# Europeiska unionens C 75/10 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 75 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången10 mars 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 75

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången10 mars 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | EESK:s 521:e plenarsession den 14–15 december 2016 |
| 2017/C 75/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Funktionsekonomin (yttrande på eget initiativ) | 1 |
| 2017/C 75/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att främja innovativa företag med hög tillväxt (yttrande på eget initiativ) | 6 |
| 2017/C 75/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En lämplig ram för företagens öppenhet (yttrande på eget initiativ) | 14 |
| 2017/C 75/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De viktigaste underliggande faktorer som påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 (yttrande på eget initiativ) | 21 |
| 2017/C 75/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att beakta nudging i EU:s politik (yttrande på eget initiativ) | 28 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 521:e plenarsession den 14–15 december 2016

2017/C 75/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Funktionsekonomin (yttrande på eget initiativ)

1

2017/C 75/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att främja innovativa företag med hög tillväxt (yttrande på eget initiativ)

6

2017/C 75/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En lämplig ram för företagens öppenhet (yttrande på eget initiativ)

14

2017/C 75/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De viktigaste underliggande faktorer som påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 (yttrande på eget initiativ)

21

2017/C 75/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att beakta nudging i EU:s politik (yttrande på eget initiativ)

28

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| | EESK:s 521:e plenarsession den 14–15 december 2016 |
| 2017/C 75/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europeisk agenda för delningsekonomin [COM(2016) 356 final] | 33 |
| 2017/C 75/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2017 [COM(2016) 357 final] | 40 |
| 2017/C 75/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) vad gäller förordningens tillämpningsdag [COM(2016) 709 final – 2016/0355 (COD)] | 44 |
| 2017/C 75/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 345/2013 om europeiska riskkapitalfonder och förordning (EU) nr 346/2013 om europeiska fonder för socialt företagande [COM(2016) 461 final] | 48 |
| 2017/C 75/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017 genom en förlängning av programmet för perioden 2018–2020 [COM(2016) 557 final – 2016/0265(COD)] | 53 |
| 2017/C 75/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning [COM(2016) 597 final – 2016/276 (COD)] | 57 |
| 2017/C 75/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020 – En resultatinriktad EU-budget [COM(2016) 603 final] – Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 [COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU [COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD)] | 63 |
| 2017/C 75/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer [COM(2016) 687 final – 2016/0339 (CNS)] | 70 |
| 2017/C 75/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning [COM(2016) 378 final – 2016/0176 (COD)] | 75 |
| 2017/C 75/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster [COM(2016) 128 final – 2016/0070 (COD)] | 81 |
| 2017/C 75/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning) [COM(2016) 465 final] och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet och om ändring av rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning [COM(2016) 466 final] och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv 2013/32/EU [COM(2016) 467 final] | 97 |
| 2017/C 75/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen [COM(2016) 479 final – 2016/0230(COD)] och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen [COM(2016) 482 final – 2016/0231(COD)] | 103 |
| 2017/C 75/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för demersala bestånd i Nordsjön och de fisken som nyttjar dessa bestånd och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 676/2007 och rådets förordning (EG) nr 1342/2008 [COM(2016) 493 final – 2016/0238 (COD)] | 109 |
| 2017/C 75/19 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Luftfartspaketet II bestående av Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 [COM(2015) 613 final – 2015/0277 (COD)] och Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Det europeiska flygsäkerhetsprogrammet [COM(2015) 599 final] | 111 |
| 2017/C 75/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Onlineplattformar och den digitala inre marknaden: Möjligheter och utmaningar för Europa [COM(2016) 288 final] | 119 |
| 2017/C 75/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch [COM(2016) 410 final] | 124 |
| 2017/C 75/22 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förstärkning av de bilaterala handelsförbindelserna mellan EU och Turkiet och modernisering av tullunionen | 129 |
| 2017/C 75/23 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Ett värdigt liv: Från biståndsberoende till självständighet – Tvångsförflyttning och utveckling[COM(2016) 234 final] | 138 |
| 2017/C 75/24 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En integrerad EU-politik för Arktis [JOIN(2016) 21 final] | 144 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 521:e plenarsession den 14–15 december 2016

2017/C 75/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europeisk agenda för delningsekonomin [COM(2016) 356 final]

[COM(2016) 356 final]

33

2017/C 75/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2017 [COM(2016) 357 final]

[COM(2016) 357 final]

40

2017/C 75/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) vad gäller förordningens tillämpningsdag [COM(2016) 709 final – 2016/0355 (COD)]

[COM(2016) 709 final – 2016/0355 (COD)]

44

2017/C 75/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 345/2013 om europeiska riskkapitalfonder och förordning (EU) nr 346/2013 om europeiska fonder för socialt företagande [COM(2016) 461 final]

[COM(2016) 461 final]

48

2017/C 75/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017 genom en förlängning av programmet för perioden 2018–2020 [COM(2016) 557 final – 2016/0265(COD)]

[COM(2016) 557 final – 2016/0265(COD)]

53

2017/C 75/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning [COM(2016) 597 final – 2016/276 (COD)]

[COM(2016) 597 final – 2016/276 (COD)]

57

2017/C 75/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020 – En resultatinriktad EU-budget [COM(2016) 603 final] – Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 [COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU [COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD)]

[COM(2016) 603 final]

[COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)]

[COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD)]

63

2017/C 75/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer [COM(2016) 687 final – 2016/0339 (CNS)]

[COM(2016) 687 final – 2016/0339 (CNS)]

70

2017/C 75/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning [COM(2016) 378 final – 2016/0176 (COD)]

[COM(2016) 378 final – 2016/0176 (COD)]

75

2017/C 75/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster [COM(2016) 128 final – 2016/0070 (COD)]

[COM(2016) 128 final – 2016/0070 (COD)]

81

2017/C 75/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning) [COM(2016) 465 final] och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet och om ändring av rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning [COM(2016) 466 final] och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv 2013/32/EU [COM(2016) 467 final]

[COM(2016) 465 final]

[COM(2016) 466 final]

[COM(2016) 467 final]

97

2017/C 75/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen [COM(2016) 479 final – 2016/0230(COD)] och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen [COM(2016) 482 final – 2016/0231(COD)]

[COM(2016) 479 final – 2016/0230(COD)]

[COM(2016) 482 final – 2016/0231(COD)]

103

2017/C 75/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för demersala bestånd i Nordsjön och de fisken som nyttjar dessa bestånd och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 676/2007 och rådets förordning (EG) nr 1342/2008 [COM(2016) 493 final – 2016/0238 (COD)]

[COM(2016) 493 final – 2016/0238 (COD)]

109

2017/C 75/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Luftfartspaketet II bestående av Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 [COM(2015) 613 final – 2015/0277 (COD)] och Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Det europeiska flygsäkerhetsprogrammet [COM(2015) 599 final]

[COM(2015) 613 final – 2015/0277 (COD)]

[COM(2015) 599 final]

111

2017/C 75/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Onlineplattformar och den digitala inre marknaden: Möjligheter och utmaningar för Europa [COM(2016) 288 final]

[COM(2016) 288 final]

119

2017/C 75/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch [COM(2016) 410 final]

[COM(2016) 410 final]

124

2017/C 75/22

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förstärkning av de bilaterala handelsförbindelserna mellan EU och Turkiet och modernisering av tullunionen

129

2017/C 75/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Ett värdigt liv: Från biståndsberoende till självständighet – Tvångsförflyttning och utveckling[COM(2016) 234 final]

[COM(2016) 234 final]

138

2017/C 75/24

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En integrerad EU-politik för Arktis [JOIN(2016) 21 final]

[JOIN(2016) 21 final]

144

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 521:e plenarsession den 14–15 december 2016

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Funktionsekonomin

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 075/01)

| Föredragande: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |

Föredragande:

Thierry LIBAERT

| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| --- | --- |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 4.10.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 169/0/3 |

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Ansvarig facksektion

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

4.10.2016

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

169/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Med detta yttrande uttrycker EESK sin önskan om att se samhället genomgå en ekonomisk omställning från en period med överexploatering av resurser och slöseri mot en mer hållbar period som är inriktad på kvalitet snarare än kvantitet, och som är mer inriktad mot sysselsättning. EESK framhåller sin önskan om ett Europa som tar initiativ när det gäller att skapa nya former av ekonomi. |
| --- | --- |

1.1

Med detta yttrande uttrycker EESK sin önskan om att se samhället genomgå en ekonomisk omställning från en period med överexploatering av resurser och slöseri mot en mer hållbar period som är inriktad på kvalitet snarare än kvantitet, och som är mer inriktad mot sysselsättning. EESK framhåller sin önskan om ett Europa som tar initiativ när det gäller att skapa nya former av ekonomi.

| 1.2 | EESK anser att man bör stödja funktionsekonomin i den mån den kan utgöra en lösning på alla eller en del av utmaningarna. Den är inte ett självändamål, utan ett medel för att nå de nya målen för konsumtionsmodellen. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att man bör stödja funktionsekonomin i den mån den kan utgöra en lösning på alla eller en del av utmaningarna. Den är inte ett självändamål, utan ett medel för att nå de nya målen för konsumtionsmodellen.

| 1.3 | Eftersom funktionsekonomins förmodade fördelar omges av osäkerhet och oklarheter vad beträffar de ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekterna, bör man genomföra en fullständig utvärdering av de olika typerna av produkter och tjänster för att kunna fastställa deras fördelar och i förekommande fall de villkor som ska uppfyllas för en god utveckling av funktionsekonomin. |
| --- | --- |

1.3

Eftersom funktionsekonomins förmodade fördelar omges av osäkerhet och oklarheter vad beträffar de ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekterna, bör man genomföra en fullständig utvärdering av de olika typerna av produkter och tjänster för att kunna fastställa deras fördelar och i förekommande fall de villkor som ska uppfyllas för en god utveckling av funktionsekonomin.

| 1.4 | Därefter bör man rikta fokus mot att visa den inverkan (miljömässig, social, ekonomisk etc.) produkten eller tjänsten har fått genom tillämpning av en funktionsekonomisk lösning inriktad på ”tillgång” eller ”användning” i motsats till ”ägande”. Genom information om detta får konsumenten veta om det är bättre att välja att köpa en produkt eller tjänst och att göra medvetna val. Kvaliteten och trovärdigheten hos den information företagen tillhandahåller är avgörande för detta. Det handlar alltså om att fastställa vilka myndigheter och mekanismer som garanterar detta för konsumenterna. |
| --- | --- |

1.4

Därefter bör man rikta fokus mot att visa den inverkan (miljömässig, social, ekonomisk etc.) produkten eller tjänsten har fått genom tillämpning av en funktionsekonomisk lösning inriktad på ”tillgång” eller ”användning” i motsats till ”ägande”. Genom information om detta får konsumenten veta om det är bättre att välja att köpa en produkt eller tjänst och att göra medvetna val. Kvaliteten och trovärdigheten hos den information företagen tillhandahåller är avgörande för detta. Det handlar alltså om att fastställa vilka myndigheter och mekanismer som garanterar detta för konsumenterna.

| 1.5 | EESK rekommenderar att medlemsstaterna och berörda parter gynnar ansvarsfull konsumtion, framför allt under utbildningsstadiet, genom att betona funktionsekonomin. Den sistnämnda kan, under förutsättning att den används på ett intelligent sätt, hjälpa till att övervinna många av de utmaningar som dagens konsumtion innebär. |
| --- | --- |

1.5

EESK rekommenderar att medlemsstaterna och berörda parter gynnar ansvarsfull konsumtion, framför allt under utbildningsstadiet, genom att betona funktionsekonomin. Den sistnämnda kan, under förutsättning att den används på ett intelligent sätt, hjälpa till att övervinna många av de utmaningar som dagens konsumtion innebär.

| 1.6 | Mer allmänt rekommenderar EESK att man påskyndar forskningen och genomförandet av nya produktions- och konsumtionssätt som har koppling till funktionsekonomin.






  — | Ekodesign av produkter gör det möjligt att redan från början se till att de resurser som används är hållbara genom att man tar hänsyn till varornas miljökonsekvenser under hela deras livscykel. Funktionsekonomin kan innebära nya produktkoncept som i större utsträckning kan repareras och anpassas etc. |
| --- | --- | --- |

1.6

Mer allmänt rekommenderar EESK att man påskyndar forskningen och genomförandet av nya produktions- och konsumtionssätt som har koppling till funktionsekonomin.

