# Den Europæiske Unions C 90/2017

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 90 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 60. årgang23. marts 2017 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 90

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

60. årgang23. marts 2017

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 90/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8365 — Swiss Post/SBB/SwissSign) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 90/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8323 — AT&T/Time Warner) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 90/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8403 — Sumitomo/Musashi Semitsu Industry/Hay Holding) (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2017/C 90/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8365 — Swiss Post/SBB/SwissSign) (
  1
  )

1

1

2017/C 90/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8323 — AT&T/Time Warner) (
  1
  )

1

1

2017/C 90/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8403 — Sumitomo/Musashi Semitsu Industry/Hay Holding) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 90/04 | Euroens vekselkurs | 3 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2017/C 90/05 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 4 |
| 2017/C 90/06 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 5 |
| 2017/C 90/07 | Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse | 6 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2017/C 90/04

Euroens vekselkurs

3

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2017/C 90/05

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

4

2017/C 90/06

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

5

2017/C 90/07

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

6

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | RETSLIGE PROCEDURER |
| | EFTA-Domstolen |
| 2017/C 90/08 | Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Oslo tingrett den 21. juni 2016 i sagen Netfonds Holding ASA m.fl. mod Staten ved Finansdepartementet (Sag E-8/16) | 7 |
| 2017/C 90/09 | Domstolens dom af 26. juli 2016 i sag E-28/15 — Yankuba Jabbi mod Den norske regering ved Udlændingenævnet (Direktiv 2004/38/EF — opholdsret — afledte rettigheder for tredjelandsstatsborgere) | 8 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2017/C 90/10 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 9 |

V   Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

2017/C 90/08

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Oslo tingrett den 21. juni 2016 i sagen Netfonds Holding ASA m.fl. mod Staten ved Finansdepartementet (Sag E-8/16)

7

2017/C 90/09

Domstolens dom af 26. juli 2016 i sag E-28/15 — Yankuba Jabbi mod Den norske regering ved Udlændingenævnet (Direktiv 2004/38/EF — opholdsret — afledte rettigheder for tredjelandsstatsborgere)

(Direktiv 2004/38/EF — opholdsret — afledte rettigheder for tredjelandsstatsborgere)

8

ANDET

Europa-Kommissionen

2017/C 90/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8365 — Swiss Post/SBB/SwissSign)

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 90/01)

Den 15. marts 2017 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokument nr. 32017M8365. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokument nr. 32017M8365. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8323 — AT&T/Time Warner)

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 90/02)

Den 14. marts 2017 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8323. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8323. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/2

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8403 — Sumitomo/Musashi Semitsu Industry/Hay Holding)

(EØS-relevant tekst)

(2017/C 90/03)

Den 20. marts 2017 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8403. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8403. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/3

---

Euroens vekselkurs (1)

22. marts 2017

(2017/C 90/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0807 |
| JPY | japanske yen | 120,07 |
| DKK | danske kroner | 7,4372 |
| GBP | pund sterling | 0,86790 |
| SEK | svenske kroner | 9,5105 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0714 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 9,1463 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,021 |
| HUF | ungarske forint | 309,16 |
| PLN | polske zloty | 4,2816 |
| RON | rumænske leu | 4,5590 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,9156 |
| AUD | australske dollar | 1,4086 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4458 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,3949 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,5353 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5108 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 210,08 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,6114 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,4433 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4088 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 404,65 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7848 |
| PHP | filippinske pesos | 54,272 |
| RUB | russiske rubler | 62,6509 |
| THB | thailandske bath | 37,425 |
| BRL | brasilianske real | 3,3484 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,6900 |
| INR | indiske rupee | 70,6995 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0807

JPY

japanske yen

120,07

DKK

danske kroner

7,4372

GBP

pund sterling

0,86790

SEK

svenske kroner

9,5105

CHF

schweiziske franc

1,0714

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

9,1463

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,021

HUF

ungarske forint

309,16

PLN

polske zloty

4,2816

RON

rumænske leu

4,5590

TRY

tyrkiske lira

3,9156

AUD

australske dollar

1,4086

CAD

canadiske dollar

1,4458

HKD

hongkongske dollar

8,3949

NZD

newzealandske dollar

1,5353

SGD

singaporeanske dollar

1,5108

KRW

sydkoreanske won

1 210,08

ZAR

sydafrikanske rand

13,6114

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,4433

HRK

kroatiske kuna

7,4088

IDR

indonesiske rupiah

14 404,65

MYR

malaysiske ringgit

4,7848

PHP

filippinske pesos

54,272

RUB

russiske rubler

62,6509

THB

thailandske bath

37,425

BRL

brasilianske real

3,3484

MXN

mexicanske pesos

20,6900

INR

indiske rupee

70,6995

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/4

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2017/C 90/05)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende støtteforanstaltning

