstaltningen og begrundelsen herfor, jf. artikel 55, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Den 13. marts 2020 vedtog Frankrigs ministerium for økologisk omstilling (»den kompetente myndighed«) i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en afgørelse (efterfølgende ændret den 29. juni 2020) om at tillade tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af desinfektionsmidler, der indeholder propan-2-ol, til hygiejne for mennesker (produkttype 1 som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012), for en periode, der løber indtil den 31. december 2020 (»foranstaltningen«). Den kompetente myndighed gav Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder meddelelse om foranstaltningen og begrundelsen herfor, jf. artikel 55, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning.

| (2) | Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed var foranstaltningen nødvendig for at beskytte folkesundheden. Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen (WHO) coronavirussygdom (covid-19) for en pandemi. Den 22. marts 2020 vedtog det franske parlament en lov om en folkesundhedsmæssig krisesituation. WHO og Frankrigs sundhedsministerium anbefaler anvendelse af alkoholbaserede hånddesinfektionsmidler som en forebyggende foranstaltning mod spredningen af covid-19 som et alternativ til at vaske hænder med vand og sæbe. Den produktformulering, som er omfattet af foranstaltningen, er i overensstemmelse med den propan-2-ol-baserede formulering, som WHO anbefaler. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed var foranstaltningen nødvendig for at beskytte folkesundheden. Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen (WHO) coronavirussygdom (covid-19) for en pandemi. Den 22. marts 2020 vedtog det franske parlament en lov om en folkesundhedsmæssig krisesituation. WHO og Frankrigs sundhedsministerium anbefaler anvendelse af alkoholbaserede hånddesinfektionsmidler som en forebyggende foranstaltning mod spredningen af covid-19 som et alternativ til at vaske hænder med vand og sæbe. Den produktformulering, som er omfattet af foranstaltningen, er i overensstemmelse med den propan-2-ol-baserede formulering, som WHO anbefaler.

| (3) | Den propan-2-ol-baserede formulering, som WHO anbefaler, indeholder aktivstoffet propan-2-ol. Propan-2-ol er godkendt til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 1 (hygiejne for mennesker) som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(3)

Den propan-2-ol-baserede formulering, som WHO anbefaler, indeholder aktivstoffet propan-2-ol. Propan-2-ol er godkendt til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 1 (hygiejne for mennesker) som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012.

| (4) | Siden udbruddet af covid-19-pandemien har der været ekstremt stor efterspørgsel efter desinfektionsmidler i Frankrig, hvilket har resulteret i en hidtil uset forsyningsknaphed på disse produkter. Forud for foranstaltningen var ingen hånddesinfektionsmidler godkendt i Frankrig i henhold til forordning (EU) nr. 528/2012. Covid-19 udgør en alvorlig trussel mod folkesundheden i Frankrig, og yderligere hånddesinfektionsmidler spiller en afgørende rolle i kontrollen med spredningen af sygdommen, da det ikke altid er muligt at vaske hænder med vand og sæbe. |
| --- | --- |

(4)

Siden udbruddet af covid-19-pandemien har der været ekstremt stor efterspørgsel efter desinfektionsmidler i Frankrig, hvilket har resulteret i en hidtil uset forsyningsknaphed på disse produkter. Forud for foranstaltningen var ingen hånddesinfektionsmidler godkendt i Frankrig i henhold til forordning (EU) nr. 528/2012. Covid-19 udgør en alvorlig trussel mod folkesundheden i Frankrig, og yderligere hånddesinfektionsmidler spiller en afgørende rolle i kontrollen med spredningen af sygdommen, da det ikke altid er muligt at vaske hænder med vand og sæbe.

| (5) | Den 10. september 2020 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en begrundet anmodning fra den kompetente myndighed om forlængelse af foranstaltningen. Anmodningen blev fremsat på grundlag af bekymringen for, at folkesundheden ville være i fare på grund af covid-19 også efter den 31. december 2020, og under hensyntagen til at tilladelse af yderligere desinfektionsmidler på markedet er af afgørende betydning for at modvirke den fare, som covid-19 udgør, og som ikke kan afhjælpes på anden vis. |
| --- | --- |

(5)

Den 10. september 2020 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en begrundet anmodning fra den kompetente myndighed om forlængelse af foranstaltningen. Anmodningen blev fremsat på grundlag af bekymringen for, at folkesundheden ville være i fare på grund af covid-19 også efter den 31. december 2020, og under hensyntagen til at tilladelse af yderligere desinfektionsmidler på markedet er af afgørende betydning for at modvirke den fare, som covid-19 udgør, og som ikke kan afhjælpes på anden vis.

| (6) | Ifølge den kompetente myndighed forventes der en yderligere stigning i efterspørgslen efter desinfektionsmidler. Selv om der findes alternativer baseret på ethanol, mener den kompetente myndighed, at det er nødvendigt at have et diversificeret udbud af desinfektionsmidler på markedet for at reducere risikoen ved en potentiel mangel på råmaterialer. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge den kompetente myndighed forventes der en yderligere stigning i efterspørgslen efter desinfektionsmidler. Selv om der findes alternativer baseret på ethanol, mener den kompetente myndighed, at det er nødvendigt at have et diversificeret udbud af desinfektionsmidler på markedet for at reducere risikoen ved en potentiel mangel på råmaterialer.

| (7) | Den kompetente myndighed har opfordret aktører, som har draget nytte af foranstaltningen, til at anmode om normal produktgodkendelse så snart som muligt. Én aktør har bekræftet sin hensigt om at anmode om normal godkendelse af sit propan-2-ol-baserede desinfektionsmiddel. |
| --- | --- |

(7)

Den kompetente myndighed har opfordret aktører, som har draget nytte af foranstaltningen, til at anmode om normal produktgodkendelse så snart som muligt. Én aktør har bekræftet sin hensigt om at anmode om normal godkendelse af sit propan-2-ol-baserede desinfektionsmiddel.

| (8) | Da covid-19 fortsat udgør en fare for folkesundheden, og da der ikke på tilstrækkelig vis kan dæmmes op for denne fare i Frankrig, hvis der ikke er flere tilladte desinfektionsmidler på markedet, bør den kompetente myndighed have tilladelse til at forlænge foranstaltningen med højst 550 dage, der begynder dagen efter udløbsdatoen på den oprindelige periode på 180 dage fra den kompetente myndigheds afgørelse den 13. marts 2020. |
| --- | --- |

(8)

Da covid-19 fortsat udgør en fare for folkesundheden, og da der ikke på tilstrækkelig vis kan dæmmes op for denne fare i Frankrig, hvis der ikke er flere tilladte desinfektionsmidler på markedet, bør den kompetente myndighed have tilladelse til at forlænge foranstaltningen med højst 550 dage, der begynder dagen efter udløbsdatoen på den oprindelige periode på 180 dage fra den kompetente myndigheds afgørelse den 13. marts 2020.

| (9) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Frankrigs ministerium for økologisk omstilling kan forlænge foranstaltningen med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af desinfektionsmidler, der indeholder propan-2-ol til hygiejne for mennesker til den 13. marts 2022.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Frankrigs ministerium for økologisk omstilling.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 2021.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

---

| 1.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 35/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 35/27

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/107

af 28. januar 2021

om forlængelse af den foranstaltning, som det svenske kemikalieagentur har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012

(meddelt under nummer C(2021) 401)

(Kun den svenske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 4. maj 2020 vedtog det svenske kemikalieagentur (»den kompetente myndighed«) i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en afgørelse med henblik på tilladelse indtil den 30. oktober 2020 til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF til antimikrobiel behandling af brændstoftanke og brændstofsystemer i luftfartøjer (»foranstaltningen«). Den kompetente myndighed gav Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder meddelelse om foranstaltningen og begrundelsen herfor, jf. artikel 55, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Den 4. maj 2020 vedtog det svenske kemikalieagentur (»den kompetente myndighed«) i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en afgørelse med henblik på tilladelse indtil den 30. oktober 2020 til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF til antimikrobiel behandling af brændstoftanke og brændstofsystemer i luftfartøjer (»foranstaltningen«). Den kompetente myndighed gav Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder meddelelse om foranstaltningen og begrundelsen herfor, jf. artikel 55, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning.