—

Ekodesign av produkter gör det möjligt att redan från början se till att de resurser som används är hållbara genom att man tar hänsyn till varornas miljökonsekvenser under hela deras livscykel. Funktionsekonomin kan innebära nya produktkoncept som i större utsträckning kan repareras och anpassas etc.

| — | Den cirkulära ekonomin (se EESK:s yttrande om paketet för cirkulär ekonomi (1)) syftar till strategin cradle to cradle (vagga till vagga) för att förvandla ett företags avfall till resurser för andra. Funktionsekonomin kan göra det möjligt att öka värdet på härledda produkter och externa effekter hos vissa för att gynna andras produktion. |
| --- | --- |

—

Den cirkulära ekonomin (se EESK:s yttrande om paketet för cirkulär ekonomi (1)) syftar till strategin cradle to cradle (vagga till vagga) för att förvandla ett företags avfall till resurser för andra. Funktionsekonomin kan göra det möjligt att öka värdet på härledda produkter och externa effekter hos vissa för att gynna andras produktion.

| — | Delningsekonomin, särskilt som den beskrivs i EESK:s yttrande av den 21 januari 2014 (2), har en teoretisk grund som bygger på funktionsekonomin. Utvecklingen av dessa utbytesformer kan, under vissa omständigheter, tillsammans påskynda fördelarna med funktionsekonomin, i synnerhet när det gäller miljön. |
| --- | --- |

—

Delningsekonomin, särskilt som den beskrivs i EESK:s yttrande av den 21 januari 2014 (2), har en teoretisk grund som bygger på funktionsekonomin. Utvecklingen av dessa utbytesformer kan, under vissa omständigheter, tillsammans påskynda fördelarna med funktionsekonomin, i synnerhet när det gäller miljön.

| — | Ekonomin för det allmänna bästa, se EESK:s yttrande av den 17 september 2015 (3). |
| --- | --- |

—

Ekonomin för det allmänna bästa, se EESK:s yttrande av den 17 september 2015 (3).

| — | Delningsekonomin, som särskilt behandlas i EESK:s yttrande av den 13 maj 2016 (4). |
| --- | --- |

—

Delningsekonomin, som särskilt behandlas i EESK:s yttrande av den 13 maj 2016 (4).

| 1.7 | Ett europeiskt lagstiftningspaket skulle göra det möjligt att strukturera utbudet inom funktionsekonomin, särskilt i samband med de nya konsumtionsproblemen – samverkanskonsumtion, föråldring, konsumentens förståelse av dessa modeller, och en rättslig och skattemässig miljö som är mer fördelaktig för innovativa företag. |
| --- | --- |

1.7

Ett europeiskt lagstiftningspaket skulle göra det möjligt att strukturera utbudet inom funktionsekonomin, särskilt i samband med de nya konsumtionsproblemen – samverkanskonsumtion, föråldring, konsumentens förståelse av dessa modeller, och en rättslig och skattemässig miljö som är mer fördelaktig för innovativa företag.

| 1.8 | Med hjälp av regionaliseringen av funktionsekonomin kan man svara på nya utmaningar som gäller hållbar utveckling av regioner, genom att experimentera med nya ekonomiska modeller. Funktionsekonomin är användbar för att framhäva regionernas styrkor, frångå den standardisering som massproduktion innebär och som delvis är ansvarig för desillusionen när det gäller den nuvarande konsumtionen, och beakta alla externa effekter i produktionssystemet. Dessutom utgör städer genom sin befolkningstäthet som gynnar gemensamma lösningar ett av de mest lämpade områdena för att utveckla funktionsekonomiska lösningar. |
| --- | --- |

1.8

Med hjälp av regionaliseringen av funktionsekonomin kan man svara på nya utmaningar som gäller hållbar utveckling av regioner, genom att experimentera med nya ekonomiska modeller. Funktionsekonomin är användbar för att framhäva regionernas styrkor, frångå den standardisering som massproduktion innebär och som delvis är ansvarig för desillusionen när det gäller den nuvarande konsumtionen, och beakta alla externa effekter i produktionssystemet. Dessutom utgör städer genom sin befolkningstäthet som gynnar gemensamma lösningar ett av de mest lämpade områdena för att utveckla funktionsekonomiska lösningar.

| 1.9 | En ny permanent övergripande struktur bör inrättas inom EESK för att analysera utvecklingen i syfte att kunna hantera den grundläggande övergången till en ny ekonomisk modell med stora konsekvenser inom många områden. |
| --- | --- |

1.9

En ny permanent övergripande struktur bör inrättas inom EESK för att analysera utvecklingen i syfte att kunna hantera den grundläggande övergången till en ny ekonomisk modell med stora konsekvenser inom många områden.

| 1.10 | En plattform för utbyte i syfte att synliggöra funktionsekonomiska initiativ på europeisk nivå skulle vara användbar i ett sammanhang där de goda exemplen än så länge är få och inte alltid får den synlighet de förtjänar. Denna plattform skulle kunna införlivas i projektet med en europeisk plattform för den cirkulära ekonomin som EESK gett sitt stöd åt i sitt yttrande om kommissionens paket för cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

1.10

En plattform för utbyte i syfte att synliggöra funktionsekonomiska initiativ på europeisk nivå skulle vara användbar i ett sammanhang där de goda exemplen än så länge är få och inte alltid får den synlighet de förtjänar. Denna plattform skulle kunna införlivas i projektet med en europeisk plattform för den cirkulära ekonomin som EESK gett sitt stöd åt i sitt yttrande om kommissionens paket för cirkulär ekonomi.

| 1.11 | Funktionsekonomin kan bidra till att de olika värden som tillsammans utgör en varas värde sammanförs till ett nytt värde. Det bör därför finnas ett sätt för att vikta både bruksvärdet och arbetsvärdet i funktionsekonomin. |
| --- | --- |

1.11

Funktionsekonomin kan bidra till att de olika värden som tillsammans utgör en varas värde sammanförs till ett nytt värde. Det bör därför finnas ett sätt för att vikta både bruksvärdet och arbetsvärdet i funktionsekonomin.

| 1.12 | Det är avgörande att de funktionsekonomiska modellernas försäkringsfrågor klargörs och förenklas, och de bör alltså göras mer entydiga för slutkonsumenten för att få till stånd en utveckling av nya funktionsekonomiska erbjudanden. |
| --- | --- |

1.12

Det är avgörande att de funktionsekonomiska modellernas försäkringsfrågor klargörs och förenklas, och de bör alltså göras mer entydiga för slutkonsumenten för att få till stånd en utveckling av nya funktionsekonomiska erbjudanden.

2.   Definition och innehåll: från ägande till användning

| 2.1 | Funktionsekonomin syftar till att utveckla användning i stället för ägande av produkter. Det gäller dock att inte bara införliva tjänster i en produkt. Man måste i stället beakta alla ändringar som skett i konsumtionen genom att se mer till slutanvändaren och ekonomiska modeller som är mer resurseffektiva och till och med kan producera sidovinster för territorierna. I denna modell säljer företagen inte en produkt utan en funktion som faktureras beroende på användning. Därmed har industrierna främst intresse av att inom ramen för sin ekonomiska modell utveckla föremål som är hållbara, går att reparera och är lätta att underhålla, liksom säkerställa en skräddarsydd produktionskedja och skräddarsydd logistik. |
| --- | --- |

2.1

Funktionsekonomin syftar till att utveckla användning i stället för ägande av produkter. Det gäller dock att inte bara införliva tjänster i en produkt. Man måste i stället beakta alla ändringar som skett i konsumtionen genom att se mer till slutanvändaren och ekonomiska modeller som är mer resurseffektiva och till och med kan producera sidovinster för territorierna. I denna modell säljer företagen inte en produkt utan en funktion som faktureras beroende på användning. Därmed har industrierna främst intresse av att inom ramen för sin ekonomiska modell utveckla föremål som är hållbara, går att reparera och är lätta att underhålla, liksom säkerställa en skräddarsydd produktionskedja och skräddarsydd logistik.

| 2.1.1 | Det bakomliggande ekonomiska paradigmet är fortfarande att värdet ligger i de fördelar man får av användningen, det vill säga nyttjandevärdet, men även i varan eller tjänsten i sig eller i hur andra ser på den, det vill säga dess arbetsvärde eller bytesvärde. |
| --- | --- |

2.1.1

Det bakomliggande ekonomiska paradigmet är fortfarande att värdet ligger i de fördelar man får av användningen, det vill säga nyttjandevärdet, men även i varan eller tjänsten i sig eller i hur andra ser på den, det vill säga dess arbetsvärde eller bytesvärde.

| 2.1.2 | I det traditionella ekonomiska systemet skapar producenterna värdet och konsumenterna förstör det genom sin konsumtion. I funktionsekonomin måste båda parternas intressen mötas, eller åtminstone sammanfalla, för att alla ska bibehålla och rentav skapa värdet. Med den digitala revolution som pågår utgör till exempel produktionen och utnyttjandet av data som produceras utgående från användningsområden och kunskap en sådan ny resurs eller nytt värde som skapas av båda parter. |
| --- | --- |

2.1.2

I det traditionella ekonomiska systemet skapar producenterna värdet och konsumenterna förstör det genom sin konsumtion. I funktionsekonomin måste båda parternas intressen mötas, eller åtminstone sammanfalla, för att alla ska bibehålla och rentav skapa värdet. Med den digitala revolution som pågår utgör till exempel produktionen och utnyttjandet av data som produceras utgående från användningsområden och kunskap en sådan ny resurs eller nytt värde som skapas av båda parter.

| 2.1.3 | Den nya dynamik som uppstått runt den för närvarande helt teoretiska figuren prosument (en nybildning som uttrycker de historiskt distinkta rollerna producent och konsument) illustrerar denna omstrukturering av väldigt linjära eller vertikala ekonomiska samband i system och organisationer som är mer sammanlänkade eller horisontella. |
| --- | --- |

2.1.3

Den nya dynamik som uppstått runt den för närvarande helt teoretiska figuren prosument (en nybildning som uttrycker de historiskt distinkta rollerna producent och konsument) illustrerar denna omstrukturering av väldigt linjära eller vertikala ekonomiska samband i system och organisationer som är mer sammanlänkade eller horisontella.

| 2.1.4 | Funktionsekonomin kan gynna en avmaterialisering av ekonomin genom att integrera alla kostnader i slutpriset. Den måste göra det möjligt att gynna en uppdelning av den ekonomiska aktiviteten och miljöpåverkan. |
| --- | --- |

2.1.4

Funktionsekonomin kan gynna en avmaterialisering av ekonomin genom att integrera alla kostnader i slutpriset. Den måste göra det möjligt att gynna en uppdelning av den ekonomiska aktiviteten och miljöpåverkan.

| 2.2 | Två teoretiska skolor hänvisar till två modeller som är mer eller mindre lyckade för att uppnå konceptet funktionsekonomi. Den första utgår från ett tjänsteutbud som fokuserar på användning och hänvisar till den allmänna uppfattningen om tjänsteekonomi. Den omprövar ägarförhållandena, men ifrågasätter knappt produkterna. Den andra fokuserar på de externa effekterna av funktionsekonomin, som gör det möjligt att fastställa nya lösningar, eller ser försäljningen av varor och tjänster som en integrerad helhet (genom att ifrågasätta arbetet eller produktionen av immateriella resurser speciellt för regionen) där konsumenten är en integrerad del av lösningen. |
| --- | --- |

2.2

Två teoretiska skolor hänvisar till två modeller som är mer eller mindre lyckade för att uppnå konceptet funktionsekonomi. Den första utgår från ett tjänsteutbud som fokuserar på användning och hänvisar till den allmänna uppfattningen om tjänsteekonomi. Den omprövar ägarförhållandena, men ifrågasätter knappt produkterna. Den andra fokuserar på de externa effekterna av funktionsekonomin, som gör det möjligt att fastställa nya lösningar, eller ser försäljningen av varor och tjänster som en integrerad helhet (genom att ifrågasätta arbetet eller produktionen av immateriella resurser speciellt för regionen) där konsumenten är en integrerad del av lösningen.

| 2.3 | EESK förespråkar en balanserad strategi. Tanken är inte att främja funktionsekonomin i alla sammanhang, utan att göra det under förutsättning att den ger svar på de nya utmaningar som omnämnts. |
| --- | --- |

2.3

EESK förespråkar en balanserad strategi. Tanken är inte att främja funktionsekonomin i alla sammanhang, utan att göra det under förutsättning att den ger svar på de nya utmaningar som omnämnts.