| Vedtagelsesdato | : | 15. december 2016 |
| --- | --- | --- |
| Sag nr. | : | 79779 |
| Beslutning nr. | : | 232/16/KOL |
| EFTA-stat | : | Norge |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | : | Forlængelse af programmet om infrastruktur for alternative brændstoffer |
| Retsgrundlag | : | Parliamentary Decision of 5 April 2001 on the basis of a proposition by the Ministry of Petroleum and Energy of 21 December 2000 The Parliamentary Decision amends the Energy Act of 29 June 1990 No. 50. |
| Foranstaltningens art | : | Ordning |
| Formål | : | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | : | Tilskud |
| Støttebeløb | : | 500 mio. NOK |
| Støtteintensitet | : | Op til 100 % |
| Varighed | : | Ved udgangen af 2022 |
| Berørte sektorer | : | Transport |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | : | Enova |
| Postbox 5700 Sluppen |
| N-7437 Trondheim |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

:

15. december 2016

Sag nr.

:

79779

Beslutning nr.

:

232/16/KOL

EFTA-stat

:

Norge

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

:

Forlængelse af programmet om infrastruktur for alternative brændstoffer

Retsgrundlag

:

Parliamentary Decision of 5 April 2001 on the basis of a proposition by the Ministry of Petroleum and Energy of 21 December 2000 The Parliamentary Decision amends the Energy Act of 29 June 1990 No. 50.

Foranstaltningens art

:

Ordning

Formål

:

Miljøbeskyttelse

Støtteform

:

Tilskud

Støttebeløb

:

500 mio. NOK

Støtteintensitet

:

Op til 100 %

Varighed

:

Ved udgangen af 2022

Berørte sektorer

:

Transport

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

:

Enova

Postbox 5700 Sluppen

N-7437 Trondheim

NORGE

Andre oplysninger

:

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/.

---

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/5

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2017/C 90/06)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende støtteforanstaltning

| Vedtagelsesdato | : | 15. december 2016 |
| --- | --- | --- |
| Sag nr. | : | 79780 |
| Beslutning nr. | : | 233/16/KOL |
| EFTA-stat | : | Norge |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | : | Enova's Eco-Inn scheme 2017–2022 |
| Retsgrundlag | : | Parliamentary Decision of 5 April 2001 on the basis of a proposition by the Ministry of Petroleum and Energy of 21 December 2000. The Parliamentary Decision amends the Energy Act of 29 June 1990 No 50. |
| Foranstaltningens art | : | Ordning |
| Formål | : | Miljø |
| Støtteform | : | Tilskud, lavt forrentede lån, konvertible lån, garantier |
| Støttebeløb | : | 1,5 mia. NOK årligt |
| Støtteintensitet | : | 50 % for store virksomheder, 60 % for mellemstore virksomheder og 70 % for små virksomheder |
| Varighed | : | 1.1.2017-31.12.2022 |
| Berørte sektorer | : | Der er ingen sektorbegrænsninger for denne ordning |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | : | Enova SF |
| Professor Brochs Gate 2 |
| PO Box 5700 Sluppen |
| N-7437 Trondheim |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

:

15. december 2016

Sag nr.

:

79780

Beslutning nr.

:

233/16/KOL

EFTA-stat

:

Norge

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

:

Enova's Eco-Inn scheme 2017–2022

Retsgrundlag

:

Parliamentary Decision of 5 April 2001 on the basis of a proposition by the Ministry of Petroleum and Energy of 21 December 2000. The Parliamentary Decision amends the Energy Act of 29 June 1990 No 50.

Foranstaltningens art

:

Ordning

Formål

:

Miljø

Støtteform

:

Tilskud, lavt forrentede lån, konvertible lån, garantier

Støttebeløb

:

1,5 mia. NOK årligt

Støtteintensitet

:

50 % for store virksomheder, 60 % for mellemstore virksomheder og 70 % for små virksomheder

Varighed

:

1.1.2017-31.12.2022

Berørte sektorer

:

Der er ingen sektorbegrænsninger for denne ordning

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

:

Enova SF

Professor Brochs Gate 2

PO Box 5700 Sluppen

N-7437 Trondheim

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/.