| (2) | Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed var foranstaltningen nødvendig for at beskytte folkesundheden. Mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan føre til funktionsfejl i luftfartøjets motor og bringe luftfartøjets luftdygtighed i fare og dermed bringe passagerernes og besætningens sikkerhed i fare. Covid-19-pandemien og de deraf følgende flyverestriktioner førte til, at et stort antal luftfartøjer blev midlertidigt parkeret. Luftfartøjers immobilitet er en skærpende faktor med hensyn til mikrobiologisk kontaminering. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed var foranstaltningen nødvendig for at beskytte folkesundheden. Mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan føre til funktionsfejl i luftfartøjets motor og bringe luftfartøjets luftdygtighed i fare og dermed bringe passagerernes og besætningens sikkerhed i fare. Covid-19-pandemien og de deraf følgende flyverestriktioner førte til, at et stort antal luftfartøjer blev midlertidigt parkeret. Luftfartøjers immobilitet er en skærpende faktor med hensyn til mikrobiologisk kontaminering.

| (3) | Biobor JF indeholder 2,2'-(1-methyltrimethylenedioxy)bis-(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 2665-13-6) og 2,2'-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 14697-50-8), der er aktivstoffer til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6 som konserveringsmidler for produkter under opbevaring som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012. Da disse aktivstoffer ikke er opført i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2), er de ikke omfattet af arbejdsprogrammet for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 528/2012. Nævnte forordnings artikel 89 finder derfor ikke anvendelse på dem, og de skal vurderes og godkendes, inden biocidholdige produkter, der indeholder dem, kan godkendes på nationalt plan. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF indeholder 2,2'-(1-methyltrimethylenedioxy)bis-(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 2665-13-6) og 2,2'-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 14697-50-8), der er aktivstoffer til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6 som konserveringsmidler for produkter under opbevaring som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012. Da disse aktivstoffer ikke er opført i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2), er de ikke omfattet af arbejdsprogrammet for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 528/2012. Nævnte forordnings artikel 89 finder derfor ikke anvendelse på dem, og de skal vurderes og godkendes, inden biocidholdige produkter, der indeholder dem, kan godkendes på nationalt plan.

| (4) | Den 8. oktober 2020 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en begrundet anmodning fra den kompetente myndighed om forlængelse af foranstaltningen. Den begrundede anmodning blev fremsat på grundlag af bekymring for, at luftfartssikkerhed fortsat kan bringes i fare af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstofbeholdere og brændstofsystemer efter den 30. oktober 2020, og argumentet om, at Biobor JF er af afgørende betydning for at kunne bekæmpe en sådan mikrobiologisk kontaminering. |
| --- | --- |

(4)

Den 8. oktober 2020 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en begrundet anmodning fra den kompetente myndighed om forlængelse af foranstaltningen. Den begrundede anmodning blev fremsat på grundlag af bekymring for, at luftfartssikkerhed fortsat kan bringes i fare af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstofbeholdere og brændstofsystemer efter den 30. oktober 2020, og argumentet om, at Biobor JF er af afgørende betydning for at kunne bekæmpe en sådan mikrobiologisk kontaminering.

| (5) | Ifølge oplysninger fra den kompetente myndighed blev det eneste alternative biocidholdige produkt, som luftfartøjs- og motorproducenterne havde anbefalet til behandling af mikrobiologisk kontaminering (KathonTM FP 1.5), trukket tilbage fra markedet i marts 2020 på grund af alvorlige problemer med motoradfærd efter behandling med det pågældende produkt. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge oplysninger fra den kompetente myndighed blev det eneste alternative biocidholdige produkt, som luftfartøjs- og motorproducenterne havde anbefalet til behandling af mikrobiologisk kontaminering (KathonTM FP 1.5), trukket tilbage fra markedet i marts 2020 på grund af alvorlige problemer med motoradfærd efter behandling med det pågældende produkt.

| (6) | Som anført af den kompetente myndighed er den alternative procedure til behandling af en eksisterende mikrobiologisk kontaminering manuel fjernelse i tanken og dernæst udtømning af brændstof og rensning af luftfartøjet. Disse operationer skal gennemføres regelmæssigt sammen med mikrobiologisk testning af udluftede prøver. En manuel rensning af kontaminerede tanke ville udsætte arbejdstagerne for giftige gasser og kan derfor ikke accepteres. Desuden ville procedurerne også være uforholdsmæssigt byrdefulde, da det stadig er uklart, hvornår behovet for at holde luftfartøjer parkeret i længere perioder ophører. |
| --- | --- |

(6)

Som anført af den kompetente myndighed er den alternative procedure til behandling af en eksisterende mikrobiologisk kontaminering manuel fjernelse i tanken og dernæst udtømning af brændstof og rensning af luftfartøjet. Disse operationer skal gennemføres regelmæssigt sammen med mikrobiologisk testning af udluftede prøver. En manuel rensning af kontaminerede tanke ville udsætte arbejdstagerne for giftige gasser og kan derfor ikke accepteres. Desuden ville procedurerne også være uforholdsmæssigt byrdefulde, da det stadig er uklart, hvornår behovet for at holde luftfartøjer parkeret i længere perioder ophører.

| (7) | Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed har producenten af Biobor JF taget skridt i retning af en forskriftsmæssig godkendelse af produktet, og en ansøgning om godkendelse af de aktivstoffer, det indeholder, forventes at blive indgivet i nær fremtid. Godkendelsen af aktivstofferne og den efterfølgende godkendelse af det biocidholdige produkt vil udgøre en permanent løsning for fremtiden, men der vil være behov for en betydelig tid til at fuldføre disse procedurer. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed har producenten af Biobor JF taget skridt i retning af en forskriftsmæssig godkendelse af produktet, og en ansøgning om godkendelse af de aktivstoffer, det indeholder, forventes at blive indgivet i nær fremtid. Godkendelsen af aktivstofferne og den efterfølgende godkendelse af det biocidholdige produkt vil udgøre en permanent løsning for fremtiden, men der vil være behov for en betydelig tid til at fuldføre disse procedurer.

| (8) | Da manglen på bekæmpelse af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan bringe luftfartssikkerheden i fare, og da der ikke i tilstrækkelig grad kan dæmmes op for faren ved anvendelse af et andet biocidholdigt produkt eller andre midler, bør den kompetente myndighed have mulighed for at forlænge foranstaltningen. |
| --- | --- |

(8)

Da manglen på bekæmpelse af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan bringe luftfartssikkerheden i fare, og da der ikke i tilstrækkelig grad kan dæmmes op for faren ved anvendelse af et andet biocidholdigt produkt eller andre midler, bør den kompetente myndighed have mulighed for at forlænge foranstaltningen.

| (9) | Eftersom foranstaltningen udløb den 30. oktober 2020, bør denne afgørelse vedtages med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom foranstaltningen udløb den 30. oktober 2020, bør denne afgørelse vedtages med tilbagevirkende kraft.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det svenske kemikalieagentur kan forlænge foranstaltningen med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF til antimikrobiel behandling af brændstoftanke og brændstofsystemer i luftfartøjer indtil den 4. maj 2022.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til det svenske kemikalieagentur.

Den anvendes fra den 31. oktober 2020.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 2021.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 af 4. august 2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 294 af 10.10.2014, s. 1).

2

---

| 1.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 35/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 35/29

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/108

af 28. januar 2021

om forlængelse af den foranstaltning, som det ungarske nationale folkesundhedscenter har truffet med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012

(meddelt under nummer C(2021) 403)

(Kun den ungarske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter (1), særlig artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 29. juni 2020 vedtog det ungarske nationale folkesundhedscenter (»den kompetente myndighed«) i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en afgørelse med henblik på tilladelse indtil den 26. december 2020 til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF til antimikrobiel behandling af brændstoftanke og brændstofsystemer i luftfartøjer (»foranstaltningen«). Den kompetente myndighed gav Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder meddelelse om foranstaltningen og begrundelsen herfor, jf. artikel 55, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Den 29. juni 2020 vedtog det ungarske nationale folkesundhedscenter (»den kompetente myndighed«) i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en afgørelse med henblik på tilladelse indtil den 26. december 2020 til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF til antimikrobiel behandling af brændstoftanke og brændstofsystemer i luftfartøjer (»foranstaltningen«). Den kompetente myndighed gav Kommissionen og de øvrige medlemsstaters kompetente myndigheder meddelelse om foranstaltningen og begrundelsen herfor, jf. artikel 55, stk. 1, andet afsnit, i nævnte forordning.

| (2) | Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed var foranstaltningen nødvendig for at beskytte folkesundheden. Mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan føre til funktionsfejl i luftfartøjets motor og hjælpemotor og bringe luftfartøjets luftdygtighed i fare og dermed bringe passagerernes og besætningens sikkerhed i fare. Covid-19-pandemien og de deraf følgende flyverestriktioner førte til, at et stort antal luftfartøjer blev midlertidigt parkeret. Luftfartøjers immobilitet er en skærpende faktor med hensyn til mikrobiologisk kontaminering. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed var foranstaltningen nødvendig for at beskytte folkesundheden. Mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan føre til funktionsfejl i luftfartøjets motor og hjælpemotor og bringe luftfartøjets luftdygtighed i fare og dermed bringe passagerernes og besætningens sikkerhed i fare. Covid-19-pandemien og de deraf følgende flyverestriktioner førte til, at et stort antal luftfartøjer blev midlertidigt parkeret. Luftfartøjers immobilitet er en skærpende faktor med hensyn til mikrobiologisk kontaminering.