3.   Utmaningar

| 3.1 | Funktionsekonomin är intressant för att den teoretiskt sett, eller åtminstone under vissa förhållanden, sannolikt kan svara på de många utmaningar som finns i dagens konsumtion, vare sig de är ekonomiska, sociala, miljömässiga eller kulturella. |
| --- | --- |

3.1

Funktionsekonomin är intressant för att den teoretiskt sett, eller åtminstone under vissa förhållanden, sannolikt kan svara på de många utmaningar som finns i dagens konsumtion, vare sig de är ekonomiska, sociala, miljömässiga eller kulturella.

| 3.2 | Inom ramen för en integrerad strategi, särskilt i regionerna, kan den framkalla positiva sidovinster eller externa effekter. Som ett exempel inkluderar samhällen genom kooperativa och övergripande arbetssätt det ekonomiska resultatet, skyddet av offentliga platser, men också minskningen av ljusföroreningen och minskningen av energikonsumtionen i sina avgifter för offentlig belysning. Genom att integrera dessa olika mål, i stället för att optimera en enskild parameter, kan man bemöta många utmaningar på ett kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

3.2

Inom ramen för en integrerad strategi, särskilt i regionerna, kan den framkalla positiva sidovinster eller externa effekter. Som ett exempel inkluderar samhällen genom kooperativa och övergripande arbetssätt det ekonomiska resultatet, skyddet av offentliga platser, men också minskningen av ljusföroreningen och minskningen av energikonsumtionen i sina avgifter för offentlig belysning. Genom att integrera dessa olika mål, i stället för att optimera en enskild parameter, kan man bemöta många utmaningar på ett kostnadseffektivt sätt.

| 3.2.1 | Genom att slå ihop investeringarna är funktionsekonomin ett sätt att främja innovation till förmån för hållbar utveckling, och särskilt rena eller gröna tekniska innovationer. De sistnämnda, som ofta är mer kapitalintensiva än de klassiska lösningarna, hittar på så sätt en ekonomisk modell som gynnar spridningen av dem genom konsumenterna som, individuellt sett, inte har tillräcklig ekonomisk kapacitet. Till exempel kan ett avtal om energiprestanda göra det möjligt för användaren att få använda ibland kostsamma energieffektiva tekniker och tjänster mot en blygsam summa som betalas månatligen. |
| --- | --- |

3.2.1

Genom att slå ihop investeringarna är funktionsekonomin ett sätt att främja innovation till förmån för hållbar utveckling, och särskilt rena eller gröna tekniska innovationer. De sistnämnda, som ofta är mer kapitalintensiva än de klassiska lösningarna, hittar på så sätt en ekonomisk modell som gynnar spridningen av dem genom konsumenterna som, individuellt sett, inte har tillräcklig ekonomisk kapacitet. Till exempel kan ett avtal om energiprestanda göra det möjligt för användaren att få använda ibland kostsamma energieffektiva tekniker och tjänster mot en blygsam summa som betalas månatligen.

| 3.3 | På miljöplanet medför de aktuella konsumtionsmodellerna som bygger på individuellt ägande ett underutnyttjande av resurser och därmed ett betydande slöseri med naturresurser (till exempel står en bil i dag oanvänd 95 % av tiden, och i städerna används den i allmänhet av bara drygt en person [1,2]). |
| --- | --- |

3.3

På miljöplanet medför de aktuella konsumtionsmodellerna som bygger på individuellt ägande ett underutnyttjande av resurser och därmed ett betydande slöseri med naturresurser (till exempel står en bil i dag oanvänd 95 % av tiden, och i städerna används den i allmänhet av bara drygt en person [1,2]).

| 3.3.1 | Genom att köpa en rörlighetstjänst (en sittplats för ett visst antal kilometer, en bil för en bestämd tid och ett bestämt antal kilometer osv.) kan man intensifiera användningen av dessa resurser. Funktionsekonomin kan alltså öka användningsintensiteten för många konsumtionsvaror, och samtidigt skapa större mervärde för ett mindre miljöavtryck. |
| --- | --- |

3.3.1

Genom att köpa en rörlighetstjänst (en sittplats för ett visst antal kilometer, en bil för en bestämd tid och ett bestämt antal kilometer osv.) kan man intensifiera användningen av dessa resurser. Funktionsekonomin kan alltså öka användningsintensiteten för många konsumtionsvaror, och samtidigt skapa större mervärde för ett mindre miljöavtryck.

| 3.3.2 | Genom prissättningen av de funktionsekonomiska tjänsterna, som omfattar alla kostnader för produkten och tjänsterna och inte bara marginalkostnaden, kan man få en bättre uppfattning om användarens faktiska kostnader. Det ger en prissignal som är närmare de verkliga effekterna av produktionen, och uppmuntrar således mer ansvarsfullt beteende (till exempel: vid köp av en timmes bildelning betalar användaren för amorteringen på fordonet, försäkringen, parkeringen, bränslet etc., dvs. de sammanlagda kostnaderna beräknade proportionellt. Det skulle göra konsumenten mer uppmärksam på en förnuftig användning av fordonet i fråga jämfört med ägaranvändning, där det ofta enbart är bränslet som uppfattas som nyttjandekostnad). |
| --- | --- |

3.3.2

Genom prissättningen av de funktionsekonomiska tjänsterna, som omfattar alla kostnader för produkten och tjänsterna och inte bara marginalkostnaden, kan man få en bättre uppfattning om användarens faktiska kostnader. Det ger en prissignal som är närmare de verkliga effekterna av produktionen, och uppmuntrar således mer ansvarsfullt beteende (till exempel: vid köp av en timmes bildelning betalar användaren för amorteringen på fordonet, försäkringen, parkeringen, bränslet etc., dvs. de sammanlagda kostnaderna beräknade proportionellt. Det skulle göra konsumenten mer uppmärksam på en förnuftig användning av fordonet i fråga jämfört med ägaranvändning, där det ofta enbart är bränslet som uppfattas som nyttjandekostnad).

| 3.4 | I sociala termer kan funktionsekonomin genom att sänka kostnaderna för att få tillgång till en produkt eller tjänst, antingen tack vare gemensamt utnyttjande av en investering som gjorts kollektivt eller genom att begränsa nyttjandekostnaden till en kostnad för tillgång, låta ett större antal konsumenter få tillgång till tjänster som de dittills inte kunnat göra anspråk på. Den centrala frågan både ekonomiskt och juridiskt eller försäkringsmässigt är alltså att få investerare och ägare till det kapital som görs tillgängligt för användarna. Att utforma en ny lagstiftning kommer troligtvis att bli en stor utmaning. |
| --- | --- |

3.4

I sociala termer kan funktionsekonomin genom att sänka kostnaderna för att få tillgång till en produkt eller tjänst, antingen tack vare gemensamt utnyttjande av en investering som gjorts kollektivt eller genom att begränsa nyttjandekostnaden till en kostnad för tillgång, låta ett större antal konsumenter få tillgång till tjänster som de dittills inte kunnat göra anspråk på. Den centrala frågan både ekonomiskt och juridiskt eller försäkringsmässigt är alltså att få investerare och ägare till det kapital som görs tillgängligt för användarna. Att utforma en ny lagstiftning kommer troligtvis att bli en stor utmaning.

| 3.4.1 | De sociala frågorna är många, och liksom för de miljömässiga utmaningarna måste de undersökas seriöst för att man ska kunna avgöra om funktionsekonomin är av intresse eller inte inom detta område, och i synnerhet förhållandena för genomförandet av funktionsekonomin för sociala framsteg. |
| --- | --- |

3.4.1

De sociala frågorna är många, och liksom för de miljömässiga utmaningarna måste de undersökas seriöst för att man ska kunna avgöra om funktionsekonomin är av intresse eller inte inom detta område, och i synnerhet förhållandena för genomförandet av funktionsekonomin för sociala framsteg.

| 3.5 | Det är inte oviktigt att ändra synsättet från ägande till tillgång. Det är en förutsättning för övergången från en konsumtionsmodell som bygger på skrytkonsumtion och mimetiskt begär till en mer återhållsam konsumtion som inte bygger på tvångsmässigt beteende i lika stor utsträckning, eller åtminstone är mindre beroende av själva ägandet av materiella tillgångar. |
| --- | --- |

3.5

Det är inte oviktigt att ändra synsättet från ägande till tillgång. Det är en förutsättning för övergången från en konsumtionsmodell som bygger på skrytkonsumtion och mimetiskt begär till en mer återhållsam konsumtion som inte bygger på tvångsmässigt beteende i lika stor utsträckning, eller åtminstone är mindre beroende av själva ägandet av materiella tillgångar.

| 3.6 | Digitaliseringen kan göra det möjligt att utvidga funktionsekonomins tillämpningsområde så att den inte längre är begränsad till den ursprungliga B-to-B-sfären. Genom att minska kostnaderna för spridning och i synnerhet distribution, kan digitala lösningar erbjuda var och en funktionsekonomiska lösningar inom väldigt varierande tillämpningsområden (musik, rörlighet, utrustning, boende etc.). Utifrån denna synvinkel bör en skatteram och ett lämpligt regelverk tas fram och införas snabbt för att gynna samverkan med den existerande ekonomiska modellen. |
| --- | --- |

3.6

Digitaliseringen kan göra det möjligt att utvidga funktionsekonomins tillämpningsområde så att den inte längre är begränsad till den ursprungliga B-to-B-sfären. Genom att minska kostnaderna för spridning och i synnerhet distribution, kan digitala lösningar erbjuda var och en funktionsekonomiska lösningar inom väldigt varierande tillämpningsområden (musik, rörlighet, utrustning, boende etc.). Utifrån denna synvinkel bör en skatteram och ett lämpligt regelverk tas fram och införas snabbt för att gynna samverkan med den existerande ekonomiska modellen.

| 3.7 | Det arbete och erfarenhetsutbyte som gjorts nyligen visar att de funktionsekonomiska metoderna lyckas och anammas när lösningarna förbättrar användarens upplevelse och konsumentens livskvalitet, mer än kriterier som enbart är ekonomiska eller miljömässiga. Fallet med bildelning visar detta, genom den kritiska frågan om parkering i stadscentrum som detta system är en lösning på, eller fallet med streaming, tack vare möjligheten att nästan omedelbart ha tillgång till stora mängder material. |
| --- | --- |

3.7

Det arbete och erfarenhetsutbyte som gjorts nyligen visar att de funktionsekonomiska metoderna lyckas och anammas när lösningarna förbättrar användarens upplevelse och konsumentens livskvalitet, mer än kriterier som enbart är ekonomiska eller miljömässiga. Fallet med bildelning visar detta, genom den kritiska frågan om parkering i stadscentrum som detta system är en lösning på, eller fallet med streaming, tack vare möjligheten att nästan omedelbart ha tillgång till stora mängder material.

4.   Hinder och begränsningar

| 4.1 | I vissa fall kan funktionsekonomin medföra att konsumtionsrytmen snabbas upp och produkter förnyas. I fråga om mobiltelefoni eller långvarig leasing av fordon är det följaktligen inte intuitivt självklart att dessa modeller (långvarig leasing med köpoption i allmänhet) bidrar till att förlänga produkternas livslängd eller förbättrar återvinningen av dem i slutet av livscykeln. |
| --- | --- |

4.1

I vissa fall kan funktionsekonomin medföra att konsumtionsrytmen snabbas upp och produkter förnyas. I fråga om mobiltelefoni eller långvarig leasing av fordon är det följaktligen inte intuitivt självklart att dessa modeller (långvarig leasing med köpoption i allmänhet) bidrar till att förlänga produkternas livslängd eller förbättrar återvinningen av dem i slutet av livscykeln.

| 4.2 | Även om de stora industrikoncernerna oftast är de mest välkända när det gäller genomförandet av konkreta exempel har de mer traditionella sektorerna, såsom jordbruket (t.ex. genom gemensamma inköp), och nystartade företag också en roll att spela i samband med konsolidering och spridning av funktionsekonomin i samhället. Det verkar som om de små och medelstora företagen sannolikt också kommer att hitta nya lösningar för sina kunder när det gäller detta koncept och dess genomförande. Strukturer i form av kooperativ kan också främja mer horisontella styrelsesätt där användaren är delaktig fullt ut. |
| --- | --- |

4.2

Även om de stora industrikoncernerna oftast är de mest välkända när det gäller genomförandet av konkreta exempel har de mer traditionella sektorerna, såsom jordbruket (t.ex. genom gemensamma inköp), och nystartade företag också en roll att spela i samband med konsolidering och spridning av funktionsekonomin i samhället. Det verkar som om de små och medelstora företagen sannolikt också kommer att hitta nya lösningar för sina kunder när det gäller detta koncept och dess genomförande. Strukturer i form av kooperativ kan också främja mer horisontella styrelsesätt där användaren är delaktig fullt ut.

| 4.3 | Genom att minska på kostnaderna för tillgång till en produkt eller tjänst kan funktionsekonomin vara en tillgång för de mest anspråkslösa medborgarna. Den tillåter i synnerhet en viss smidighet och flexibilitet i tillgången till tjänster och produkter. Samtidigt kan den öka de mest anspråkslösa medborgarnas sårbarhet när de inte längre kan betala för rätten till tillgång till, användning av eller prenumeration på en tjänst. Ur den synvinkeln och i den aktuella kontexten med ökad osäkerhet i många europeiska länder, kan ägande verka vara att föredra och alltså säkrare för dem som är otrygga. Avseende tillgången till vissa varor och tjänster är en ojämlik tillgång inte bara en fråga om ekonomiska kapital (finansiering), utan även om kulturellt och utbildningsmässigt kapital (social miljö, utbildning). |
| --- | --- |

4.3

Genom att minska på kostnaderna för tillgång till en produkt eller tjänst kan funktionsekonomin vara en tillgång för de mest anspråkslösa medborgarna. Den tillåter i synnerhet en viss smidighet och flexibilitet i tillgången till tjänster och produkter. Samtidigt kan den öka de mest anspråkslösa medborgarnas sårbarhet när de inte längre kan betala för rätten till tillgång till, användning av eller prenumeration på en tjänst. Ur den synvinkeln och i den aktuella kontexten med ökad osäkerhet i många europeiska länder, kan ägande verka vara att föredra och alltså säkrare för dem som är otrygga. Avseende tillgången till vissa varor och tjänster är en ojämlik tillgång inte bara en fråga om ekonomiska kapital (finansiering), utan även om kulturellt och utbildningsmässigt kapital (social miljö, utbildning).