---

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/6

---

Statsstøtte — Beslutning om ikke at gøre indsigelse

(2017/C 90/07)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om ikke at gøre indsigelse mod følgende støtteforanstaltning

| Vedtagelsesdato | : | 15. december 2016 |
| --- | --- | --- |
| Sag nr. | : | 79781 |
| Beslutning nr. | : | 234/16/KOL |
| EFTA-stat | : | Norge |
| Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed) | : | Enova's Demo scheme 2017–2022 |
| Retsgrundlag | : | Parliamentary Decision of 5 April 2001 on the basis of a proposition by the Ministry of Petroleum and Energy of 21 December 2000. The Parliamentary Decision amends the Energy Act of 29 June 1990 No 50. |
| Foranstaltningens art | : | Ordning |
| Formål | : | Miljø |
| Støtteform | : | Tilskud, konvertible lån |
| Støttebeløb | : | 1,5 mia. NOK årligt |
| Støtteintensitet | : | Til demonstrationsprojekter: 40 % for store virksomheder og 50 % for mellemstore og små virksomheder
  Til gennemførlighedsundersøgelser: 50 % for alle virksomheder |
| Varighed | : | 1.1.2017-31.12.2022 |
| Berørte sektorer | : | Der er ingen sektorbegrænsninger for denne ordning |
| Navn og adresse på den støtteydende myndighed | : | Enova SF |
| Professor Brochs Gate 2 |
| PO Box 5700 Sluppen |
| N-7437 Trondheim |
| NORGE |

Vedtagelsesdato

:

15. december 2016

Sag nr.

:

79781

Beslutning nr.

:

234/16/KOL

EFTA-stat

:

Norge

Støtteforanstaltningens navn (og/eller navnet på den støttemodtagende virksomhed)

:

Enova's Demo scheme 2017–2022

Retsgrundlag

:

Parliamentary Decision of 5 April 2001 on the basis of a proposition by the Ministry of Petroleum and Energy of 21 December 2000. The Parliamentary Decision amends the Energy Act of 29 June 1990 No 50.

Foranstaltningens art

:

Ordning

Formål

:

Miljø

Støtteform

:

Tilskud, konvertible lån

Støttebeløb

:

1,5 mia. NOK årligt

Støtteintensitet

:

Til demonstrationsprojekter: 40 % for store virksomheder og 50 % for mellemstore og små virksomheder

Til gennemførlighedsundersøgelser: 50 % for alle virksomheder

Varighed

:

1.1.2017-31.12.2022

Berørte sektorer

:

Der er ingen sektorbegrænsninger for denne ordning

Navn og adresse på den støtteydende myndighed

:

Enova SF

Professor Brochs Gate 2

PO Box 5700 Sluppen

N-7437 Trondheim

NORGE

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på EFTA-Tilsynsmyndighedens websted:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/.

---

V Øvrige meddelelser

RETSLIGE PROCEDURER

EFTA-Domstolen

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/7

---

Anmodning om en rådgivende udtalelse fra EFTA-Domstolen indgivet af Oslo tingrett den 21. juni 2016 i sagen Netfonds Holding ASA m.fl. mod Staten ved Finansdepartementet

(Sag E-8/16)

(2017/C 90/08)

Oslo tingrett har ved skrivelse af 21. juni 2016, som indgik til EFTA-Domstolens justitskontor den 27. juni 2016, anmodet EFTA-Domstolen om en rådgivende udtalelse om nedenstående spørgsmål i sagen Netfonds Holding ASA m.fl. mod Staten ved Finansdepartementet:

| 1. | Udgør udstedelsesreglerne i finansforetakslovens § 4 og forsikringsvirksomhetslovens § 2-1, idet der herved forstås et krav om, at tre fjerdedele af aktierne i nye banker og forsikringsselskaber skal være tegnet uden fortrinsret (ved en offentlig emission), en restriktion som omhandlet i EØS-aftalens artikel 31, 36 eller 40, forudsat at ansøgningen om tilladelse ikke blot er til brug for en nicheaktivitet?






  a. | Hvis det lægges til grund, at de nævnte bestemmelser udgør en restriktion i EØS-aftalens forstand: tjener de så et legitimt offentligt formål? |
| --- | --- | --- |

1.

Udgør udstedelsesreglerne i finansforetakslovens § 4 og forsikringsvirksomhetslovens § 2-1, idet der herved forstås et krav om, at tre fjerdedele af aktierne i nye banker og forsikringsselskaber skal være tegnet uden fortrinsret (ved en offentlig emission), en restriktion som omhandlet i EØS-aftalens artikel 31, 36 eller 40, forudsat at ansøgningen om tilladelse ikke blot er til brug for en nicheaktivitet?

a.