| (3) | Biobor JF indeholder 2,2'-(1-methyltrimethylenedioxy)bis-(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 2665-13-6) og 2,2'-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 14697-50-8), der er aktivstoffer til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6 som konserveringsmidler for produkter under opbevaring som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012. Da disse aktivstoffer ikke er opført i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2), er de ikke omfattet af arbejdsprogrammet for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 528/2012. Nævnte forordnings artikel 89 finder derfor ikke anvendelse på dem, og de skal vurderes og godkendes, inden biocidholdige produkter, der indeholder dem, kan godkendes på nationalt plan. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF indeholder 2,2'-(1-methyltrimethylenedioxy)bis-(4-methyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 2665-13-6) og 2,2'-oxybis (4,4,6-trimethyl-1,3,2-dioxaborinan) (CAS-nr. 14697-50-8), der er aktivstoffer til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 6 som konserveringsmidler for produkter under opbevaring som defineret i bilag V til forordning (EU) nr. 528/2012. Da disse aktivstoffer ikke er opført i bilag II til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 (2), er de ikke omfattet af arbejdsprogrammet for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 528/2012. Nævnte forordnings artikel 89 finder derfor ikke anvendelse på dem, og de skal vurderes og godkendes, inden biocidholdige produkter, der indeholder dem, kan godkendes på nationalt plan.

| (4) | Den 5. oktober 2020 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en begrundet anmodning fra den kompetente myndighed om forlængelse af foranstaltningen. Den begrundede anmodning blev fremsat på grundlag af bekymring for, at luftfartssikkerhed fortsat kan bringes i fare af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstofbeholdere og brændstofsystemer efter den 26. december 2020, og argumentet om, at Biobor JF er af afgørende betydning for at kunne bekæmpe en sådan mikrobiologisk kontaminering. |
| --- | --- |

(4)

Den 5. oktober 2020 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 55, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 528/2012 en begrundet anmodning fra den kompetente myndighed om forlængelse af foranstaltningen. Den begrundede anmodning blev fremsat på grundlag af bekymring for, at luftfartssikkerhed fortsat kan bringes i fare af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstofbeholdere og brændstofsystemer efter den 26. december 2020, og argumentet om, at Biobor JF er af afgørende betydning for at kunne bekæmpe en sådan mikrobiologisk kontaminering.

| (5) | Ifølge oplysninger fra den kompetente myndighed blev det eneste alternative biocidholdige produkt, som luftfartøjs- og motorproducenterne havde anbefalet til behandling af mikrobiologisk kontaminering (KathonTM FP 1.5), trukket tilbage fra markedet i marts 2020 på grund af alvorlige problemer med motoradfærd efter behandling med det pågældende produkt. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge oplysninger fra den kompetente myndighed blev det eneste alternative biocidholdige produkt, som luftfartøjs- og motorproducenterne havde anbefalet til behandling af mikrobiologisk kontaminering (KathonTM FP 1.5), trukket tilbage fra markedet i marts 2020 på grund af alvorlige problemer med motoradfærd efter behandling med det pågældende produkt.

| (6) | Som anført af den kompetente myndighed er det ikke altid muligt at foretage en mekanisk behandling af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstofbeholdere og brændstofsystemer. Desuden ville det udsætte arbejdstagerne for giftige gasser og bør derfor undgås. |
| --- | --- |

(6)

Som anført af den kompetente myndighed er det ikke altid muligt at foretage en mekanisk behandling af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstofbeholdere og brændstofsystemer. Desuden ville det udsætte arbejdstagerne for giftige gasser og bør derfor undgås.

| (7) | Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed har producenten af Biobor JF taget skridt i retning af en forskriftsmæssig godkendelse af produktet, og en ansøgning om godkendelse af de aktivstoffer, det indeholder, forventes at blive indgivet i nær fremtid. Godkendelsen af aktivstofferne og den efterfølgende godkendelse af det biocidholdige produkt vil udgøre en permanent løsning for fremtiden, men der vil være behov for en betydelig tid til at fuldføre disse procedurer. |
| --- | --- |

(7)

Ifølge oplysningerne fra den kompetente myndighed har producenten af Biobor JF taget skridt i retning af en forskriftsmæssig godkendelse af produktet, og en ansøgning om godkendelse af de aktivstoffer, det indeholder, forventes at blive indgivet i nær fremtid. Godkendelsen af aktivstofferne og den efterfølgende godkendelse af det biocidholdige produkt vil udgøre en permanent løsning for fremtiden, men der vil være behov for en betydelig tid til at fuldføre disse procedurer.

| (8) | Da manglen på bekæmpelse af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan bringe luftfartssikkerheden i fare, og da der ikke i tilstrækkelig grad kan dæmmes op for faren ved anvendelse af et andet biocidholdigt produkt eller andre midler, bør den kompetente myndighed have mulighed for at forlænge foranstaltningen. |
| --- | --- |

(8)

Da manglen på bekæmpelse af mikrobiologisk kontaminering af luftfartøjers brændstoftanke og brændstofsystemer kan bringe luftfartssikkerheden i fare, og da der ikke i tilstrækkelig grad kan dæmmes op for faren ved anvendelse af et andet biocidholdigt produkt eller andre midler, bør den kompetente myndighed have mulighed for at forlænge foranstaltningen.

| (9) | Eftersom foranstaltningen udløb den 26. december 2020, bør denne afgørelse vedtages med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom foranstaltningen udløb den 26. december 2020, bør denne afgørelse vedtages med tilbagevirkende kraft.

| (10) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter — |
| --- | --- |

(10)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Biocidholdige Produkter —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det ungarske nationale folkesundhedscenter kan forlænge foranstaltningen med henblik på tilladelse til tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af det biocidholdige produkt Biobor JF til antimikrobiel behandling af brændstoftanke og brændstofsystemer i luftfartøjer indtil den 30. juni 2022.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til det ungarske nationale folkesundhedscenter.

Den anvendes fra den 27. december 2020.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 2021.

På Kommissionens vegne

Stella KYRIAKIDES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1062/2014 af 4. august 2014 om det arbejdsprogram for systematisk undersøgelse af alle eksisterende aktivstoffer i biocidholdige produkter, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (EUT L 294 af 10.10.2014, s. 1).

2

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 1.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 35/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 35/31

---

AFGØRELSE nr. 1/2021 VEDTAGET AF DET BLANDEDE UDVALG INDEN FOR RAMMERNE AF AFTALEN MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG JAPAN OM ET ØKONOMISK PARTNERSKAB

af 25. januar 2021

om ændring af bilag 14-A og 14-B om geografiske betegnelser [2021/109]

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (i det følgende benævnt »aftalen«), særlig artikel 14.30 og 22.2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen trådte i kraft den 1. februar 2019. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen trådte i kraft den 1. februar 2019.

| (2) | Den 8. juni 2019 blev kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (1) som omhandlet i aftalens bilag 14-A, del 1, og bilag 14-B, del 2, afdeling A, ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 (2). Henvisningerne i aftalen til forordning (EF) nr. 110/2008 bør derfor erstattes af henvisninger til forordning (EU) 2019/787. |
| --- | --- |

(2)

Den 8. juni 2019 blev kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (1) som omhandlet i aftalens bilag 14-A, del 1, og bilag 14-B, del 2, afdeling A, ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 (2). Henvisningerne i aftalen til forordning (EF) nr. 110/2008 bør derfor erstattes af henvisninger til forordning (EU) 2019/787.

| (3) | På det første møde i Udvalget om Intellektuel Ejendom den 28. november 2019 drøftede Den Europæiske Union og Japan (i det følgende benævnt »parterne«) de nærmere retningslinjer for ændring af aftalens bilag 14-B i henhold til artikel 14.30 og blev enige om at fortsætte drøftelserne i de kommende måneder med sigte på at nå til enighed om tilføjelsen af nye geografiske betegnelser på Det Blandede Udvalgs efterfølgende møde. Som følge af disse drøftelser bekræftede parterne, at Det Blandede Udvalg hvert år fra 2020 og indtil 2022 vil overveje op til 28 navne fra henholdsvis Den Europæiske Union og Japan, der skal beskyttes som geografiske betegnelser og opføres på listen i aftalens bilag 14-B, forudsat at disse navne allerede er beskyttet som geografiske betegnelser på den pågældende parts område (3). Fra og med 2023 vil parterne arbejde hen imod, at der løbende tilføjes yderligere geografiske betegnelser i bilag 14-B under hensyntagen til begge parters interesser og i tæt koordination mellem parterne. |
| --- | --- |