| 4.4 | Ur ett samhällsperspektiv kan funktionsekonomin göra konsumenten, det vill säga medborgaren, ännu lite mer beroende av ekonomiska organisationer eller ett givet tekniskt och ekonomiskt system. När man väl är registrerad hos en viss tjänst är det svårt eller rentav omöjligt att reparera, förbättra, modifiera osv. den produkt man har till förfogande. Följaktligen kan funktionsekonomin öka osjälvständigheten om tjänsterna inte i tillräcklig utsträckning förenar användarna i utformningen av de produkter och lösningar som utvecklas. Man kommer att behöva hitta och främja ekonomiska modeller och styrelsemodeller som främjar konsumenternas självständighet (i deras val, seder och bruk). |
| --- | --- |

4.4

Ur ett samhällsperspektiv kan funktionsekonomin göra konsumenten, det vill säga medborgaren, ännu lite mer beroende av ekonomiska organisationer eller ett givet tekniskt och ekonomiskt system. När man väl är registrerad hos en viss tjänst är det svårt eller rentav omöjligt att reparera, förbättra, modifiera osv. den produkt man har till förfogande. Följaktligen kan funktionsekonomin öka osjälvständigheten om tjänsterna inte i tillräcklig utsträckning förenar användarna i utformningen av de produkter och lösningar som utvecklas. Man kommer att behöva hitta och främja ekonomiska modeller och styrelsemodeller som främjar konsumenternas självständighet (i deras val, seder och bruk).

| 4.5 | Med hjälp av digitaliseringen kan funktionsekonomins tillämpningsområde spridas till alla konsumenter. Det uppstår emellertid också en rad frågor: vissa plattformars värdeskapande, skatteoptimering eller skatteflykt, respekt för privatlivet (bl.a. genom användning av insamlade uppgifter), ekonomisk koncentration (plattformars monopolverksamhet) och arbetsplatsrelaterade problem (se punkt 1.6). |
| --- | --- |

4.5

Med hjälp av digitaliseringen kan funktionsekonomins tillämpningsområde spridas till alla konsumenter. Det uppstår emellertid också en rad frågor: vissa plattformars värdeskapande, skatteoptimering eller skatteflykt, respekt för privatlivet (bl.a. genom användning av insamlade uppgifter), ekonomisk koncentration (plattformars monopolverksamhet) och arbetsplatsrelaterade problem (se punkt 1.6).

| 4.6 | Med alla dessa risker eller bromsar kan en enkel övergång till en tjänsteekonomi inte skydda funktionsekonomin mot sådana risker. Ett mer helhetsinriktat förhållningssätt till funktionsekonomin som beaktar både företagets styrning, arbetet, förhållandena i regionen, och som beaktar konsumenten från det att tjänsten kommer till och under produktens hela livscykel, kan göra det möjligt att övervinna dessa hinder. |
| --- | --- |

4.6

Med alla dessa risker eller bromsar kan en enkel övergång till en tjänsteekonomi inte skydda funktionsekonomin mot sådana risker. Ett mer helhetsinriktat förhållningssätt till funktionsekonomin som beaktar både företagets styrning, arbetet, förhållandena i regionen, och som beaktar konsumenten från det att tjänsten kommer till och under produktens hela livscykel, kan göra det möjligt att övervinna dessa hinder.

| 4.7 | Trots detta är det säkert nödvändigt med rättsliga åtgärder för flera av dessa punkter, i synnerhet när det gäller konkurrens eller respekt för privatlivet. |
| --- | --- |

4.7

Trots detta är det säkert nödvändigt med rättsliga åtgärder för flera av dessa punkter, i synnerhet när det gäller konkurrens eller respekt för privatlivet.

5.   För en europeisk dynamik för funktionsekonomin

| 5.1 | Det finns många orsaker till att EU bör införa funktionsekonomin. Orsakerna är miljömässiga, sociala och kulturella, men även ekonomiska. Dessutom är de digitala utmaningarna, och i allmänhet kopplingen till nya ekonomiska modeller såsom samarbetsbaserad ekonomi, cirkulär ekonomi etc. viktiga inom denna debatt, särskilt när det gäller hur snabbt ändringarna genomförs. |
| --- | --- |

5.1

Det finns många orsaker till att EU bör införa funktionsekonomin. Orsakerna är miljömässiga, sociala och kulturella, men även ekonomiska. Dessutom är de digitala utmaningarna, och i allmänhet kopplingen till nya ekonomiska modeller såsom samarbetsbaserad ekonomi, cirkulär ekonomi etc. viktiga inom denna debatt, särskilt när det gäller hur snabbt ändringarna genomförs.

| 5.2 | I Europa verkar funktionsekonomin vara ett sätt för företag att återskapa mervärde och främja intensiva lösningar som används (särskilt i senare marknadsled, när det gäller underhåll, reparation etc., men också i föregående marknadsled i utvecklingen av innovativa ekonomiska modeller och utformningen av tillhörande tjänster) och i synnerhet för att stärka konkurrenskraften hos vissa branscher. Genom att utveckla tjänsteutbudet så att det bättre motsvarar konsumenternas behov i stället för en standardiserad produktion som är dåligt anpassad, kan den medföra att förtroendet mellan företag och konsumenter återfås och ge konsumtionen ny innebörd. |
| --- | --- |

5.2

I Europa verkar funktionsekonomin vara ett sätt för företag att återskapa mervärde och främja intensiva lösningar som används (särskilt i senare marknadsled, när det gäller underhåll, reparation etc., men också i föregående marknadsled i utvecklingen av innovativa ekonomiska modeller och utformningen av tillhörande tjänster) och i synnerhet för att stärka konkurrenskraften hos vissa branscher. Genom att utveckla tjänsteutbudet så att det bättre motsvarar konsumenternas behov i stället för en standardiserad produktion som är dåligt anpassad, kan den medföra att förtroendet mellan företag och konsumenter återfås och ge konsumtionen ny innebörd.

| 5.3 | De stora företagens innovationsavdelningar, regionerna och ett stort antal experter stöder funktionsekonomin, men det är förvånansvärt hur svaga de europeiska insatserna är. Trots att funktionsekonomin är kärnan i den cirkulära ekonomin nämns den över huvud taget inte i kommissionens rapport i ämnet, ”Att sluta kretsloppet”. |
| --- | --- |

5.3

De stora företagens innovationsavdelningar, regionerna och ett stort antal experter stöder funktionsekonomin, men det är förvånansvärt hur svaga de europeiska insatserna är. Trots att funktionsekonomin är kärnan i den cirkulära ekonomin nämns den över huvud taget inte i kommissionens rapport i ämnet, ”Att sluta kretsloppet”.

| 5.3.1 | Trots dessa ovissheter och begränsningar, och den osäkra politiska och ekonomiska situation som råder i Europa i dag, utgör funktionsekonomin en möjlighet för Europa att främja och utveckla många aktörers kunnande och kompetens. |
| --- | --- |

5.3.1

Trots dessa ovissheter och begränsningar, och den osäkra politiska och ekonomiska situation som råder i Europa i dag, utgör funktionsekonomin en möjlighet för Europa att främja och utveckla många aktörers kunnande och kompetens.

Bryssel den 15 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 98.

1

(2)  EUT C 177, 11.6.2014, s. 1.

2

(3)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 26.

3

(4)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 36.

4

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/6

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att främja innovativa företag med hög tillväxt

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 075/02)

| Föredragande: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Föredragande:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Beslut av kommitténs presidium | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 29.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 220/1/8 |

Beslut av kommitténs presidium

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

29.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

220/1/8

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK uppmuntrar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att ta fram politiska förslag som går ut på att främja grundandet av innovativa företag med hög tillväxt och vi rekommenderar att dessa initiativ genomförs, leds och samordnas av en enda enhet, som ska ansvara för att utvärdera, övervaka och få till stånd synergieffekter mellan innovativa politiska förslag som lagts fram av olika generaldirektorat. Dessa politiska förslag bör stärka den inre marknaden, förstärka de kluster och ekosystem där innovativa uppstartsföretag grundas, utveckla egetkapitalkomponenten på de europeiska kapitalmarknaderna, uppmuntra en akademisk agenda inriktad på framtidens arbetstillfällen och minimera de kostnader och den byråkrati som nyföretagare ställs inför. |
| --- | --- |

1.1

EESK uppmuntrar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att ta fram politiska förslag som går ut på att främja grundandet av innovativa företag med hög tillväxt och vi rekommenderar att dessa initiativ genomförs, leds och samordnas av en enda enhet, som ska ansvara för att utvärdera, övervaka och få till stånd synergieffekter mellan innovativa politiska förslag som lagts fram av olika generaldirektorat. Dessa politiska förslag bör stärka den inre marknaden, förstärka de kluster och ekosystem där innovativa uppstartsföretag grundas, utveckla egetkapitalkomponenten på de europeiska kapitalmarknaderna, uppmuntra en akademisk agenda inriktad på framtidens arbetstillfällen och minimera de kostnader och den byråkrati som nyföretagare ställs inför.

| 1.1.1 | Kommissionen bör fortsätta sitt arbete med att driva igenom gällande bestämmelser för den inre marknaden: långsiktiga harmoniseringsprojekt såsom redovisnings- och insolvensstandarder, automatiskt erkännande av yrkesmässiga och akademiska kvalifikationer, ett snabbare genomförande av strategin för den digitala inre marknaden och fullt utnyttjande av initiativet för en kapitalmarknadsunion (1), skulle verkligen hjälpa EU att utnyttja hela potentialen med en verklig inre marknad. Enkla och effektiva gränsöverskridande avtalsregler skulle ge skjuts åt den gränsöverskridande e-handeln, minska splittringen på det konsumenträttsliga området och minska efterlevnadskostnaderna för företagen. |
| --- | --- |

1.1.1

Kommissionen bör fortsätta sitt arbete med att driva igenom gällande bestämmelser för den inre marknaden: långsiktiga harmoniseringsprojekt såsom redovisnings- och insolvensstandarder, automatiskt erkännande av yrkesmässiga och akademiska kvalifikationer, ett snabbare genomförande av strategin för den digitala inre marknaden och fullt utnyttjande av initiativet för en kapitalmarknadsunion (1), skulle verkligen hjälpa EU att utnyttja hela potentialen med en verklig inre marknad. Enkla och effektiva gränsöverskridande avtalsregler skulle ge skjuts åt den gränsöverskridande e-handeln, minska splittringen på det konsumenträttsliga området och minska efterlevnadskostnaderna för företagen.

| 1.1.2 | Finansieringen med eget kapital måste utökas ytterligare för att stötta uppstartsföretagen under deras utvecklingsfas. För detta krävs bland annat ett mer neutralt skattesystem som hanterar skuld- och egetkapitalfinansiering jämlikt så att avdrag kan göras på både räntor och utdelningar (2). Uppstartsföretagen bör kunna använda aktieoptionspaket för att locka till sig och behålla begåvningar. |
| --- | --- |

1.1.2

Finansieringen med eget kapital måste utökas ytterligare för att stötta uppstartsföretagen under deras utvecklingsfas. För detta krävs bland annat ett mer neutralt skattesystem som hanterar skuld- och egetkapitalfinansiering jämlikt så att avdrag kan göras på både räntor och utdelningar (2). Uppstartsföretagen bör kunna använda aktieoptionspaket för att locka till sig och behålla begåvningar.

| 1.1.3 | En egetkapitalkultur bör skapas och främjas, bland annat genom initiativ på utbildningsområdet och på andra områden än lagstiftning. Det europeiska finanssystemet måste utveckla likvida investeringsprodukter anpassade för icke-professionella investerare för att uppmuntra dem att investera i innovativa småföretag. |
| --- | --- |

1.1.3

En egetkapitalkultur bör skapas och främjas, bland annat genom initiativ på utbildningsområdet och på andra områden än lagstiftning. Det europeiska finanssystemet måste utveckla likvida investeringsprodukter anpassade för icke-professionella investerare för att uppmuntra dem att investera i innovativa småföretag.

| 1.1.4 | Att slopa onödig byråkrati och minska överregleringen är också viktigt för att minimera de administrativa bördorna och undvika onödiga kostnader och förlorad tid för företagarna. |
| --- | --- |

1.1.4

Att slopa onödig byråkrati och minska överregleringen är också viktigt för att minimera de administrativa bördorna och undvika onödiga kostnader och förlorad tid för företagarna.

| 1.1.5 | Utvecklingen mot nya typer av samarbeten mellan universitet och företag som involverar både stora och små företag måste stärkas och påskyndas överallt i medlemsstaterna med hjälp av nya politiska åtgärder och med målet att göra EU till en plats som drar till sig begåvningar. |
| --- | --- |

1.1.5

Utvecklingen mot nya typer av samarbeten mellan universitet och företag som involverar både stora och små företag måste stärkas och påskyndas överallt i medlemsstaterna med hjälp av nya politiska åtgärder och med målet att göra EU till en plats som drar till sig begåvningar.

| 1.1.5.1 | EESK uppmanar kommissionen att undanröja eventuella rättsliga hinder för studentutbyten och utbyten för unga företagare (3), exempelvis genom att inrätta ett Erasmusprogram för unga företagare. |
| --- | --- |