Hvis det lægges til grund, at de nævnte bestemmelser udgør en restriktion i EØS-aftalens forstand: tjener de så et legitimt offentligt formål?

| b. | Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så egnet til at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten? |
| --- | --- |

b.

Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så egnet til at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten?

| c. | Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så nødvendig for at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten? |
| --- | --- |

c.

Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så nødvendig for at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten?

| 2. | Udgør udstedelsesreglerne i finansforetakslovens § 4 og forsikringsvirksomhetslovens § 2-1, idet der herved forstås et krav om, at tre fjerdedele af aktierne i nye banker og forsikringsselskaber skal tegnes af andre personer end udbyderne, en restriktion som omhandlet i EØS-aftalens artikel 31, 36 eller 40, forudsat at ansøgningen om tilladelse ikke blot er til brug for en nicheaktivitet?






  a. | Hvis det lægges til grund, at sådanne bestemmelser udgør en restriktion i EØS-aftalens forstand: tjener de så et legitimt offentligt formål? |
| --- | --- | --- |

2.

Udgør udstedelsesreglerne i finansforetakslovens § 4 og forsikringsvirksomhetslovens § 2-1, idet der herved forstås et krav om, at tre fjerdedele af aktierne i nye banker og forsikringsselskaber skal tegnes af andre personer end udbyderne, en restriktion som omhandlet i EØS-aftalens artikel 31, 36 eller 40, forudsat at ansøgningen om tilladelse ikke blot er til brug for en nicheaktivitet?

a.

Hvis det lægges til grund, at sådanne bestemmelser udgør en restriktion i EØS-aftalens forstand: tjener de så et legitimt offentligt formål?

| b. | Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så egnet til at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten? |
| --- | --- |

b.

Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så egnet til at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten?

| c. | Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så nødvendig for at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten? |
| --- | --- |

c.

Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så nødvendig for at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten?

| 3. | Udgør en veletableret administrativ praksis, hvorefter personer eller virksomheder ikke har tilladelse til at eje mere end 20-25 % af aktierne i finansielle institutioner, bortset fra tilfælde hvor der i selve loven er adgang til at etablere en finanskoncern, eller hvor den finansielle institution kun vil beskæftige sig med det, der betegnes som en nicheaktivitet, en restriktion som omhandlet i EØS-aftalens artikel 31, 36 eller 40, forudsat at ansøgningen om tilladelse ikke blot er til brug for en nicheaktivitet?






  a. | Hvis det lægges til grund, at en sådan administrativ praksis udgør en restriktion i EØS-aftalens forstand: tjener restriktionen så et legitimt offentligt formål? |
| --- | --- | --- |

3.

Udgør en veletableret administrativ praksis, hvorefter personer eller virksomheder ikke har tilladelse til at eje mere end 20-25 % af aktierne i finansielle institutioner, bortset fra tilfælde hvor der i selve loven er adgang til at etablere en finanskoncern, eller hvor den finansielle institution kun vil beskæftige sig med det, der betegnes som en nicheaktivitet, en restriktion som omhandlet i EØS-aftalens artikel 31, 36 eller 40, forudsat at ansøgningen om tilladelse ikke blot er til brug for en nicheaktivitet?

a.

Hvis det lægges til grund, at en sådan administrativ praksis udgør en restriktion i EØS-aftalens forstand: tjener restriktionen så et legitimt offentligt formål?

| b. | Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så egnet til at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten? |
| --- | --- |

b.

Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så egnet til at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten?

| c. | Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så nødvendig for at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten? |
| --- | --- |

c.

Hvis det lægges til grund, at restriktionen tjener et legitimt offentligt formål: er en sådan restriktion så nødvendig for at nå dette formål i den forstand, hvori begrebet anvendes inden for EØS-retten?