(3)

På det første møde i Udvalget om Intellektuel Ejendom den 28. november 2019 drøftede Den Europæiske Union og Japan (i det følgende benævnt »parterne«) de nærmere retningslinjer for ændring af aftalens bilag 14-B i henhold til artikel 14.30 og blev enige om at fortsætte drøftelserne i de kommende måneder med sigte på at nå til enighed om tilføjelsen af nye geografiske betegnelser på Det Blandede Udvalgs efterfølgende møde. Som følge af disse drøftelser bekræftede parterne, at Det Blandede Udvalg hvert år fra 2020 og indtil 2022 vil overveje op til 28 navne fra henholdsvis Den Europæiske Union og Japan, der skal beskyttes som geografiske betegnelser og opføres på listen i aftalens bilag 14-B, forudsat at disse navne allerede er beskyttet som geografiske betegnelser på den pågældende parts område (3). Fra og med 2023 vil parterne arbejde hen imod, at der løbende tilføjes yderligere geografiske betegnelser i bilag 14-B under hensyntagen til begge parters interesser og i tæt koordination mellem parterne.

| (4) | På parternes anmodning og i henhold til artikel 14.30, stk. 1, har Den Europæiske Union afsluttet indsigelsesproceduren og har gennemgået 28 yderligere geografiske betegnelser fra Japan, og Japan har ligeledes afsluttet indsigelsesproceduren og har gennemgået 28 yderligere geografiske betegnelser fra Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(4)

På parternes anmodning og i henhold til artikel 14.30, stk. 1, har Den Europæiske Union afsluttet indsigelsesproceduren og har gennemgået 28 yderligere geografiske betegnelser fra Japan, og Japan har ligeledes afsluttet indsigelsesproceduren og har gennemgået 28 yderligere geografiske betegnelser fra Den Europæiske Union.

| (5) | Den 2. marts 2020 underrettede Japan i overensstemmelse med aftalens artikel 14.30, stk. 3, Den Europæiske Union om, at den japanske geografiske betegnelse »西尾の抹茶/Nishio Matcha« ville ophøre med at være beskyttet i Japan. |
| --- | --- |

(5)

Den 2. marts 2020 underrettede Japan i overensstemmelse med aftalens artikel 14.30, stk. 3, Den Europæiske Union om, at den japanske geografiske betegnelse »西尾の抹茶/Nishio Matcha« ville ophøre med at være beskyttet i Japan.

| (6) | Den 28. december 2020 anbefalede Udvalget for Intellektuel Ejendom i henhold til aftalens artikel 14.53, stk. 3, Det Blandede Udvalg at ændre aftalens bilag 14-A og 14-B i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Den 28. december 2020 anbefalede Udvalget for Intellektuel Ejendom i henhold til aftalens artikel 14.53, stk. 3, Det Blandede Udvalg at ændre aftalens bilag 14-A og 14-B i overensstemmelse hermed.

| (7) | Parterne har allerede afsluttet de interne procedurer, som er nødvendige for at kunne vedtage Det Blandede Udvalgs afgørelse i henhold til aftalen, og bør bestræbe sig på hurtigt at udveksle diplomatiske noter og derved bekræfte ændringerne af aftalen, så de kan træde i kraft senest ti arbejdsdage efter afgørelsens vedtagelse. |
| --- | --- |

(7)

Parterne har allerede afsluttet de interne procedurer, som er nødvendige for at kunne vedtage Det Blandede Udvalgs afgørelse i henhold til aftalen, og bør bestræbe sig på hurtigt at udveksle diplomatiske noter og derved bekræfte ændringerne af aftalen, så de kan træde i kraft senest ti arbejdsdage efter afgørelsens vedtagelse.

| (8) | Aftalens bilag 14-A og 14-B bør derfor ændres i overensstemmelse med aftalens artikel 23.2, stk. 3, og artikel 23.2, stk. 4, litra f) og g) — |
| --- | --- |

(8)

Aftalens bilag 14-A og 14-B bør derfor ændres i overensstemmelse med aftalens artikel 23.2, stk. 3, og artikel 23.2, stk. 4, litra f) og g) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I bilag 14-A, del 1, og i fodnote 1 til overskriften »Den Europæiske Union« i bilag 14-B, del 2, afdeling A, ændres henvisningerne til EU-forordningen som beskrevet i denne afgørelses bilag 1.

Artikel 2

1.   I aftalens bilag 14-B, del 1, afdeling A, tilføjes de geografiske betegnelser, der er opført i denne afgørelses bilag 2, på den pågældende EU-medlemsstats liste over geografiske betegnelser.

2.   I aftalens bilag 14-B, del 1, afdeling B, slettes den geografiske betegnelse »西尾の抹茶/Nishio Matcha« fra listen over Japans geografiske betegnelser som anført i denne afgørelses bilag 3, del 1, og de geografiske betegnelser, der er opført i denne afgørelses bilag 3, del 2, tilføjes på listen over Japans geografiske betegnelser.

3.   I aftalens bilag 14-B, del 2, afdeling A, tilføjes de geografiske betegnelser, der er opført i denne afgørelses bilag 4, på den pågældende EU-medlemsstats liste over geografiske betegnelser.

4.   I aftalens bilag 14-B, del 2, afdeling B, tilføjes de geografiske betegnelser, der er opført i denne afgørelses bilag 5, på Japans liste over geografiske betegnelser.

Artikel 3

1.   I det tredje og fjerde år af aftalens gennemførelse vil Det Blandede Udvalg træffe afgørelse om, at der tilføjes op til 28 navne fra henholdsvis Den Europæiske Union og Japan, som skal beskyttes som geografiske betegnelser i henhold til aftalen, på listen i aftalens bilag 14-B, hvilket samlet set vil sige 83 navne for hver af parterne, herunder de navne, der er omhandlet i denne afgørelses artikel 2, forudsat at disse navne er geografiske betegnelser, der er beskyttet på den pågældende parts område i overensstemmelse med dennes love og forskrifter.

2.   Fra og med det femte år af aftalens gennemførelse vil parterne arbejde på løbende at tilføje yderligere geografiske betegnelser under hensyntagen til begge parters interesser.

Artikel 4

Denne afgørelse er udfærdiget i to eksemplarer. Artikel 1 og 2 og bilagene til denne afgørelse er udfærdiget i to eksemplarer på aftalens autentiske sprog i henhold til aftalens artikel 23.8, stk. 1, idet alle tekster har samme gyldighed.

Artikel 5

Denne afgørelse gennemføres af parterne som omhandlet i aftalens artikel 22.2, stk. 1. De ændringer af aftalen, der vedtages ved denne afgørelse, bekræftes af og træder i kraft ved udveksling af diplomatiske noter i overensstemmelse med aftalens artikel 23.2, stk. 3.

På Det Blandede Udvalgs vegne

Toshimitsu MOTEGI

Medformand [for Japan]

Valdis DOMBROVSKIS

Medformand [for EU]

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 af 15. januar 2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89 (EUT L 39 af 13.2.2008, s. 16).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 af 17. april 2019 om definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af spiritus, brugen af betegnelser for spiritus i præsentation og mærkning af andre fødevarer, beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus, brugen af landbrugsethanol og landbrugsdestillater i alkoholholdige drikkevarer samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 110/2008 (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 1).

2

(3)  Det skal præciseres, at Det Blandede Udvalg hvert år vil overveje 27 eller 28 navne fra Den Europæiske Union, uanset hvad antallet af navne fra Japan måtte være.

3

---

BILAG 1

I bilag 14-A, del 1, og i fodnote 1 til overskriften »Den Europæiske Union« i bilag 14-B, del 2, afdeling A, erstattes henvisningerne til »Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 af 15. januar 2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1576/89« af henvisninger til »Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/787 af 17. april 2019 om definition, beskrivelse, præsentation og mærkning af spiritus, brugen af betegnelser for spiritus i præsentation og mærkning af andre fødevarer, beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus, brugen af landbrugsethanol og landbrugsdestillater i alkoholholdige drikkevarer samt om ophævelse af forordning (EF) nr. 110/2008«.