1.1.5.1

EESK uppmanar kommissionen att undanröja eventuella rättsliga hinder för studentutbyten och utbyten för unga företagare (3), exempelvis genom att inrätta ett Erasmusprogram för unga företagare.

| 1.1.5.2 | För att öka kännedomen om lovande företag föreslår EESK att det inrättas en plattformsbaserad informationsdatabas inom ramen för Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH) och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå (EIPP) (4). Denna skulle omfatta EU-företag med hög tillväxt inom olika sektorer, valda utifrån objektiva och öppna kriterier så att företagsövergripande jämförelser och riktmärkning kan göras. |
| --- | --- |

1.1.5.2

För att öka kännedomen om lovande företag föreslår EESK att det inrättas en plattformsbaserad informationsdatabas inom ramen för Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH) och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå (EIPP) (4). Denna skulle omfatta EU-företag med hög tillväxt inom olika sektorer, valda utifrån objektiva och öppna kriterier så att företagsövergripande jämförelser och riktmärkning kan göras.

| 1.1.6 | EESK anser att man genom att sprida och utvärdera god praxis kan nå värdefulla insikter för att experimentera med ny politik (5). |
| --- | --- |

1.1.6

EESK anser att man genom att sprida och utvärdera god praxis kan nå värdefulla insikter för att experimentera med ny politik (5).

| 1.2 | Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska investeringsbanken (EIB) uppmanas att stödja innovativa företag med särskilt riskkapital och såddkapital för att underlätta den tekniska övergången från universitet och forskningscentrum. Detta skulle kunna struktureras i form av första lånegarantier för att få bukt med det inledande motståndet när det gäller privat finansiering. |
| --- | --- |

1.2

Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska investeringsbanken (EIB) uppmanas att stödja innovativa företag med särskilt riskkapital och såddkapital för att underlätta den tekniska övergången från universitet och forskningscentrum. Detta skulle kunna struktureras i form av första lånegarantier för att få bukt med det inledande motståndet när det gäller privat finansiering.

| 1.3 | Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), med 21 miljarder euro i form av EU-garantier och EIB-kapital, bör spela en avgörande roll för att hjälpa innovativa projekt att växa och nå marknaden. Efsi skulle dessutom kunna bli en modell för framtida EU-budgetar, där man går från en traditionell bidragsbaserad metod för projektfinansiering till en effektivare investeringsledd modell som skulle ”samla in” medel till projekt. Efsi har framgångsrikt finansierat relativt riskfyllda områden som lätt hade kunnat förbises (6). |
| --- | --- |

1.3

Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), med 21 miljarder euro i form av EU-garantier och EIB-kapital, bör spela en avgörande roll för att hjälpa innovativa projekt att växa och nå marknaden. Efsi skulle dessutom kunna bli en modell för framtida EU-budgetar, där man går från en traditionell bidragsbaserad metod för projektfinansiering till en effektivare investeringsledd modell som skulle ”samla in” medel till projekt. Efsi har framgångsrikt finansierat relativt riskfyllda områden som lätt hade kunnat förbises (6).

| 1.4 | EESK efterlyser en bredare uppsättning investeringsverktyg för att stimulera investeringar på tillväxtstadiet, bland annat ”asymmetriska fonder” som genererar olika avkastning för olika kategorier av investerare samt alternativa finansieringsinstrument såsom gräsrotsfinansiering (7). Man bör även överväga att inrätta undermarknader för att underlätta de europeiska små och medelstora företagens tillträde till marknader. |
| --- | --- |

1.4

EESK efterlyser en bredare uppsättning investeringsverktyg för att stimulera investeringar på tillväxtstadiet, bland annat ”asymmetriska fonder” som genererar olika avkastning för olika kategorier av investerare samt alternativa finansieringsinstrument såsom gräsrotsfinansiering (7). Man bör även överväga att inrätta undermarknader för att underlätta de europeiska små och medelstora företagens tillträde till marknader.

| 1.5 | Kommissionen bör ta itu med den asymmetriska lagstiftningen mellan EU och Förenta staterna i fråga om hur investeringar i mjukvara hanteras och undanröja de lagstiftningsmässiga begränsningar som hindrar den europeiska finanssektorn från att investera i digital utveckling. |
| --- | --- |

1.5

Kommissionen bör ta itu med den asymmetriska lagstiftningen mellan EU och Förenta staterna i fråga om hur investeringar i mjukvara hanteras och undanröja de lagstiftningsmässiga begränsningar som hindrar den europeiska finanssektorn från att investera i digital utveckling.

2.   Analys av dagens situation

| 2.1 | Små och medelstora företag är en central del av den europeiska ekonomin och bidrar väsentligt till skapandet av arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt (8). |
| --- | --- |

2.1

Små och medelstora företag är en central del av den europeiska ekonomin och bidrar väsentligt till skapandet av arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt (8).

| 2.1.1 | 2015 utgjorde de mer än 22,3 miljonerna små och medelstora företag i Europa 99,8 % av alla icke-finansiella företag, sysselsatte 90 miljoner människor (66,9 % av den totala sysselsättningen), genererade 57,8 % av det totala mervärdet (9) och skapade 85 % av alla nya arbetstillfällen. Europa måste se till att en ny generation små och medelstora företag bildas för att kompensera för de 200 000 som går i konkurs varje år (10), vilket påverkar 1,7 miljoner arbetstagare. Mer betydelsefulla för den framtida ekonomiska tillväxten är dock de företag som satsar på innovation, tillväxt och export. |
| --- | --- |

2.1.1

2015 utgjorde de mer än 22,3 miljonerna små och medelstora företag i Europa 99,8 % av alla icke-finansiella företag, sysselsatte 90 miljoner människor (66,9 % av den totala sysselsättningen), genererade 57,8 % av det totala mervärdet (9) och skapade 85 % av alla nya arbetstillfällen. Europa måste se till att en ny generation små och medelstora företag bildas för att kompensera för de 200 000 som går i konkurs varje år (10), vilket påverkar 1,7 miljoner arbetstagare. Mer betydelsefulla för den framtida ekonomiska tillväxten är dock de företag som satsar på innovation, tillväxt och export.

| 2.2 | Grundandet av uppstartsföretag med hög tillväxt är mycket viktigt eftersom de är inriktade på innovation i snabbväxande sektorer med högt mervärde. Det är dessa företag som kommer att skapa arbetstillfällen framöver och driva på produktivitetstillväxten, vilket är centralt för att förbättra levnadsstandarden. Europa rapporterar om framsteg på vissa områden, men ligger efter när det handlar om övergången från uppstartsfasen till expansionsfasen, som i slutändan bör skapa den tillväxt och de arbetstillfällen som Europa behöver (11). |
| --- | --- |

2.2

Grundandet av uppstartsföretag med hög tillväxt är mycket viktigt eftersom de är inriktade på innovation i snabbväxande sektorer med högt mervärde. Det är dessa företag som kommer att skapa arbetstillfällen framöver och driva på produktivitetstillväxten, vilket är centralt för att förbättra levnadsstandarden. Europa rapporterar om framsteg på vissa områden, men ligger efter när det handlar om övergången från uppstartsfasen till expansionsfasen, som i slutändan bör skapa den tillväxt och de arbetstillfällen som Europa behöver (11).

| 2.3 | Detta initiativyttrande kommer särskilt att titta på expanderande företag (scale-ups), dvs. företag med hög tillväxt och med en genomsnittlig årlig sysselsättningstillväxt (eller personalomsättning) som överstiger 20 % över en treårsperiod och med 10 eller fler anställda vid inledningen av varje observationsperiod (12). Sådana expanderande företag utmärks av att de använder sig av affärsmodeller som i hög grad är skalbara. Skalbarhet innebär en kapacitet att växa i fråga om marknadstillträde, inkomster och struktur som exempelvis triggas av snabb reproducering av affärsmodellen på olika marknader eller nya managementmetoder. |
| --- | --- |

2.3

Detta initiativyttrande kommer särskilt att titta på expanderande företag (scale-ups), dvs. företag med hög tillväxt och med en genomsnittlig årlig sysselsättningstillväxt (eller personalomsättning) som överstiger 20 % över en treårsperiod och med 10 eller fler anställda vid inledningen av varje observationsperiod (12). Sådana expanderande företag utmärks av att de använder sig av affärsmodeller som i hög grad är skalbara. Skalbarhet innebär en kapacitet att växa i fråga om marknadstillträde, inkomster och struktur som exempelvis triggas av snabb reproducering av affärsmodellen på olika marknader eller nya managementmetoder.

| 2.3.1 | En OECD-studie av elva länder (13) fann att de expanderande företagen utgjorde mindre än 10 % av företagen i samtliga undersökta länder, men att de skapade upp till två tredjedelar av alla nya arbetstillfällen (14). |
| --- | --- |

2.3.1

En OECD-studie av elva länder (13) fann att de expanderande företagen utgjorde mindre än 10 % av företagen i samtliga undersökta länder, men att de skapade upp till två tredjedelar av alla nya arbetstillfällen (14).

| 2.4 | Uppstartsföretag tenderar att vara mindre lönsamma på kort sikt och är beroende av finansiering utifrån. Om dessa innovativa företag inte kan finansiera sina expansionsplaner klarar de inte att växa, vilket gör att den inneboende potentialen till produktivitetstillväxt och jobbskapande sannolikt försvagas. |
| --- | --- |

2.4

Uppstartsföretag tenderar att vara mindre lönsamma på kort sikt och är beroende av finansiering utifrån. Om dessa innovativa företag inte kan finansiera sina expansionsplaner klarar de inte att växa, vilket gör att den inneboende potentialen till produktivitetstillväxt och jobbskapande sannolikt försvagas.

| 2.4.1 | I en analys från Världsbanken (15) uppskattas att små och medelstora företags nödlidande lån på utvecklade marknader i genomsnitt utgjorde en andel på 6,93 % år 2007, mer än dubbelt så mycket som de stora företagens andel på 2,54 %. De nödlidande lånen ökade dramatiskt under krisen i Portugal, Spanien, Italien och Irland till mellan 10 och 25 %. |
| --- | --- |

2.4.1

I en analys från Världsbanken (15) uppskattas att små och medelstora företags nödlidande lån på utvecklade marknader i genomsnitt utgjorde en andel på 6,93 % år 2007, mer än dubbelt så mycket som de stora företagens andel på 2,54 %. De nödlidande lånen ökade dramatiskt under krisen i Portugal, Spanien, Italien och Irland till mellan 10 och 25 %.

| 2.4.1.1 | En politik som går ut på att uppmuntra banker att även bevilja lån till mer riskfyllda företag, i synnerhet nystartade företag med begränsade säkerheter, skulle kunna leda till riskutsatta banker, kreditåtstramning och ökad finansiell instabilitet (16). |
| --- | --- |

2.4.1.1

En politik som går ut på att uppmuntra banker att även bevilja lån till mer riskfyllda företag, i synnerhet nystartade företag med begränsade säkerheter, skulle kunna leda till riskutsatta banker, kreditåtstramning och ökad finansiell instabilitet (16).

| 2.5 | Europa bör inrikta sig på att se till att ”finansieringsövergången”, som för närvarande är bruten, fungerar smidigt. |
| --- | --- |

2.5

Europa bör inrikta sig på att se till att ”finansieringsövergången”, som för närvarande är bruten, fungerar smidigt.

| 2.5.1 | Finansieringsövergången sker i fyra faser: uppstartsfasen (finansieras genom bidrag, såddkapital, familjer och vänner), tillväxt av eget kapital-fasen (gräsrotsfinansiering, mikrofinansiering, affärsänglar), ihållande tillväxt-fasen (värdepapperisering, icke-börsnoterat kapital, riskkapital, institutionella investerare, privata skuldplaceringar) och utgångsfasen (förvärv, marknader för börsnoterat kapital). |
| --- | --- |

2.5.1

Finansieringsövergången sker i fyra faser: uppstartsfasen (finansieras genom bidrag, såddkapital, familjer och vänner), tillväxt av eget kapital-fasen (gräsrotsfinansiering, mikrofinansiering, affärsänglar), ihållande tillväxt-fasen (värdepapperisering, icke-börsnoterat kapital, riskkapital, institutionella investerare, privata skuldplaceringar) och utgångsfasen (förvärv, marknader för börsnoterat kapital).