---

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/8

---

DOMSTOLENS DOM

af 26. juli 2016

i sag E-28/15

Yankuba Jabbi mod Den norske regering ved Udlændingenævnet

(Direktiv 2004/38/EF — opholdsret — afledte rettigheder for tredjelandsstatsborgere)

(2017/C 90/09)

I sag E-28/15, Yankuba Jabbi mod den norske regering ved Udlændingenævnet, hvori Oslo Tingrett har anmodet Domstolen om i henhold til artikel 34 i aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol at fortolke artikel 7, stk. 1, litra b), sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i direktiv 2004/38/EF om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, har Domstolen, sammensat af præsidenten Carl Baudenbacher og dommerne Per Christiansen og Páll Hreinsson (refererende dommer), afsagt dom den 26. juli 2016. Domskonklusionen lyder således:

I et tilfælde hvor en EØS-statsborger i henhold til artikel 7, stk. 1, litra b), og artikel 7, stk. 2, i direktiv 2004/38/EF har etableret eller styrket et familieliv med en tredjelandsstatsborger under et reelt ophold i en anden EØS-stat end den, hvori han er statsborger, finder bestemmelserne i nævnte direktiv analog anvendelse i en situation, hvor den pågældende EØS-statsborger vender tilbage til sit hjemland sammen med familiemedlemmet.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 23.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 90/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 90/9

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2017/C 90/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»KINTOA«

EU-nr.: PDO-FR-02165 — 31.8.2016

BOB ( X ) BGB ( )

1.   Betegnelse

»Kintoa«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Kintoa«-svinekød stammer fra svin (kastrerede orner og hungrise, der aldrig har givet die) af den sortbrogede baskiske race. Svinene slagtes i en alder af mindst 12 måneder og højst 24 måneder. Slagtekroppens kolde vægt er mindst 100 kg. Spæklagets tykkelse uden svær mellem 4. og 5. ryghvirvel er mindst 25 mm.

Kødet kan præsenteres som hele slagtekroppe, halve slagtekroppe eller udskæringer. Betegnelsen må udelukkende anvendes for fersk kød, der ikke har undergået anden forarbejdning end udskæring. Frossent eller dybfrossent kød er udelukket.

»Kintoa«-svinekød har følgende karakteristika: en ensartet rød farve (farven på boven anslås til at ligge på mellem 4 og 6 på Japan-skalaen), en hvid til rosa farve på fedtet, et marmoreret udseende, et stort indhold af intramuskulært fedt (mindst 6 % i nakkekoteletten), et ringe vandtab ved tilberedning (kødet er saftigt i munden), en blød og mør konsistens efter tilberedning og en intens smag, der holder sig længe i munden.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

I hele svinenes levetid er det kun tilladt at fodre med planter, biprodukter og fodertilskud, som stammer fra ikkegenmodificerede produkter. Det er forbudt at dyrke genmodificerede planter på hele det areal, der tilhører en bedrift, som opdrætter dyr beregnet til fremstilling af kød med oprindelsesbetegnelsen »Kintoa«.

I dieperioden, indtil en alder af højst 8 uger, overstiger den samlede mængde foder, der tilføres pr. smågris, aldrig 5 kg brutto. Forarbejdet animalsk protein er ikke tilladt.

Efter fravænningen er kun følgende vegetabilske råstoffer tilladt:

| — | hvede, majs, byg, rug, triticale, sorghum, havre og afledte produkter heraf |
| --- | --- |

—

hvede, majs, byg, rug, triticale, sorghum, havre og afledte produkter heraf

| — | ærter, hestebønner, lupin, vikke, hør og afledte produkter heraf |
| --- | --- |

—

ærter, hestebønner, lupin, vikke, hør og afledte produkter heraf

| — | soja, solsikke og raps samt oliekager og olier heraf |
| --- | --- |

—

soja, solsikke og raps samt oliekager og olier heraf

| — | melasse fra sukkerrør og sukkerroer |
| --- | --- |

—

melasse fra sukkerrør og sukkerroer

| — | lucerne og roepulp. |
| --- | --- |

—

lucerne og roepulp.

Fodring med valle er tilladt, undtagen i de sidste to måneder inden slagtning. Vallen stammer fra det geografiske område.

Besætningens foder stammer hovedsagelig fra det afgrænsede geografiske område. På grund af det geografiske områdes topografi med mange dale, som ikke er så velegnede til intensivt landbrug og dyrkning af afgrøder, kan visse foderstoffer stamme fra andre områder.

Med et anslået foderindtag på 848 kg tørstof i alt pr. svin fra fødsel til slagtning kan den andel af foderet, som har sin oprindelse i det geografiske område, anslås til mindst 69,5 %.

I perioden efter fravænningen og indtil en alder af tre måneder indeholder foderet mindst 20 % korn (i tørstof), der stammer fra det geografiske område. Den samlede mængde foder, der tilføres pr. smågris, overstiger ikke 60 kg brutto.