---

BILAG 2

ØSTRIG

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Vorarlberger Bergkäse | ファアアールベルガー・ベルクケーゼ | Ost« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Vorarlberger Bergkäse

ファアアールベルガー・ベルクケーゼ

Ost«

BULGARIEN

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Българско pозово масло
  (Translitteration til det latinske alfabet: Bulgarsko rozovo maslo) | バルガルスコ・ロゾヴォ・マスロ | Æteriske olier |
| Странджански манов мед/Maнов мед от Странджа (Translitteration til det latinske alfabet: Strandzhanski manov med/Manov med ot Strandzha) | ストランジャンスキ・マノフ・メッド/
  マノフ・メッド・オット・ストランジャ | Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.) [honning]« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Българско pозово масло

(Translitteration til det latinske alfabet: Bulgarsko rozovo maslo)

バルガルスコ・ロゾヴォ・マスロ

Æteriske olier

Странджански манов мед/Maнов мед от Странджа (Translitteration til det latinske alfabet: Strandzhanski manov med/Manov med ot Strandzha)

ストランジャンスキ・マノフ・メッド/

マノフ・メッド・オット・ストランジャ

Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.) [honning]«

KROATIEN

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Baranjski kulen | バラニュスキ・クレン | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke] |
| Dalmatinski pršut | ダルマティンスキ・
  プロシュート | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke] |
| Drniški pršut | ドゥルニシュキ・プロシュート | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke] |
| Međimursko meso `z tiblice | メジムルスコ・メソ・ ズ・ティブリツェ | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke] |
| Slavonski med | スラヴォンスキ・メド | Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.) [honning]« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Baranjski kulen

バラニュスキ・クレン

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke]

Dalmatinski pršut

ダルマティンスキ・

プロシュート

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke]

Drniški pršut

ドゥルニシュキ・プロシュート

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke]

Međimursko meso `z tiblice

メジムルスコ・メソ・ ズ・ティブリツェ

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke]

Slavonski med

スラヴォンスキ・メド

Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.) [honning]«

FRANKRIG

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Beurre Charentes-Poitou/Beurre des Charentes/Beurre des Deux-Sèvres | ブール・シャラント・ポワトゥー/ブール・デ・シャラント/ブール・デ・ドゥー・セーヴル | Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.) [smør] |
| Laguiole | ライオル | Ost« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Beurre Charentes-Poitou/Beurre des Charentes/Beurre des Deux-Sèvres

ブール・シャラント・ポワトゥー/ブール・デ・シャラント/ブール・デ・ドゥー・セーヴル

Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.) [smør]

Laguiole

ライオル

Ost«

TYSKLAND

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Aachener Printen | アーヘナー・プリンテン | Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer [kiks]« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Aachener Printen

アーヘナー・プリンテン

Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer [kiks]«

GRÆKENLAND

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Καλαμάτα
  (Translitteration til det latinske alfabet: Kalamata) | カラマタ | Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.) [olivenolie] |
| Κασέρι
  (Translitteration til det latinske alfabet: Kasseri) | カセリ | Ost |
| Κεφαλογραβιέρα
  (Translitteration til det latinske alfabet: Kefalograviera) | ケファログラヴィエラ | Ost« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Καλαμάτα

(Translitteration til det latinske alfabet: Kalamata)

カラマタ

Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.) [olivenolie]

Κασέρι

(Translitteration til det latinske alfabet: Kasseri)

カセリ

Ost

Κεφαλογραβιέρα

(Translitteration til det latinske alfabet: Kefalograviera)

ケファログラヴィエラ

Ost«

ITALIEN

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Culatello di Zibello | クラテッロ・ディ・ジベッロ | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke] |
| Toscano | トスカーノ | Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.) [olivenolie]« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Culatello di Zibello

クラテッロ・ディ・ジベッロ

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [skinke]

Toscano

トスカーノ

Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.) [olivenolie]«

RUMÆNIEN

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Magiun de prune Topoloveni | マジュン・デ・プルネ・トポロヴェニ | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet [blommemarmelade] |
| Salam de Sibiu | サラム・デ・シビウ | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [spegepølse af svinekød] |
| Telemea de Ibănești | テレメア・デ・イバネシュティ | Ost« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Magiun de prune Topoloveni

マジュン・デ・プルネ・トポロヴェニ

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet [blommemarmelade]

Salam de Sibiu

サラム・デ・シビウ

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [spegepølse af svinekød]

Telemea de Ibănești

テレメア・デ・イバネシュティ

Ost«

SLOVENIEN

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Kranjska klobasa | クランスカ・クロバサ | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [svinekødspølse]« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Kranjska klobasa

クランスカ・クロバサ

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) [svinekødspølse]«

SPANIEN

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Estepa | エステパ | Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.) [olivenolie]« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Estepa

エステパ

Fedtstoffer (smør, margarine, olier, m.m.) [olivenolie]«

---

BILAG 3

DEL 1

Den geografiske betegnelse »西尾の抹茶/Nishio Matcha« slettes fra listen over Japans geografiske betegnelser i aftalens bilag 14-B, del 1, afdeling B.

DEL 2

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til det latinske alfabet (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »水戸の柔甘ねぎ | Mito no Yawaraka Negi | Landbrugsprodukt [forårsløg] |
| 松館しぼり大根 | Matsudate Shibori Daikon | Landbrugsprodukt [japanræddike (daikon)] |
| 対州そば | Taisyu Soba | Landbrugsprodukt [boghvede]
  Forarbejdet landbrugsprodukt [boghvedemel] |
| 山形セルリー/
  Yamagata Celery | Yamagata Celery | Landbrugsprodukt [selleri] |
| 南郷トマト | Nango Tomato | Landbrugsprodukt [tomat] |
| ヤマダイかんしょ/



  かんしょ | Yamadai Kansho | Landbrugsprodukt [batat (sød kartoffel)] |
| 岩出山凍り豆腐/
  岩出山名産凍り豆腐 | Iwadeyama Koridofu/
  Iwadeyama Meisan Koridofu | Forarbejdet landbrugsprodukt [frysetørret bønneost] |
| くまもとあか牛 | Kumamoto Akaushi | Fersk kød [oksekød] |
| 二子さといも/二子いものこ | Futago Satoimo/
  Futago Imonoko | Landbrugsprodukt [taro] |
| 越前がに/越前かに | Echizen Gani/Echizen Kani | Fiskeprodukt [arktisk krabbe]
  Forarbejdet fiskeprodukt [kogt arktisk krabbe] |
| 大山ブロッコリー/
  Daisen Broccoli | Daisen Broccoli | Landbrugsprodukt [broccoli] |
| 奥久慈しゃも/
  Okukuji Shamo Chicken | Okukuji Shamo | Fersk kød [kylling, slagtebiprodukt] |
| こおげ花御所柿/
  Koge Hanagoshogaki | Koge Hanagoshogaki | Landbrugsprodukt [japansk kakifrugt] |
| 菊池水田ごぼう/
  Kikuchi Suiden Gobo | Kikuchi Suiden Gobo | Landbrugsprodukt [burre] |
| つるたスチューベン/
  Tsuruta Steuben  (1) | Tsuruta Steuben | Landbrugsprodukt [druer] |
| 小笹うるい/Ozasa Urui | Ozasa Urui | Landbrugsprodukt [hosta] |
| 東京しゃも/
  Tokyo Shamo | Tokyo Shamo | Fersk kød [kylling, slagtebiprodukt] |
| 佐用もち大豆/
  Sayo Mochidaizu | Sayo Mochidaizu | Landbrugsprodukt
  [sojabønner] |
| いぶりがっこ/Iburigakko | Iburigakko | Forarbejdet landbrugsprodukt [pickles] |
| 大栄西瓜/Daiei Suika | Daiei Suika | Landbrugsprodukt [vandmelon] |
| 津南の雪下にんじん/
  Tsunan no Yukishita Ninjin | Tsunan no Yukishita Ninjin | Landbrugsprodukt [gulerod] |
| 善通寺産四角スイカ/Zentsujisan Shikakusuika | Zentsujisan Shikakusuika | Landbrugsprodukt [vandmelon] |
| 比婆牛/Hiba Gyu | Hiba Gyu | Fersk kød [oksekød] |
| 伊吹そば/Ibuki Soba/伊吹在来そば/Ibuki Zairaisoba | Ibuki Soba/Ibuki Zairaisoba | Landbrugsprodukt [boghvede] |
| 東出雲の



  ほし柿/Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki/Higashiizumo no Maruhata Hoshikaki | Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki | Forarbejdet landbrugsprodukt [tørret japansk kakifrugt] |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til det latinske alfabet (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»水戸の柔甘ねぎ

Mito no Yawaraka Negi

Landbrugsprodukt [forårsløg]

松館しぼり大根

Matsudate Shibori Daikon

Landbrugsprodukt [japanræddike (daikon)]

対州そば

Taisyu Soba

Landbrugsprodukt [boghvede]

Forarbejdet landbrugsprodukt [boghvedemel]

山形セルリー/

Yamagata Celery

Yamagata Celery

Landbrugsprodukt [selleri]