3.   Byggstenar i utvecklingen av ett expansionsvänligt innovationsekosystem

| 3.1 | Det som utmärker de framgångsrika innovationsekosystem som ger näring åt expanderande företag är deras starka sammankopplade nätverk mellan forsknings- och utbildningsinstitutioner, storföretag och riskkapitalinvesterare samt deltagandet av kreativa begåvningar och entreprenörsbegåvningar (17). |
| --- | --- |

3.1

Det som utmärker de framgångsrika innovationsekosystem som ger näring åt expanderande företag är deras starka sammankopplade nätverk mellan forsknings- och utbildningsinstitutioner, storföretag och riskkapitalinvesterare samt deltagandet av kreativa begåvningar och entreprenörsbegåvningar (17).

| 3.1.1 | Vanligtvis grundas uppstartsföretag i tekniknav som byggts upp kring toppuniversitet vilka fungerar som nyckelaktörer i utvecklingen av en dynamisk företagsmiljö eftersom de bidrar med begåvningar i form av både studenter och akademiker. Starka kluster med goda förbindelser förbättrar företagens produktivitet, driver på innovationens riktning och tempo och stimulerar uppkomsten av nya företag. Förenta staterna och Kina, liksom vissa andra centrum i Europa, kämpar sedan länge sinsemellan om att locka begåvningar och kapital och främja innovation. |
| --- | --- |

3.1.1

Vanligtvis grundas uppstartsföretag i tekniknav som byggts upp kring toppuniversitet vilka fungerar som nyckelaktörer i utvecklingen av en dynamisk företagsmiljö eftersom de bidrar med begåvningar i form av både studenter och akademiker. Starka kluster med goda förbindelser förbättrar företagens produktivitet, driver på innovationens riktning och tempo och stimulerar uppkomsten av nya företag. Förenta staterna och Kina, liksom vissa andra centrum i Europa, kämpar sedan länge sinsemellan om att locka begåvningar och kapital och främja innovation.

| 3.1.2 | Den splittrade europeiska arbetsmarknaden hämmar emellertid företagens övergång från uppstart till expansion. Av denna anledning är det mycket viktigt att underlätta arbetskraftens rörlighet i EU liksom att locka begåvningar från tredjeländer, som drar till sig ännu fler och därmed skapar en positiv spiral. |
| --- | --- |

3.1.2

Den splittrade europeiska arbetsmarknaden hämmar emellertid företagens övergång från uppstart till expansion. Av denna anledning är det mycket viktigt att underlätta arbetskraftens rörlighet i EU liksom att locka begåvningar från tredjeländer, som drar till sig ännu fler och därmed skapar en positiv spiral.

| 3.1.3 | Ett Erasmusprogram för unga företagare bör uppmuntras. Det stämmer väl överens med den vägledande principen om tillväxt och sysselsättning och är ett initiativ som skulle underlätta rörlighet och välkomnas varmt av företagen. |
| --- | --- |

3.1.3

Ett Erasmusprogram för unga företagare bör uppmuntras. Det stämmer väl överens med den vägledande principen om tillväxt och sysselsättning och är ett initiativ som skulle underlätta rörlighet och välkomnas varmt av företagen.

| 3.1.3.1 | På senare tid har man antagit vissa strategier för att locka begåvningar från länder utanför EU. Blåkortet som infördes 2009 har gjort det lättare för kvalificerade arbetstagare med en arbetsgivare inom EU att få tillträde till arbetsmarknaden (18). På nationell nivå har vissa EU-länder redan infört särskilda viseringsförfaranden för entreprenörer och fler är på gång (19). |
| --- | --- |

3.1.3.1

På senare tid har man antagit vissa strategier för att locka begåvningar från länder utanför EU. Blåkortet som infördes 2009 har gjort det lättare för kvalificerade arbetstagare med en arbetsgivare inom EU att få tillträde till arbetsmarknaden (18). På nationell nivå har vissa EU-länder redan infört särskilda viseringsförfaranden för entreprenörer och fler är på gång (19).

| 3.1.4 | Ett exempel på ett tekniknav som varit anmärkningsvärt framgångsrikt är ”Oxbridge”, som syftar på den region och inflytelsesfär i Storbritannien där Oxford- och Cambridgeuniversiteten ligger. Detta högteknologiska centrum fortsatte att växa och förnya sig under den långvariga ekonomiska recessionen och stagnationen 2008–2012 (20). |
| --- | --- |

3.1.4

Ett exempel på ett tekniknav som varit anmärkningsvärt framgångsrikt är ”Oxbridge”, som syftar på den region och inflytelsesfär i Storbritannien där Oxford- och Cambridgeuniversiteten ligger. Detta högteknologiska centrum fortsatte att växa och förnya sig under den långvariga ekonomiska recessionen och stagnationen 2008–2012 (20).

| 3.1.4.1 | Många av universiteten i Europa saknar dock den ställning och struktur eller det intresse som krävs för att skapa förutsättningar för en växande entreprenörsverksamhet på campus eller förespråka denna dagordning inför regeringarna (21). Universitetsledningar och regeringar bör utveckla förbindelser med näringslivet och satsa på tekniköverföringskontor på campus samt utbildning i entreprenörskap (22). |
| --- | --- |

3.1.4.1

Många av universiteten i Europa saknar dock den ställning och struktur eller det intresse som krävs för att skapa förutsättningar för en växande entreprenörsverksamhet på campus eller förespråka denna dagordning inför regeringarna (21). Universitetsledningar och regeringar bör utveckla förbindelser med näringslivet och satsa på tekniköverföringskontor på campus samt utbildning i entreprenörskap (22).

| 3.1.5 | Avknoppningsföretag som bildas som ett resultat av tekniska överföringar från universiteten har svårt att expandera på grund av bristen på pengar och specialiserad företagsledning. Det är därför ytterst viktigt att de kan förlita sig på institutionellt offentligt stöd för att övervinna den inledande motsträvigheten från privata finansiärer att investera i avknoppningsföretag med en teknisk profil, eftersom dessa uppfattas som alltför tekniska och riskfyllda och ofta är svåra att sätta sig in i. |
| --- | --- |

3.1.5

Avknoppningsföretag som bildas som ett resultat av tekniska överföringar från universiteten har svårt att expandera på grund av bristen på pengar och specialiserad företagsledning. Det är därför ytterst viktigt att de kan förlita sig på institutionellt offentligt stöd för att övervinna den inledande motsträvigheten från privata finansiärer att investera i avknoppningsföretag med en teknisk profil, eftersom dessa uppfattas som alltför tekniska och riskfyllda och ofta är svåra att sätta sig in i.

| 3.2 | Trots en jämförbar utbildningsnivå grundar européer nya företag i betydligt mindre utsträckning än amerikaner. Det finns många förklaringar till detta, bland annat en hög riskaversion, administrativa bördor, en underutvecklad ”andra chansen-kultur”, underutvecklade entreprenörsutbildningsprogram och avsaknaden av en privatkapitalkultur. Man bör också ägna uppmärksamhet åt att tidigt utveckla en entreprenörskultur i grundskolan och gymnasiet. |
| --- | --- |

3.2

Trots en jämförbar utbildningsnivå grundar européer nya företag i betydligt mindre utsträckning än amerikaner. Det finns många förklaringar till detta, bland annat en hög riskaversion, administrativa bördor, en underutvecklad ”andra chansen-kultur”, underutvecklade entreprenörsutbildningsprogram och avsaknaden av en privatkapitalkultur. Man bör också ägna uppmärksamhet åt att tidigt utveckla en entreprenörskultur i grundskolan och gymnasiet.

| 3.2.1 | Risken för konkurs är faktiskt det som allra mest avskräcker européer från att grunda nya företag: 43 % i Europa jämfört med 19 % i Förenta staterna. I Förenta staterna (23) bidrar det relativt effektiva och bestraffningsfria systemet för företagskonkurser liksom den i allmänhet högre acceptansen för företagskonkurser till en villighet att ta risker. En prioritering för såväl de politiska beslutsfattarna som utbildningsinstitutionerna bör vara att utveckla en starkare entreprenörskultur. |
| --- | --- |

3.2.1

Risken för konkurs är faktiskt det som allra mest avskräcker européer från att grunda nya företag: 43 % i Europa jämfört med 19 % i Förenta staterna. I Förenta staterna (23) bidrar det relativt effektiva och bestraffningsfria systemet för företagskonkurser liksom den i allmänhet högre acceptansen för företagskonkurser till en villighet att ta risker. En prioritering för såväl de politiska beslutsfattarna som utbildningsinstitutionerna bör vara att utveckla en starkare entreprenörskultur.

| 3.2.1.1 | En färsk undersökning visar att företag som grundats av företagare som startar om har en högre omsättning och sysselsättningstillväxt samt större möjligheter att få finansiering utifrån (24). I Spanien lyckas endast 20 % av företagarna med sitt första uppstartsföretag, men vid det andra försöket lyckas häpnadsväckande 80 %. |
| --- | --- |

3.2.1.1

En färsk undersökning visar att företag som grundats av företagare som startar om har en högre omsättning och sysselsättningstillväxt samt större möjligheter att få finansiering utifrån (24). I Spanien lyckas endast 20 % av företagarna med sitt första uppstartsföretag, men vid det andra försöket lyckas häpnadsväckande 80 %.

| 3.3 | Det är vanligare och mer sannolikt att innovativa företag med hög tillväxt nekas finansiering genom banklån på grund av att de saknar kapital, vilket är centralt för bankens kreditprövning (25). Eget kapital är därför oerhört viktigt för uppstartsföretag och företag med betydande expansionsplaner men med osäkra eller negativt beräknade penningflöden. Bankutlåningen bör därför kompletteras genom att man förbättrar mångfalden och flexibiliteten hos finansieringskällorna med särskild tonvikt vid eget kapital. |
| --- | --- |

3.3

Det är vanligare och mer sannolikt att innovativa företag med hög tillväxt nekas finansiering genom banklån på grund av att de saknar kapital, vilket är centralt för bankens kreditprövning (25). Eget kapital är därför oerhört viktigt för uppstartsföretag och företag med betydande expansionsplaner men med osäkra eller negativt beräknade penningflöden. Bankutlåningen bör därför kompletteras genom att man förbättrar mångfalden och flexibiliteten hos finansieringskällorna med särskild tonvikt vid eget kapital.

| 3.4 | En egetkapitalkultur bör inrättas och uppmuntras i Europa och de europeiska finansiella systemen måste utveckla investeringsprodukter som är lämpliga för icke-professionella investerare och tillhandahålla nödvändig likviditet så att de kan investera i innovativa småföretag. |
| --- | --- |

3.4

En egetkapitalkultur bör inrättas och uppmuntras i Europa och de europeiska finansiella systemen måste utveckla investeringsprodukter som är lämpliga för icke-professionella investerare och tillhandahålla nödvändig likviditet så att de kan investera i innovativa småföretag.

| 3.4.1 | På grund av bristen på finansiering i slutfasen kan de europeiska uppstartsföretagen inte hålla jämna steg med sina motparter i Förenta staterna och tvingas antingen generera intäkter tidigare för att kunna hålla sig vid liv eller så säljs de på ett alltför tidigt stadium till ett rabatterat pris. 2009 befann sig faktiskt endast 5 % av de europeiska företag som byggts upp från grunden sedan 1980 fortfarande bland topp-1 000 i fråga om börsvärde. I Förenta staterna var denna andel 22 % (26). |
| --- | --- |

3.4.1

På grund av bristen på finansiering i slutfasen kan de europeiska uppstartsföretagen inte hålla jämna steg med sina motparter i Förenta staterna och tvingas antingen generera intäkter tidigare för att kunna hålla sig vid liv eller så säljs de på ett alltför tidigt stadium till ett rabatterat pris. 2009 befann sig faktiskt endast 5 % av de europeiska företag som byggts upp från grunden sedan 1980 fortfarande bland topp-1 000 i fråga om börsvärde. I Förenta staterna var denna andel 22 % (26).

| 3.4.1.1 | Det är anmärkningsvärt att över hälften av allt riskkapital världen över beviljas i Förenta staterna, och bara 15 % i Europa. 2013 beviljades 26 miljarder euro i riskkapital i Förenta staterna och 5 miljarder euro i Europa, samtidigt som affärsänglar investerade 6 miljarder euro i europeiska uppstartsföretag och 20 miljarder euro i Förenta staterna. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Det är anmärkningsvärt att över hälften av allt riskkapital världen över beviljas i Förenta staterna, och bara 15 % i Europa. 2013 beviljades 26 miljarder euro i riskkapital i Förenta staterna och 5 miljarder euro i Europa, samtidigt som affärsänglar investerade 6 miljarder euro i europeiska uppstartsföretag och 20 miljarder euro i Förenta staterna.

| 3.4.1.2 | EU lider med andra ord av ett avsevärt underskott vad gäller finansieringen från affärsänglar och riskkapital, som är tre respektive fem gånger högre i Förenta staterna. Detta är en avgörande skillnad eftersom det är just detta slags kapital som krävs för att omvandla företag till stora och mer framgångsrika bolag. |
| --- | --- |

3.4.1.2

EU lider med andra ord av ett avsevärt underskott vad gäller finansieringen från affärsänglar och riskkapital, som är tre respektive fem gånger högre i Förenta staterna. Detta är en avgörande skillnad eftersom det är just detta slags kapital som krävs för att omvandla företag till stora och mer framgångsrika bolag.

| 3.4.1.3 | Den främsta anledningen till detta är att EU:s riskkapitalbransch i hög grad är uppdelad enligt de nationella gränserna. En europeisk riskkapitalfond har i genomsnitt omkring 60 miljoner euro och är bara hälften så stor som en genomsnittlig fond i Förenta staterna och 90 % av riskkapitalinvesteringarna i EU är koncentrerade till endast åtta EU-medlemsstater (Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Nederländerna, Spanien, Sverige och Storbritannien) (27). På grund av mångfalden av regler i medlemsstaterna är det mycket kostsamt för riskkapitalbolagen att anskaffa kapital runtom i Europa. Följden blir att bolagen är små och har mindre kapital att investera i växande företag. Om EU:s riskkapitalmarknader vore lika utvecklade som dem i Förenta staterna skulle så mycket som 90 miljarder euro ha funnits till hands för att finansiera företag åren 2008–2013 (28). |
| --- | --- |