For svin, der er over tre måneder gamle, består foderet af mindst 70 % råstoffer (i tørstof), der stammer fra det geografiske område. Fodersammensætningen indeholder mindst 60 % korn og afledte produkter (i tørstof). Den maksimale daglige mængde foder, der tilføres pr. svin, er 3,2 kg brutto for svin, der er mellem 3 og 8 måneder gamle, og 2,7 kg brutto for svin, der er over 8 måneder gamle.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Svinene bliver født, opdrættet og slagtet i det geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ud over de lovpligtige oplysninger, der skal indgå i mærkningen af svinekød, skal mærkningen af produkter med oprindelsesbetegnelsen »Kintoa« indeholde følgende oplysninger:

| — | slagtedatoen |
| --- | --- |

—

slagtedatoen

| — | oprindelsesbetegnelsen »Kintoa« skrevet med bogstaver, der mindst er lige så store som de største bogstaver på etiketten |
| --- | --- |

—

oprindelsesbetegnelsen »Kintoa« skrevet med bogstaver, der mindst er lige så store som de største bogstaver på etiketten

| — | farvelogoet »Kintoa«, som stilles til rådighed af sammenslutningen, og som består af ordet »Kintoa«, der er placeret under kongerne af Navarras krone, og en tegning af hovedet på et svin af den baskiske race. |
| --- | --- |

—

farvelogoet »Kintoa«, som stilles til rådighed af sammenslutningen, og som består af ordet »Kintoa«, der er placeret under kongerne af Navarras krone, og en tegning af hovedet på et svin af den baskiske race.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område består af følgende kantoner, kommuner eller dele af kommuner:

| — | Kommuner, som indgår i sin helhed:






  — | Departementet Landes: Hastingues, Oeyregave og Sorde-L’Abbaye |
| --- | --- | --- |

—

Kommuner, som indgår i sin helhed:

—

Departementet Landes: Hastingues, Oeyregave og Sorde-L’Abbaye

| — | Departementet Pyrénées-Atlantiques:
  Abitain, Ance, Andrein, Anglet, Angous, Aramits, Araujuzon, Araux, Aren, Arette, Athos-Aspis, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Barraute-Camu, Bastanès, Biarritz, Bugnein, Burgaronne, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetbon, Castetnau-Camblong, Charre, Dognen, Escos, Espiute, Esquiule, Féas, Géronce, Gestas, Geüs-d'Oloron, Guinarthe-Parenties, Gurs, Issor, Jasses, Lanne-en-Barétous, L'Hôpital-d'Orion, Laàs, Labastide-Villefranche, Lay-Lamidou, Léren, Lourdios-Ichère, Méritein, Montfort, Moumour, Nabas, Narp, Navarrenx, Oraàs, Orin, Orion, Orriule, Ossenx, Poey-d’Oloron, Préchacq-Josbaig, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Goin, Saint-Pé-de-Léren, Salies-de-Béarn, Sarrance, Saucède, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Susmiou, Tabaille-Usquain, Verdets og Viellenave-de-Navarrenx. |
| --- | --- |

—

Departementet Pyrénées-Atlantiques:

Abitain, Ance, Andrein, Anglet, Angous, Aramits, Araujuzon, Araux, Aren, Arette, Athos-Aspis, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Barraute-Camu, Bastanès, Biarritz, Bugnein, Burgaronne, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetbon, Castetnau-Camblong, Charre, Dognen, Escos, Espiute, Esquiule, Féas, Géronce, Gestas, Geüs-d'Oloron, Guinarthe-Parenties, Gurs, Issor, Jasses, Lanne-en-Barétous, L'Hôpital-d'Orion, Laàs, Labastide-Villefranche, Lay-Lamidou, Léren, Lourdios-Ichère, Méritein, Montfort, Moumour, Nabas, Narp, Navarrenx, Oraàs, Orin, Orion, Orriule, Ossenx, Poey-d’Oloron, Préchacq-Josbaig, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Goin, Saint-Pé-de-Léren, Salies-de-Béarn, Sarrance, Saucède, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Susmiou, Tabaille-Usquain, Verdets og Viellenave-de-Navarrenx.

| — | Kommunerne i følgende kantoner:
  Baïgura et Mondarrain, Hendaye-Côte Basque-Sud, Montagne Basque (undtagen Alçay-Alçabéhéty-Sunharette, Haux, Lacarry-Arhan-Charritte-de-Haut, Larrau, Mendive og Sainte-Engrâce, som er delvist omfattet), Nive-Adour, Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre, Saint-Jean-de-Luz. |
| --- | --- |

—

Kommunerne i følgende kantoner:

Baïgura et Mondarrain, Hendaye-Côte Basque-Sud, Montagne Basque (undtagen Alçay-Alçabéhéty-Sunharette, Haux, Lacarry-Arhan-Charritte-de-Haut, Larrau, Mendive og Sainte-Engrâce, som er delvist omfattet), Nive-Adour, Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre, Saint-Jean-de-Luz.

| — | Kommuner, som delvist indgår:






  — | Departementet Landes: Cauneille og Peyrehorade. |
| --- | --- | --- |

—

Kommuner, som delvist indgår:

—

Departementet Landes: Cauneille og Peyrehorade.

| — | Departementet Pyrénées-Atlantiques: Arette, Bayonne, Lanne-en-Barétous og Oloron-Sainte-Marie. |
| --- | --- |

—

Departementet Pyrénées-Atlantiques: Arette, Bayonne, Lanne-en-Barétous og Oloron-Sainte-Marie.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område omfatter hele det franske Baskerland og nogle tilgrænsende kantoner og/eller kommuner mod øst og mod nord. Mod syd afgrænses dette område af Pyrenæernes vestlige bjergfod. Atlanterhavet afgrænser området mod vest.

Havstrømmene fra Atlanterhavet har indflydelse på klimaet, som er præget af stærk nedbør (1 200-2 000 mm om året), der er fordelt over hele året uden tørre perioder, og af milde temperaturer, selv om vinteren. Fønvinden fra syd, der kaldes haïze hegoa i Baskerlandet, giver stærk varme og tør luft i perioder hele året og navnlig om efteråret og om foråret, skiftevis med mere fugtige og kolde perioder, der skyldes påvirkningerne fra havet.

Den komplekse geologi i dette område, der er stærkt præget af Pyrenæernes nærhed, forklarer det særlige bjergrelief, som består af det ene bjergmassiv efter det andet, middelhøje bjergkæder (1 000-2 000 m), store og skrånende bakker, dybe dale og udstrakte dalgryder. Nedre Navarra, som ligger midt i Baskerlandet, består af bjergmassiver og dalgryder, der ligger tilfældigt spredt ligesom »knust glas«, i modsætning til Labourd i vest og Soule i øst, hvor bjergmassivernes relieffer følger parallelle akser i generelt vestlig-østlig retning. Denne særlige geomorfologi ligger til grund for en sameksistens mellem en mangfoldighed af miljøer, der ligger side om side, med uensartede geologiske, pedologiske og morfologiske egenskaber, som danner et varieret landskab.

Vegetationen er kendetegnet ved den dominerende forekomst af almindelig eg, som både ses i skovene sammen med kastanjetræer, sammen med bøgetræer på højdedragene, på hedeområder ved Atlanterhavet og på græsområder eller enge, hvor denne vegetation findes. Den baskiske hede er specifik for dette område, og den breder sig ud over bjergrelieffernes skråninger og tinder op til en betydelig højde (1 200 m). Den udgør et menneskeskabt miljø, som de lokale landbrugere har dyrket i flere tusinde år. Det dominerende landskab består af dyrkede områder og enge i dalgryderne og i alle lave områder i nærheden af bebyggelse, af engområder, heder og skove ved siden af hinanden på skråningerne samt af heder og naturlige græsområder på bjergmassivernes tinder og kamme.

Betegnelsen »Kintoa« har sin oprindelse i den afgift for at have svin i skovene, i folkemunde kaldet »quinta«-afgiften, som Navarras konger mindst siden det 13. århundrede opkrævede for svin, der kom på græsningsskifte i Navarras kongelige skove. Navarras konger udtog således hvert femte svin som betaling, deraf navnet på denne afgift. Den eksisterende dokumentation gør det muligt at anslå omfanget af det område, hvor »quinta«-afgiften var gældende, nemlig Nedre Navarra i den centrale del af Baskerlandet, beliggende i departementet Pyrénées-Atlantiques.

De enorme områder dækket af vegetation, som var velegnede til svineopdræt, har bidraget til den kraftige udvikling i svineopdrættet blandt dalenes indbyggere. Selv om indbyggerne var fritaget for betaling af »quinta« for deres egne besætninger, skulle de deklarere alle svin, der kom fra andre områder længere væk, som de vogtede, eller som de købte magre med henblik på opfedning og salg. Der eksisterer et omfattende historisk vidnesbyrd om disse to former for kommercielt opdræt, navnlig i rapporterne fra de udsendinge, som Navarras konge regelmæssigt sendte ud for at føre regnskab over de fremmede svin, der var underlagt afgift. Under oldenhøsten kom de »fremmede« svin, der var på græsningsskifte, navnlig fra Béarn, Gascogne og Guipuzkoa.