南郷トマト

Nango Tomato

Landbrugsprodukt [tomat]

Image 1

Yamadai Kansho

Landbrugsprodukt [batat (sød kartoffel)]

岩出山凍り豆腐/

岩出山名産凍り豆腐

Iwadeyama Koridofu/

Iwadeyama Meisan Koridofu

Forarbejdet landbrugsprodukt [frysetørret bønneost]

くまもとあか牛

Kumamoto Akaushi

Fersk kød [oksekød]

二子さといも/二子いものこ

Futago Satoimo/

Futago Imonoko

Landbrugsprodukt [taro]

越前がに/越前かに

Echizen Gani/Echizen Kani

Fiskeprodukt [arktisk krabbe]

Forarbejdet fiskeprodukt [kogt arktisk krabbe]

大山ブロッコリー/

Daisen Broccoli

Daisen Broccoli

Landbrugsprodukt [broccoli]

奥久慈しゃも/

Okukuji Shamo Chicken

Okukuji Shamo

Fersk kød [kylling, slagtebiprodukt]

こおげ花御所柿/

Koge Hanagoshogaki

Koge Hanagoshogaki

Landbrugsprodukt [japansk kakifrugt]

菊池水田ごぼう/

Kikuchi Suiden Gobo

Kikuchi Suiden Gobo

Landbrugsprodukt [burre]

つるたスチューベン/

Tsuruta Steuben  (1)

Tsuruta Steuben

Landbrugsprodukt [druer]

小笹うるい/Ozasa Urui

Ozasa Urui

Landbrugsprodukt [hosta]

東京しゃも/

Tokyo Shamo

Tokyo Shamo

Fersk kød [kylling, slagtebiprodukt]

佐用もち大豆/

Sayo Mochidaizu

Sayo Mochidaizu

Landbrugsprodukt

[sojabønner]

いぶりがっこ/Iburigakko

Iburigakko

Forarbejdet landbrugsprodukt [pickles]

大栄西瓜/Daiei Suika

Daiei Suika

Landbrugsprodukt [vandmelon]

津南の雪下にんじん/

Tsunan no Yukishita Ninjin

Tsunan no Yukishita Ninjin

Landbrugsprodukt [gulerod]

善通寺産四角スイカ/Zentsujisan Shikakusuika

Zentsujisan Shikakusuika

Landbrugsprodukt [vandmelon]

比婆牛/Hiba Gyu

Hiba Gyu

Fersk kød [oksekød]

伊吹そば/Ibuki Soba/伊吹在来そば/Ibuki Zairaisoba

Ibuki Soba/Ibuki Zairaisoba

Landbrugsprodukt [boghvede]

Image 2

Higashiizumo no Maruhata Hoshigaki

Forarbejdet landbrugsprodukt [tørret japansk kakifrugt]

---

(1)  Det skal præciseres, at de sortsbetegnelser, der indeholder eller udgøres af udtrykket »Steuben«, fortsat kan anvendes på lignende produkter, forudsat at forbrugerne ikke vildledes med hensyn til arten af et sådant udtryk eller produktets nøjagtige oprindelse.«

---

BILAG 4

ESTLAND

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Estisk vodka | エストニアン・ウォッカ | Spiritus« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Estisk vodka

エストニアン・ウォッカ

Spiritus«

FRANKRIG

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Cassis de Dijon | カシス・ドゥ・ディジョン | Spiritus« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Cassis de Dijon

カシス・ドゥ・ディジョン

Spiritus«

TYSKLAND

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Pfalz | ファルツ | Vin« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Pfalz

ファルツ

Vin«

IRLAND

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Irish Poteen/Irish Póitín | アイリッシュポティーン/アイリッシュポッチーン | Spiritus« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Irish Poteen/Irish Póitín

アイリッシュポティーン/アイリッシュポッチーン

Spiritus«

SLOVENIEN

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Goriška Brda | ゴリシュカ・ブルダ | Vin |
| Štajerska Slovenija | シュタイエルスカ・スロヴェニア | Vin« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Goriška Brda

ゴリシュカ・ブルダ

Vin

Štajerska Slovenija

シュタイエルスカ・スロヴェニア

Vin«

SPANIEN

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til japansk (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »Cariñena | カリニェナ | Vin« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til japansk (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»Cariñena

カリニェナ

Vin«

---

BILAG 5

| Betegnelse, der skal beskyttes | Transskription til det latinske alfabet (kun til orientering) | Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering] |
| --- | --- | --- |
| »北海道 | Hokkaido | Vin |
| 灘五郷 | Nadagogo | Seishu (sake) |
| はりま | Harima | Seishu (sake)« |

Betegnelse, der skal beskyttes

Transskription til det latinske alfabet (kun til orientering)

Varekategori og kort beskrivelse [i firkantet parentes, kun til orientering]

»北海道

Hokkaido

Vin

灘五郷

Nadagogo

Seishu (sake)

はりま

Harima

Seishu (sake)«

---

| 1.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 35/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 35/42

---

AFGØRELSE nr. 2/2021 VEDTAGET AF DET BLANDEDE UDVALG, DER ER NEDSAT VED AFTALEN MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG JAPAN OM ET ØKONOMISK PARTNERSKAB

den 25. januar 2021

om ændring af tillæg 2-C-1 og 2-C-2 til bilag 2-C om motorkøretøjer og reservedele [2021/110]

DET BLANDEDE UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen mellem Den Europæiske Union og Japan om et økonomisk partnerskab (»aftalen«), særlig artikel 23.2, stk. 3, og artikel 23.2, stk. 4, litra b), og artikel 9, stk. 1, i aftalens bilag 2-C, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Efter aftalens undertegnelse og som følge af resultaterne af de reguleringsmæssige drøftelser i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) anvender begge parter nu to yderligere FN-regulativer, som ikke var opført i tillæg 2-C-1 til aftalens bilag 2-C. Desuden anvendes to FN-regulativer, som var opført i tillæg 2-C-2 til aftalens bilag 2-C, nu af begge parter og skal overføres til tillæg 2-C-1. Tillæg 2-C-1 og 2-C-2 bør derfor ajourføres i overensstemmelse med artikel 9 i bilag 2-C til aftalen. En sådan ajourføring vil øge retssikkerheden for de økonomiske aktører med hensyn til de reguleringsmæssige rammer for parternes indbyrdes præferencehandelsforbindelser. |
| --- | --- |

(1)

Efter aftalens undertegnelse og som følge af resultaterne af de reguleringsmæssige drøftelser i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) anvender begge parter nu to yderligere FN-regulativer, som ikke var opført i tillæg 2-C-1 til aftalens bilag 2-C. Desuden anvendes to FN-regulativer, som var opført i tillæg 2-C-2 til aftalens bilag 2-C, nu af begge parter og skal overføres til tillæg 2-C-1. Tillæg 2-C-1 og 2-C-2 bør derfor ajourføres i overensstemmelse med artikel 9 i bilag 2-C til aftalen. En sådan ajourføring vil øge retssikkerheden for de økonomiske aktører med hensyn til de reguleringsmæssige rammer for parternes indbyrdes præferencehandelsforbindelser.

| (2) | Efter den positive vurdering fra Arbejdsgruppen for Motorkøretøjer og Reservedele af 11. november 2019 bekræftes ændringen af tillæg 2-C-1 ved at medtage FN-regulativ nr. 53, 85, 145 og 146 og ændringen af tillæg 2-C-2 ved at fjerne FN-regulativ nr. 53 og 85. |
| --- | --- |

(2)

Efter den positive vurdering fra Arbejdsgruppen for Motorkøretøjer og Reservedele af 11. november 2019 bekræftes ændringen af tillæg 2-C-1 ved at medtage FN-regulativ nr. 53, 85, 145 og 146 og ændringen af tillæg 2-C-2 ved at fjerne FN-regulativ nr. 53 og 85.

| (3) | Parterne har allerede afsluttet de retlige procedurer, der er nødvendige for vedtagelsen af denne afgørelse. De agter at udveksle de diplomatiske noter, der bekræfter denne afgørelse, senest 15 dage efter dens vedtagelse — |
| --- | --- |

(3)

Parterne har allerede afsluttet de retlige procedurer, der er nødvendige for vedtagelsen af denne afgørelse. De agter at udveksle de diplomatiske noter, der bekræfter denne afgørelse, senest 15 dage efter dens vedtagelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Tillæg 2-C-1 til aftalens bilag 2-C erstattes af teksten i bilag 1 til denne afgørelse.

2.   Tillæg 2-C-2 til aftalens bilag 2-C erstattes af teksten i bilag 2 til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er udfærdiget i to eksemplarer. Artikel 1 og bilaget er udfærdiget på aftalens autentiske sprog, jf. aftalens artikel 23.8, stk. 1, idet alle tekster har samme gyldighed.