3.4.1.3

Den främsta anledningen till detta är att EU:s riskkapitalbransch i hög grad är uppdelad enligt de nationella gränserna. En europeisk riskkapitalfond har i genomsnitt omkring 60 miljoner euro och är bara hälften så stor som en genomsnittlig fond i Förenta staterna och 90 % av riskkapitalinvesteringarna i EU är koncentrerade till endast åtta EU-medlemsstater (Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Nederländerna, Spanien, Sverige och Storbritannien) (27). På grund av mångfalden av regler i medlemsstaterna är det mycket kostsamt för riskkapitalbolagen att anskaffa kapital runtom i Europa. Följden blir att bolagen är små och har mindre kapital att investera i växande företag. Om EU:s riskkapitalmarknader vore lika utvecklade som dem i Förenta staterna skulle så mycket som 90 miljarder euro ha funnits till hands för att finansiera företag åren 2008–2013 (28).

| 3.4.1.4 | Ett annat problem är det otillräckliga deltagandet av privata investerare. Det senaste årtiondet har den europeiska riskkapitalsektorn blivit alltmer beroende av den offentliga sektorns institutioner, vilka bidrog med 31 % (29) av de sammanlagda investeringarna 2015 jämfört med blott 15 % år 2007 (30). Målsättningen bör inte vara mindre offentliga medel utan mer privata källor. Investerarbasen måste breddas och diversifieras om branschen ska kunna bli självupprätthållande på lång sikt. |
| --- | --- |

3.4.1.4

Ett annat problem är det otillräckliga deltagandet av privata investerare. Det senaste årtiondet har den europeiska riskkapitalsektorn blivit alltmer beroende av den offentliga sektorns institutioner, vilka bidrog med 31 % (29) av de sammanlagda investeringarna 2015 jämfört med blott 15 % år 2007 (30). Målsättningen bör inte vara mindre offentliga medel utan mer privata källor. Investerarbasen måste breddas och diversifieras om branschen ska kunna bli självupprätthållande på lång sikt.

| 3.4.1.5 | Asymmetriska fonder skulle kunna övervägas för att uppmuntra offentlig-privata partnerskap. Det är riskkapitalfonder som ger investerarna olika villkor och vinster baserat på deras investeringsmål och som erkänner de skiftande intressena hos partner i olika samarbeten. Sådana fonder finns redan i Finland, Grekland, Storbritannien och Nederländerna. |
| --- | --- |

3.4.1.5

Asymmetriska fonder skulle kunna övervägas för att uppmuntra offentlig-privata partnerskap. Det är riskkapitalfonder som ger investerarna olika villkor och vinster baserat på deras investeringsmål och som erkänner de skiftande intressena hos partner i olika samarbeten. Sådana fonder finns redan i Finland, Grekland, Storbritannien och Nederländerna.

| 3.4.2 | Man bör även överväga att inrätta undermarknader för att underlätta de europeiska små och medelstora företagens tillträde till marknader. Dessa bör möjliggöra låga noteringskostnader och en flexibel, skräddarsydd ansats som slår vakt om de små och dynamiska företagens behov. Några bra exempel är Alternative Investment Market (AIM) i London, Nouveau Marché i Paris och Mercado Alternativo Bursatil (MAB) i Madrid. Detta flexibla regleringssystem kan bli ett tveeggat svärd. Små företag kan lättare få tillträde till börsen för att sprida innehavet, men å andra sidan skulle det kunna bli svårt för oerfarna investerare att bedöma ett företags exakta riskprofil. |
| --- | --- |

3.4.2

Man bör även överväga att inrätta undermarknader för att underlätta de europeiska små och medelstora företagens tillträde till marknader. Dessa bör möjliggöra låga noteringskostnader och en flexibel, skräddarsydd ansats som slår vakt om de små och dynamiska företagens behov. Några bra exempel är Alternative Investment Market (AIM) i London, Nouveau Marché i Paris och Mercado Alternativo Bursatil (MAB) i Madrid. Detta flexibla regleringssystem kan bli ett tveeggat svärd. Små företag kan lättare få tillträde till börsen för att sprida innehavet, men å andra sidan skulle det kunna bli svårt för oerfarna investerare att bedöma ett företags exakta riskprofil.

| 3.4.3 | Sektorsspecifik lagstiftning hämmar ibland de europeiska företagens kapacitet att investera i teknisk utveckling, jämfört med deras motparter i Förenta staterna. Exempelvis är lagstiftningen asymmetrisk mellan de europeiska, amerikanska och schweiziska finansiella enheterna när det handlar om nödvändiga investeringar i mjukvara och andra immateriella tillgångar som är avgörande för den digitala utvecklingen. |
| --- | --- |

3.4.3

Sektorsspecifik lagstiftning hämmar ibland de europeiska företagens kapacitet att investera i teknisk utveckling, jämfört med deras motparter i Förenta staterna. Exempelvis är lagstiftningen asymmetrisk mellan de europeiska, amerikanska och schweiziska finansiella enheterna när det handlar om nödvändiga investeringar i mjukvara och andra immateriella tillgångar som är avgörande för den digitala utvecklingen.

| 3.4.3.1 | Banksektorn är den avgjort största IT-sektorn i världen: 700 miljarder US-dollar läggs på IT-innovation – 1 av 5 euro spenderas av finanssektorn och 5–10 % av investeringarna (31). Bankerna är följaktligen såväl viktiga aktörer i den digitala omvandlingen som huvudfinansiärer av den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Banksektorn är den avgjort största IT-sektorn i världen: 700 miljarder US-dollar läggs på IT-innovation – 1 av 5 euro spenderas av finanssektorn och 5–10 % av investeringarna (31). Bankerna är följaktligen såväl viktiga aktörer i den digitala omvandlingen som huvudfinansiärer av den digitala ekonomin.

| 3.4.3.2 | Trots detta bestraffar regelverket deras välbehövliga investeringar i IT. Den finansiella lagstiftningen borde behandla mjukvara som en vanlig tillgång och inte tvinga EU-bankerna att dra av denna investering med hänvisning till kapitalkraven. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Trots detta bestraffar regelverket deras välbehövliga investeringar i IT. Den finansiella lagstiftningen borde behandla mjukvara som en vanlig tillgång och inte tvinga EU-bankerna att dra av denna investering med hänvisning till kapitalkraven.

| 3.5 | Olika skatteregler bland medlemsstaterna och mellan olika typer av finansiering utgör ett hinder för utvecklingen av Europaomfattande kapitalmarknader, vilket påverkar både investerare och emittenter. |
| --- | --- |

3.5

Olika skatteregler bland medlemsstaterna och mellan olika typer av finansiering utgör ett hinder för utvecklingen av Europaomfattande kapitalmarknader, vilket påverkar både investerare och emittenter.

| 3.5.1 | De flesta bolagsskattesystem i Europa favoriserar skuldfinansiering framför egetkapitalfinansiering genom att göra det möjligt att dra av räntekostnader. Det finns ingen möjlighet att dra av för utdelningar i samband med eget kapital. Denna snedvridning till förmån för skuldfinansiering skulle kunna rättas till genom skattelättnader för kostnaden för såväl egetkapitalfinansiering som skuldfinansiering (32). |
| --- | --- |

3.5.1

De flesta bolagsskattesystem i Europa favoriserar skuldfinansiering framför egetkapitalfinansiering genom att göra det möjligt att dra av räntekostnader. Det finns ingen möjlighet att dra av för utdelningar i samband med eget kapital. Denna snedvridning till förmån för skuldfinansiering skulle kunna rättas till genom skattelättnader för kostnaden för såväl egetkapitalfinansiering som skuldfinansiering (32).

| 3.5.1.1 | Skatteincitament spelar en viktig roll i tillhandahållande av finansiering till nystartade företag med hög tillväxt och många regeringar runtom i världen tillåter skattelättnader för individer och företag som investerar i högteknologiska uppstartsföretag eller kvalificerade riskkapitalfonder (33). |
| --- | --- |

3.5.1.1

Skatteincitament spelar en viktig roll i tillhandahållande av finansiering till nystartade företag med hög tillväxt och många regeringar runtom i världen tillåter skattelättnader för individer och företag som investerar i högteknologiska uppstartsföretag eller kvalificerade riskkapitalfonder (33).

| 3.5.1.2 | En traditionellt sett attraktiv förmån för anställda och uppstartsentreprenörer är aktieoptionsprogram eftersom många av dem skulle avstå från löneersättning. I merparten av medlemsstaterna är beskattningen av aktieoptioner mycket betungande eftersom de behandlas som normal inkomst och beskattas till marginalräntan. En gynnsammare behandling av aktieoptioner i likhet med Incentive Stock Options (ISO) (34) i Förenta staterna bör uppmuntras. |
| --- | --- |

3.5.1.2

En traditionellt sett attraktiv förmån för anställda och uppstartsentreprenörer är aktieoptionsprogram eftersom många av dem skulle avstå från löneersättning. I merparten av medlemsstaterna är beskattningen av aktieoptioner mycket betungande eftersom de behandlas som normal inkomst och beskattas till marginalräntan. En gynnsammare behandling av aktieoptioner i likhet med Incentive Stock Options (ISO) (34) i Förenta staterna bör uppmuntras.

| 3.5.2 | Det är kostsamt för företagen att uppfylla mervärdesskatteskyldigheterna, i synnerhet om företaget säljer varor eller tjänster över gränserna. EESK välkomnar kommissionens tillkännagivande att man som en del av strategin för den digitala inre marknaden kommer att lägga fram lagstiftningsförslag senast i slutet av 2016 för att minska de administrativa bördor som olika mervärdesskatteordningar orsakar för företagen. En av de åtgärder som kommissionen föreslår är ett tröskelvärde för momsbefrielse för att hjälpa uppstartsföretag och mikroföretag (35). |
| --- | --- |

3.5.2

Det är kostsamt för företagen att uppfylla mervärdesskatteskyldigheterna, i synnerhet om företaget säljer varor eller tjänster över gränserna. EESK välkomnar kommissionens tillkännagivande att man som en del av strategin för den digitala inre marknaden kommer att lägga fram lagstiftningsförslag senast i slutet av 2016 för att minska de administrativa bördor som olika mervärdesskatteordningar orsakar för företagen. En av de åtgärder som kommissionen föreslår är ett tröskelvärde för momsbefrielse för att hjälpa uppstartsföretag och mikroföretag (35).

| 3.6 | Att frigöra den inre marknadens fulla potential är a och o för att ge uppstartsföretagen möjlighet att erbjuda sina tjänster och produkter i hela EU på ett tidigt stadium och snabbt expandera för att konkurrera på globala marknader. |
| --- | --- |

3.6

Att frigöra den inre marknadens fulla potential är a och o för att ge uppstartsföretagen möjlighet att erbjuda sina tjänster och produkter i hela EU på ett tidigt stadium och snabbt expandera för att konkurrera på globala marknader.

| 3.6.1 | Enkla och effektiva gränsöverskridande avtalsregler för konsumenter och företag är en prioritering i strategin för den digitala inre marknaden. Sådana regler skulle främja den gränsöverskridande e-handeln i EU genom att undanröja den rättsliga splittringen inom konsumentavtalsrätten. Att undanröja de hinder som följer av avtalsrättsliga skillnader skulle ge konsumtionen i EU ett tillskott på 18 miljarder euro och BNP skulle öka med 4 miljarder euro från dagens nivå (36). |
| --- | --- |

3.6.1

Enkla och effektiva gränsöverskridande avtalsregler för konsumenter och företag är en prioritering i strategin för den digitala inre marknaden. Sådana regler skulle främja den gränsöverskridande e-handeln i EU genom att undanröja den rättsliga splittringen inom konsumentavtalsrätten. Att undanröja de hinder som följer av avtalsrättsliga skillnader skulle ge konsumtionen i EU ett tillskott på 18 miljarder euro och BNP skulle öka med 4 miljarder euro från dagens nivå (36).

| 3.7 | Onödiga administrativa bördor medför även extra kostnader och är tidsödande för företagarna. |
| --- | --- |

3.7

Onödiga administrativa bördor medför även extra kostnader och är tidsödande för företagarna.

| 3.7.1 | Under 2013–2015 uppgick den genomsnittliga kostnaden för att starta ett företag i EU till 4,1 % av BNP per capita, medan den i Förenta staterna uppgick till 1,17 % (37). |
| --- | --- |

3.7.1

Under 2013–2015 uppgick den genomsnittliga kostnaden för att starta ett företag i EU till 4,1 % av BNP per capita, medan den i Förenta staterna uppgick till 1,17 % (37).

| 3.7.2 | I genomsnitt tog det 11,6 dagar att starta ett företag i EU, till dess att registeringen var slutförd. I Förenta staterna tar det bara 6 dagar att starta ett företag. |
| --- | --- |

3.7.2

I genomsnitt tog det 11,6 dagar att starta ett företag i EU, till dess att registeringen var slutförd. I Förenta staterna tar det bara 6 dagar att starta ett företag.

| 3.8 | Informationsasymmetri är en annan anledning till varför Europa inte producerar tillräckligt många företag med hög tillväxt. Investerarna har ingen fullständig översikt över alla investeringsmöjligheter. En ytterligare begränsning för icke-europeiska investerare är att de måste sätta sig in de olika nationella marknadernas särdrag. En särskild portal för ändamålet, integrerad med Europeiskt centrum för investeringsrådgivning (EIAH) och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå (EIPP) (38), skulle öka synligheten för projekt med hög tillväxt och minska informationsasymmetrin. |
| --- | --- |

3.8

Informationsasymmetri är en annan anledning till varför Europa inte producerar tillräckligt många företag med hög tillväxt. Investerarna har ingen fullständig översikt över alla investeringsmöjligheter. En ytterligare begränsning för icke-europeiska investerare är att de måste sätta sig in de olika nationella marknadernas särdrag. En särskild portal för ändamålet, integrerad med Europeiskt centrum för investeringsrådgivning (EIAH) och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå (EIPP) (38), skulle öka synligheten för projekt med hög tillväxt och minska informationsasymmetrin.