På grund af denne lange historie og den såvel økonomiske som sociologiske betydning har svineopdræt i Kintoa en ganske særlig betydning. De naturlige betingelser fik svineopdrættet til at blomstre, og det har til gengæld været med til at forme landskabet helt op til i dag.

»Kintoa«-kød stammer fra sortbrogede svin af den baskiske race, som er en middelhavsrace, der ligeledes betegnes som den iberiske race. Skindet og børsterne er grå til sorte på hovedet, på bagpartiet og på eventuelle pletter på ryggen, og de er hvide på resten af kroppen. Forhovedet er retlinjet med en lang og bevægelig tryne (svin med »muldvarpehoved«), benene er lange og ikke så fyldige, og klovene er kraftige. Svinet er langsomtvoksende. Dets hårdførhed er bemærkelsesværdig, og det er i stand til at klare store variationer i klimaet og føden og til hurtigt at opbygge fedtdepoter, når der er rigeligt med føde.

Svinene tilbringer som minimum de sidste syv måneder af deres liv på et bestemt areal. Det er her, de danner fedtlaget og det intramuskulære fedt. Føden, som de finder på dette areal, er mangeartet. Den varierer alt efter arealets type og omfatter først og fremmest græs og græsplanter samt, i varierende grad, tørrede frugter (agern, kastanjer osv.), insekter, orme, rødder og andre planter.

Svin, som er beregnet til fremstilling af »Kintoa«-kød, slagtes, når de er relativt gamle (12-24 måneder sammenlignet med 5-6 måneder for konventionelle slagtesvin) og efter et liv, som er præget af en betydelig muskelaktivitet.

Kødet har en ensartet rød farve takket være det høje indhold af myoglobin, og det har en fasthed, som man ikke finder hos konventionelt opdrættede dyr.

Svin, som er beregnet til fremstilling af »Kintoa«-kød, er tunge og fede. Slagtekroppens kolde vægt er mindst 100 kg, rygfedtlagets tykkelse er mindst 25 mm, og der er meget intramuskulært fedt.

Kødet er mørt, marmoreret og har en ensartet rød farve og en intens aroma.

Årsagssammenhæng

Produktionssystemet for svin, der er beregnet til fremstilling af »Kintoa«-kød, er hovedsagelig baseret på udnyttelse af det landområde, der er opstået som følge af menneskets indvirkning på det naturlige miljø gennem århundreder. Det lokale landbrug har tilpasset sig til en topografi med mange dale, som ikke er så velegnede til intensivt landbrug og dyrkning af afgrøder (undtagen i lave og flade områder), og har skabt et landskab med skiftevis skove, enge og heder, og i højden et landskab, der domineres af den baskiske hede og naturlige græsområder. Med opdrættet får man det bedste ud af dette miljø ved at udnytte diversiteten til at skabe arealer, hvor svinene kan leve i mindst syv måneder.

I det geografiske områdes milde og fugtige klima vokser græsset på arealerne næsten hele året, og dermed kan arealerne give føde til svinene under hele deres ophold i det fri. Denne føde suppleres eventuelt med frugterne fra de træer, der er karakteristiske for Baskerlandets naturlige miljø (eg, kastanje og bøg).

Svin af den sortbrogede baskiske race er med sine fysiske egenskaber tilpasset til livet på arealerne i dette landskab: Det er et hårdført svin, som bevæger sig meget, og som er særdeles god til at udnytte vegetationen på arealerne. Den føde, som arealerne giver, varierer naturligt alt efter årstiden, men i færdigfedningsperioden udgør den ca. 50 % af svinets daglige fødeindtag.

Desuden giver arealerne svinene mulighed for — og tvinger dem til — regelmæssig fysisk aktivitet, som udvikler musklerne, så kødet bliver fastere og også rødere, fordi indholdet af myoglobin øges.

Opdrættets varighed på mindst et år gør det muligt at opnå tunge og fede slagtekroppe med et stort indhold af intramuskulært fedt, som gør kødet smagfuldt og mørt. Svinenes liv på arealerne og navnlig den omfattende motion og deres indtag af klorofylholdige planter forklarer kødets ensartede røde farve og dets organoleptiske kvaliteter, som hænger sammen med den muskelfibertype, der er karakteristisk for svin, som bevæger sig meget.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-2bfd574b-c6d1-4ebd-9877-68f0e53d0554/telechargement

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---