Artikel 3

Denne afgørelse bekræftes ved udveksling af diplomatiske noter mellem Den Europæiske Union og Japans regering i overensstemmelse med aftalens artikel 23.2, stk. 3. Denne afgørelse træder i kraft den første dag i måneden efter datoen for denne udveksling af diplomatiske noter.

For Det Blandede Udvalg

ToshimitsuMOTEGI

Medformand [for Japan]

ValdisDOMBROVSKIS

Medformand [for EU]

---

BILAG 1

»TILLÆG 2-C-1

FN-REGULATIVER, SOM ANVENDES AF BEGGE PARTER

| Regulativ nr | Titel |
| --- | --- |
| 3 | Ensartede forskrifter for godkendelse af refleksanordninger til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil |
| 4 | Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil |
| 6 | Ensartede forskrifter for godkendelse af retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil |
| 7 | Ensartede forskrifter for godkendelse af positionslygter fortil, baglygter, stoplygter og endemarkeringslygter på motorkøretøjer (bortset fra motorcykler) og påhængskøretøjer hertil |
| 10 | Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår elektromagnetisk kompatibilitet |
| 11 | Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår dørlåse og dørophæng |
| 12 | Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår de af køretøjets dele, som bidrager til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød |
| 13 | Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse M, N og O, hvad angår bremsesystemet |
| 13-H | Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler hvad angår bremsesystemet |
| 14 | Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår forankringer til sikkerhedsseler, Isofix-forankringssystemer, Isofix-topstropforankringer og i-Size-siddepladser |
| 16 | Ensartede forskrifter for godkendelse af:






  I. | Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger for personer i motorkøretøjer |

Regulativ nr

Titel

3

Ensartede forskrifter for godkendelse af refleksanordninger til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

4

Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til belysning af bagnummerplader på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

6

Ensartede forskrifter for godkendelse af retningsviserblinklygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

7

Ensartede forskrifter for godkendelse af positionslygter fortil, baglygter, stoplygter og endemarkeringslygter på motorkøretøjer (bortset fra motorcykler) og påhængskøretøjer hertil

10

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår elektromagnetisk kompatibilitet

11

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår dørlåse og dørophæng

12

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår de af køretøjets dele, som bidrager til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød

13

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse M, N og O, hvad angår bremsesystemet

13-H

Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler hvad angår bremsesystemet

14

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår forankringer til sikkerhedsseler, Isofix-forankringssystemer, Isofix-topstropforankringer og i-Size-siddepladser

16

Ensartede forskrifter for godkendelse af:

I.

Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger og Isofix-barnefastholdelsesanordninger for personer i motorkøretøjer

| II. | Køretøjer udstyret med sikkerhedsseler, selealarm, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger, Isofix-barnefastholdelsesanordninger og i-Size-barnefastholdelsesanordninger |
| --- | --- |

II.

Køretøjer udstyret med sikkerhedsseler, selealarm, fastholdelsesanordninger, barnefastholdelsesanordninger, Isofix-barnefastholdelsesanordninger og i-Size-barnefastholdelsesanordninger

17

Ensartede forskrifter vedrørende godkendelsen af køretøjer for så vidt angår sæder, sædeforankringer og eventuelle nakkestøtter

19

Ensartede forskrifter for godkendelse af tågeforlygter til motordrevne køretøjer

21

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår indre indretning

23

Ensartede forskrifter for godkendelse af baklygter og manøvreringslygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

25

Ensartede forskrifter for godkendelse af nakkestøtter hvad enten de er indbygget i et sæde eller ej

26

Ensartede bestemmelser for godkendelse af køretøjer hvad angår udragende dele

27

Ensartede bestemmelser for godkendelse af advarselstrekanter

28

Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af lydsignalapparater og af motorkøretøjer hvad angår lydsignalapparater

30

Ensartede forskrifter for godkendelse af luftdæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

34

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer med hensyn til forebyggelse af brandfare

37

Ensartede forskrifter for godkendelse af glødelamper til anvendelse i godkendte lygteenheder på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

38

Ensartede forskrifter for godkendelse af tågebaglygter til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

39

Ensartede forskrifter for godkendelsen af køretøjer med hensyn til speedometerudstyr, herunder montering af dette

41

Ensartede forskrifter for godkendelse af motorcykler for så vidt angår støjemissioner

43

Ensartede forskrifter for godkendelse af sikkerhedsrudematerialer og deres montering på køretøjer

44

Ensartede bestemmelser for godkendelse af fastholdelsesanordninger til børn, som er passagerer i motordrevne køretøjer (barnefastholdelsesanordninger)

45

Ensartede bestemmelser vedrørende godkendelse af forlygtevaskere og af motorkøretøjer for så vidt angår forlygtevaskere

46

Ensartede forskrifter for godkendelse af anordninger til indirekte udsyn og af motorkøretøjer for så vidt angår monteringen af sådanne anordninger

48

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler

50

Ensartede forskrifter for godkendelse af positionslygter fortil, baglygter, stoplygter, retningsviserblinklygter og bagnummerpladebelysningsanordninger på køretøjer i klasse L

51

Ensartede bestemmelser for godkendelse af motordrevne køretøjer med mindst fire hjul med hensyn til støjemissioner

53

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L3 for så vidt angår montering af lygter og lyssignaler

54

Ensartede forskrifter for godkendelse af dæk til erhvervskøretøjer og påhængskøretøjer dertil

58

Ensartede forskrifter for godkendelse af:

| I. | Anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring (RUPD) |
| --- | --- |

I.

Anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring (RUPD)

| II. | Køretøjer for så vidt angår påmontering af en godkendt type anordning til afskærmning bagtil mod underkøring |
| --- | --- |

II.

Køretøjer for så vidt angår påmontering af en godkendt type anordning til afskærmning bagtil mod underkøring

| III. | Køretøjer for så vidt angår deres afskærmning bagtil mod underkøring (RUP) |
| --- | --- |

III.

Køretøjer for så vidt angår deres afskærmning bagtil mod underkøring (RUP)

60

Ensartede forskrifter for godkendelse af tohjulede motorcykler og knallerter for så vidt angår førerbetjente betjeningsorganer, herunder identificering af betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer

62

Ensartede bestemmelser for godkendelse af motorkøretøjer med styr med hensyn til tyverisikring

64

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår udstyr, som kan omfatte: en reserveenhed til midlertidig anvendelse, et sikkerhedsdæk (run-flat-dæk) og/eller sikkerhedsdæksystem og/eller et system til dæktryksovervågning

66

Ensartede tekniske forskrifter for godkendelse af store køretøjer til personbefordring hvad angår overbygningens styrke

70

Ensartede tekniske forskrifter for godkendelse af bagudvendende refleksafmærkning på tunge og lange køretøjer

75

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår godkendelse af luftdæk til motorcykler og knallerter

77

Ensartede forskrifter for godkendelse af parkeringslygter til motordrevne køretøjer

78

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L1, L2, L3, L4 og L5 hvad angår bremsesystemet

79

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer med hensyn til styreapparatet

80

Ensartede forskrifter for godkendelse af store køretøjer til personbefordring hvad angår styrken af sæderne og deres forankring

81

Ensartede forskrifter for godkendelse af førerspejle på tohjulede motordrevne køretøjer med eller uden sidevogn med hensyn til montering af førerspejle på styr

85

Ensartede forskrifter for godkendelse af forbrændingsmotorer eller elektriske fremdriftssystemer beregnet til fremdrift af motorkøretøjer i klasse M og N for så vidt angår måling af nettoeffekt og maksimal effekt over 30 minutter for elektriske fremdriftssystemer

87

Ensartede forskrifter for godkendelse af kørelyslygter til motordrevne køretøjer

91

Ensartede forskrifter for godkendelse af sidemarkeringslygter til motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

93

Ensartede forskrifter for godkendelse af:

| I. | Anordninger til afskærmning fortil mod underkøring (FUPD) |
| --- | --- |

I.

Anordninger til afskærmning fortil mod underkøring (FUPD)

| II. | Køretøjer for så vidt angår påmontering af en godkendt type anordning til afskærmning fortil mod underkøring (FUPD) |
| --- | --- |

II.

Køretøjer for så vidt angår påmontering af en godkendt type anordning til afskærmning fortil mod underkøring (FUPD)

| III. | Køretøjer for så vidt angår deres afskærmning fortil mod underkøring (FUP) |
| --- | --- |

III.

Køretøjer for så vidt angår deres afskærmning fortil mod underkøring (FUP)

94

Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler for så vidt angår beskyttelse af fører og passagerer i tilfælde af frontal kollision

95

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår beskyttelse af fører og passagerer ved sidepåkørsel

98

Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og er udstyret med gasudladningslyskilde

99

Ensartede forskrifter for godkendelse af gasudladningslyskilder beregnet til gasudladningslygter på motordrevne køretøjer

100

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår specifikke krav til det elektriske fremdriftssystem

104

Ensartede forskrifter for godkendelse af retroreflekterende afmærkninger til køretøjer i klasse M, N og O

110

Ensartede forskrifter for godkendelse af:

| I. | Specifikke komponenter i motordrevne køretøjer, i hvis fremdriftssystem der anvendes komprimeret naturgas (CNG) og/eller flydende naturgas (LNG) |
| --- | --- |

I.

Specifikke komponenter i motordrevne køretøjer, i hvis fremdriftssystem der anvendes komprimeret naturgas (CNG) og/eller flydende naturgas (LNG)

| II. | Køretøjer, hvad angår monteringen af specifikke komponenter af godkendt type til anvendelse af komprimeret naturgas (CNG) og/eller flydende naturgas (LNG) i fremdriftssystemet |
| --- | --- |

II.

Køretøjer, hvad angår monteringen af specifikke komponenter af godkendt type til anvendelse af komprimeret naturgas (CNG) og/eller flydende naturgas (LNG) i fremdriftssystemet

112

Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med glødelamper og/eller LED-moduler

113

Ensartede forskrifter for godkendelse af forlygter, som er bestemt til anvendelse på motordrevne køretøjer og afgiver asymmetrisk nærlys og/eller fjernlys og er udstyret med glødelamper, gasudladningslyskilder eller LED-moduler

116

Ensartede bestemmelser for tyverisikring af motorkøretøjer

117

Ensartede forskrifter for godkendelse af dæk med hensyn til rullestøjsemission og/eller vejgreb på vådt underlag og/eller rullemodstand

119

Ensartede forskrifter for godkendelse af kurvelyslygter til motordrevne køretøjer

121

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår placering og identificering af manuelle betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer

123

Ensartede forskrifter for godkendelse af adaptive forlygtesystemer (AFS) til motorkøretøjer

125

Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår førerens fremadrettede synsfelt

127

Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår deres sikkerhed i forhold til fodgængere

128

Ensartede forskrifter for godkendelse af diodelyskilder (LED-lyskilder) til anvendelse i godkendte lygteenheder på motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil

129

Ensartede forskrifter for godkendelse af forbedrede barnefastholdelsesanordninger til motorkøretøjer (ECRS)

130

Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår systemet til advarsel om uforvarende kørebaneoverskridelse (LDWS)

131

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår avancerede nødbremsesystemer (AEBS)

134

Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer og komponenter hertil med hensyn til den sikkerhedsrelaterede ydeevne i brintbiler (HFCV)  (1)

135

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår sidekollision med pæl (PSI)

136

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer i klasse L for så vidt angår specifikke krav til det elektriske fremdriftssystem

137

Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler i tilfælde af frontalt sammenstød med fokus på fastholdelsesanordninger

138

Ensartede forskrifter for godkendelse af støjsvage køretøjer til vejtransport for så vidt angår deres begrænsede hørbarhed

139

Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler hvad angår bremseassistentsystemer (BAS)

140

Ensartede forskrifter for godkendelse af personbiler hvad angår elektronisk stabilitetskontrol (ESC)

141

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår dæktrykovervågningssystemer (TPMS)

142

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår montering af dæk

145

Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer for så vidt angår Isofix-forankringssystemer, Isofix-topstropforankringer og i-Size-siddepladser

146

Ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer og komponenter hertil med hensyn til den sikkerhedsrelaterede ydeevne i brintbiler i klasse L1, L2, L3, L4 og L5

---

1

For Japan er betingelserne for godkendelse af en køretøjstype, der er blevet godkendt af en typegodkendende myndighed i Den Europæiske Union i overensstemmelse med FN-regulativ nr. 134, i det omfang beholderne er mærket i overensstemmelse med artikel 46 i den japanske lov om sikkerhed ved højtryksgas (lov nr. 204 af 1951), som følger:

| a) | på tidspunktet for ansøgning i henhold til den japanske lov om sikkerhed ved højtryksgas skal fabrikanten eller dennes retlige repræsentant i Japan dokumentere:






  i) | at beholdernes materiale svarer til SUS F 316L, der er specificeret i den japanske industristandard JIS G 3214; i henhold til dette litra betragtes dette krav som opfyldt, hvis DIN1.4435 er opfyldt på datoen for ikrafttrædelse af denne aftale |
| --- | --- | --- |

a)

på tidspunktet for ansøgning i henhold til den japanske lov om sikkerhed ved højtryksgas skal fabrikanten eller dennes retlige repræsentant i Japan dokumentere:

i)

at beholdernes materiale svarer til SUS F 316L, der er specificeret i den japanske industristandard JIS G 3214; i henhold til dette litra betragtes dette krav som opfyldt, hvis DIN1.4435 er opfyldt på datoen for ikrafttrædelse af denne aftale

| ii) | at »nikkelækvivalenten« (masseprocent) er over 28,5 %; i dette litra defineres »nikkelækvivalenten« (masseprocent) som: »12.6[C]+0.35[Si]+1.05[Mn]+[Ni]+0.65[Cr]+0.98[Mo]« og dokumenteres ved et valsecertifikat (Material Mill Sheet) og |
| --- | --- |

ii)

at »nikkelækvivalenten« (masseprocent) er over 28,5 %; i dette litra defineres »nikkelækvivalenten« (masseprocent) som: »12.6[C]+0.35[Si]+1.05[Mn]+[Ni]+0.65[Cr]+0.98[Mo]« og dokumenteres ved et valsecertifikat (Material Mill Sheet) og

| iii) | at prøvningsresultatet for »arealreduktion« er over 75 %; hvis prøvningsresultatet ligger mellem 72 % og 75 %, vil »nikkelækvivalenten« blive taget i betragtning ved behandlingen af ansøgningen og |
| --- | --- |

iii)

at prøvningsresultatet for »arealreduktion« er over 75 %; hvis prøvningsresultatet ligger mellem 72 % og 75 %, vil »nikkelækvivalenten« blive taget i betragtning ved behandlingen af ansøgningen og

| b) | de enkelte køretøjers brintoplagringssystem skal synes hvert andet år i overensstemmelse med artikel 49 og 49-4 i den japanske lov om sikkerhed ved højtryksgas, og systemet skal udskiftes 15 år efter produktionsdatoen. |
| --- | --- |

b)

de enkelte køretøjers brintoplagringssystem skal synes hvert andet år i overensstemmelse med artikel 49 og 49-4 i den japanske lov om sikkerhed ved højtryksgas, og systemet skal udskiftes 15 år efter produktionsdatoen.

Denne fodnote ophører med at have virkning, når begge parter har afsluttet arbejdet i anden fase af GTR nr. 13 global teknisk forskrift om brint- og brændselscellekøretøjer og har anvendt det tilsvarende FN-regulativ i henhold til 1958-overenskomsten.

---

BILAG 2

»TILLÆG 2-C-2

FN-REGULATIVER, SOM ANVENDES AF EN AF PARTERNE, OG SOM DEN ANDEN PART ENDNU IKKE HAR TAGET I BETRAGTNING

| Regulativ nr. | Titel | Datoen for den anden parts anvendelse  (1) |
| --- | --- | --- |
| 73 | Ensartede forskrifter for godkendelse af:






  I. | Køretøjer for så vidt angår deres sideafskærmningsanordninger (LPD) |

Regulativ nr.

Titel

Datoen for den anden parts anvendelse  (1)

73

Ensartede forskrifter for godkendelse af:

I.

Køretøjer for så vidt angår deres sideafskærmningsanordninger (LPD)

| II. | Sideafskærmningsanordninger (LPD) |
| --- | --- |

II.

Sideafskærmningsanordninger (LPD)

| III. | Køretøjer for så vidt angår montering af LPD'er af en type, der er godkendt i henhold til del II af dette regulativ |
| --- | --- |

III.

Køretøjer for så vidt angår montering af LPD'er af en type, der er godkendt i henhold til del II af dette regulativ

126

Ensartede forskrifter for godkendelse af opdelingsanordninger til beskyttelse af personerne i køretøjer mod bagageforskydning, leveret som ikkeoriginalt udstyr til køretøjer

---

(1)  Datoer, der skal aftales i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i dette bilag.

1

---

Berigtigelser

| 1.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 35/50 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 35/50

---

Berigtigelse til protokol til aftalen om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side for at tage hensyn til Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 441 af 30. december 2020
  )

Denne offentliggørelse skal anses for ugyldig.

---