4.   Exempel på god praxis som finns i dag

| 4.1 | Ett antal länder har utvecklat god praxis för att stödja uppstartsföretag och expanderade företag. EESK rekommenderar att kommissionen noggrant studerar möjligheterna att införa denna praxis på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.1

Ett antal länder har utvecklat god praxis för att stödja uppstartsföretag och expanderade företag. EESK rekommenderar att kommissionen noggrant studerar möjligheterna att införa denna praxis på EU-nivå.

| 4.1.1 | I Tyskland måste företagen ansluta sig till den tyska handelskammaren som i sin tur tillhandahåller stöd och rådgivning (39). |
| --- | --- |

4.1.1

I Tyskland måste företagen ansluta sig till den tyska handelskammaren som i sin tur tillhandahåller stöd och rådgivning (39).

| 4.1.2 | Statliga lånegarantier såsom i Italien, Storbritannien, Polen och Frankrike samt statlig medfinansiering såsom i Tyskland och Sverige bör undersökas (40). |
| --- | --- |

4.1.2

Statliga lånegarantier såsom i Italien, Storbritannien, Polen och Frankrike samt statlig medfinansiering såsom i Tyskland och Sverige bör undersökas (40).

| 4.1.3 | Storbritannien erbjuder skattaincitament för att öka finansieringsflödet till mer riskfyllda tillgångar genom sina EIS-, SEIS- och VCT-ordningar (41). |
| --- | --- |

4.1.3

Storbritannien erbjuder skattaincitament för att öka finansieringsflödet till mer riskfyllda tillgångar genom sina EIS-, SEIS- och VCT-ordningar (41).

| 4.1.4 | Regionen Piemonte i Italien har utvecklat nätverk i tolv näringslivskluster som sammanför företag, universitet och lokala myndigheter (42). |
| --- | --- |

4.1.4

Regionen Piemonte i Italien har utvecklat nätverk i tolv näringslivskluster som sammanför företag, universitet och lokala myndigheter (42).

| 4.1.5 | I regionen Baskien i Spanien uppmuntrar kooperativet Elkar-lan till bildande av andra kooperativ genom en fullständig analys av projektens bärkraft, utbildning och tillgång till subventioner och finansieringsstöd (43). |
| --- | --- |

4.1.5

I regionen Baskien i Spanien uppmuntrar kooperativet Elkar-lan till bildande av andra kooperativ genom en fullständig analys av projektens bärkraft, utbildning och tillgång till subventioner och finansieringsstöd (43).

| 4.1.6 | Digitalisering av förvaltningstjänster såsom i Estland skulle kunna innebära ett genombrott för att underlätta tillväxten av innovativa högteknologiska företag. En utvecklad e-förvaltning över hela Europa skulle få enorma effekter. |
| --- | --- |

4.1.6

Digitalisering av förvaltningstjänster såsom i Estland skulle kunna innebära ett genombrott för att underlätta tillväxten av innovativa högteknologiska företag. En utvecklad e-förvaltning över hela Europa skulle få enorma effekter.

| 4.1.7 | I den datadrivna ekonomins tidevarv kan en konkurrensfördel finnas i immateriella tillgångar som är svåra att bedöma och värdera med hjälp av traditionella finansieringsmekanismer. Storbritanniens myndighet för immaterialrätt har utvecklat metoder för att identifiera och mäta dessa tillgångar i form av penningflöden (44). |
| --- | --- |

4.1.7

I den datadrivna ekonomins tidevarv kan en konkurrensfördel finnas i immateriella tillgångar som är svåra att bedöma och värdera med hjälp av traditionella finansieringsmekanismer. Storbritanniens myndighet för immaterialrätt har utvecklat metoder för att identifiera och mäta dessa tillgångar i form av penningflöden (44).

| 4.1.8 | I Storbritannien stöder en särskild grupp inom Tech City UK med namnet Future Fifty Storbritanniens 50 främsta digitala toppföretag i tillväxtfasen. Genom programmet kan företagen ta del av expertis inom myndigheter och den privata sektorn, bygga kopplingar till Storbritanniens institutionella investerarbas och få skräddarsytt stöd som hjälper dem att växa snabbt och lägga grunden för en förberedelse för börsintroduktion (45), sammanslagning och förvärv och global expansion (46). |
| --- | --- |

4.1.8

I Storbritannien stöder en särskild grupp inom Tech City UK med namnet Future Fifty Storbritanniens 50 främsta digitala toppföretag i tillväxtfasen. Genom programmet kan företagen ta del av expertis inom myndigheter och den privata sektorn, bygga kopplingar till Storbritanniens institutionella investerarbas och få skräddarsytt stöd som hjälper dem att växa snabbt och lägga grunden för en förberedelse för börsintroduktion (45), sammanslagning och förvärv och global expansion (46).

| 4.1.9 | 2015 inrättade Förenta staternas federala regering STEM-systemet, som syftar till att inspirera barn och ungdomar att studera naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Att förbereda elever och studenter för arbetsmarknadens framtida behov är en av hörnstenarna (47). Man lägger också allt större vikt vid överförbara färdigheter och STEAM, där ”A:t” står för ”Arts” (konst). |
| --- | --- |

4.1.9

2015 inrättade Förenta staternas federala regering STEM-systemet, som syftar till att inspirera barn och ungdomar att studera naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Att förbereda elever och studenter för arbetsmarknadens framtida behov är en av hörnstenarna (47). Man lägger också allt större vikt vid överförbara färdigheter och STEAM, där ”A:t” står för ”Arts” (konst).

5.   Kommissionens initiativ för att främja grundande av och tillväxt hos uppstartsföretag

| 5.1 | Kommissionen har gjort anmärkningsvärda ansträngningar för att stödja företagare och har inlett ett flertal initiativ de senaste åren under ledning av flera olika generaldirektorat, närmare bestämt GD Kommunikationsnät, innehåll och teknik (48), GD Utbildning och kultur (49), GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag (50), GD Forskning och innovation (51) samt GD Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen (52). |
| --- | --- |

5.1

Kommissionen har gjort anmärkningsvärda ansträngningar för att stödja företagare och har inlett ett flertal initiativ de senaste åren under ledning av flera olika generaldirektorat, närmare bestämt GD Kommunikationsnät, innehåll och teknik (48), GD Utbildning och kultur (49), GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag (50), GD Forskning och innovation (51) samt GD Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen (52).

| 5.2 | Många av dessa initiativ är färska och det är ännu för tidigt att bedöma deras effekter. EESK anser dock att kommissionen är på rätt spår och uppmuntrar den att fortsätta att arbeta i denna riktning under ständigt samråd med relevanta europeiska och nationella intressenter. |
| --- | --- |

5.2

Många av dessa initiativ är färska och det är ännu för tidigt att bedöma deras effekter. EESK anser dock att kommissionen är på rätt spår och uppmuntrar den att fortsätta att arbeta i denna riktning under ständigt samråd med relevanta europeiska och nationella intressenter.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK har uttryckt stöd för kapitalmarknadsunionens initiativ i sina yttranden ”Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion” (EUT C 133, 14.4.2016, s. 17), ”Värdepapperisering” (EUT C 82, 3.3.2016, s. 1) och ”Prospekt” (EUT C 177, 18.5.2016, s. 9).

1

(2)  EESK har upprepade gånger efterlyst åtgärder för att komma bort från den skevhet i skattesystemet som gynnar skuldsättning, exempelvis i sitt yttrande om ”Finansiering för företag/alternativa finansieringsmekanismer” (EUT C 451, 16.12.2014, s. 20).

2

(3)  Se EESK:s yttrande om ”Universitet som deltar i arbetet med att forma Europa” (EUT C 71, 24.2.2016, s. 11).

3

(4)  Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH): http://www.eib.org/eiah/index.htm

4

Portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå (EIPP): https://ec.europa.eu/eipp/desktop/en/index.html

(5)  Se punkt 4.

5

(6)  European Digital Forum, ”From Start-up to Scale-up: Growing Europe’s Digital Economy”, Sergey Filippov och Paul Hofheinz, 2016, s. 3–5.

6

(7)  Ibid., s. 5.

7

(8)  EU:s definition av små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

8

(9)  http://www.eif.org/news_centre/publications/eif_annual_report_2015.pdf

9

(10)  ”Bankruptcy and second chance for honest failed entrepreneurs – the European Commission’s policy”. Entrepreneur’s Day, 12 november 2015.

10

(11)  Ett uppstartsföretag beskrivs vanligen som en entreprenörsverksamhet som är utformad för att hitta en upprepnings- och expanderbar affärsmodell. Dessa nyinrättade företag är vanligen mycket innovativa och bygger normalt sett på idéer, teknik och affärsmodeller som inte funnits tidigare. Ett expanderande företag är däremot ett företag som snabbt expanderar och växer i fråga om marknadstillträde, inkomster eller antalet anställda. Se Octopus ”High Growth Small Business Report 2015” (London: Octopus, 2015).

11

(12)  https://www.linkedin.com/pulse/20141201163113-4330901-understanding-scale-up-companies

12

(13)  Storbritannien, Finland, Spanien, Italien, Förenta staterna, Kanada, Norge, Nederländerna, Danmark, Nya Zeeland, Österrike.

13

(14)  ”Supporting investors and growth firms” – T. Aubrey, R. Thillaye och A. Reed, 2015, s. 11.

14

(15)  http://siteresources.worldbank.org/INTFR/Resources/BeckDemirgucKuntMartinezPeria.pdf

15

(16)  ”Supporting investors and growth firms” – T. Aubrey, R. Thillaye och A. Reed, 2015, s. 21.

16

(17)  Tataj, D. ”Innovation and Entrepreneurship. A Growth Model for Europe beyond the Crisis”, Tataj Innovation Library, New York, 2015.

17

(18)  https://www.apply.eu/directives/

18

(19)  http://tech.eu/features/6500/European-start-up-visa

19

(20)  www.cambridge.gov.uk/sites/default/files/documents/cnfe-aap-io-employment-sector-profile.pdf

20

(21)  ”Clustering for Growth – How to build dynamic innovation clusters in Europe”, s. 11.

21

(22)  Se EESK:s yttrande om ”Universitet som deltar i arbetet med att forma Europa” (EUT C 71, 24.2.2016, s. 11).

22

(23)  ”Bankruptcy and second chance for honest failed entrepreneurs -– the European Commission’s policy”.

23

(24)  Forskning av professor Kathryn Shaw vid Stanford Graduate School of Business.

24

(25)  ”Supporting investors and growth firms” – T. Aubrey, R. Thillaye och A. Reed, 2015, s. 40.

25

(26)  http://eref.knowledge-economy.net/uploads/documents/Born%20to%20Grow.pdf

26

(27)  Europeiska kommissionen ”Att bygga en kapitalmarknadsunion” grönbok, op. cit.

27

(28)  Se föregående fotnot.

28

(29)  http://www.investeurope.eu/media/476271/2015-european-private-equity-activity.pdf

29

(30)  http://www.investeurope.eu/media/340371/141109_EVCA_FOF_scheme.pdf

30

(31)  Europeiska bankförbundet, 16 september 2016.

31

(32)  Serena Fatica, Thomas Hemmelgarn och Gaëtan Nicodème, ”The Debt-Equity Tax Bias: Consequences and Solutions”, kommissionens rapporter om beskattning/arbetsdokument 33-2012: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_papers/taxation_paper_33_en.pdf

32

(33)  Se exempelvis punkt 4.3.

33

(34)  https://www.law.cornell.edu/cfr/text/26/1.422-2

34

(35)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1024_en.htm

35

(36)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6264_sv.htm

36

(37)  www.theglobaleconomy.com/USA/Cost_of_starting_business

37

(38)  Se fotnot 4.

38

(39)  http://www.dihk.de/en

39

(40)  Supporting investors and growth firms – T. Aubrey, R. Thillaye och A. Reed, 2015, s. 36.

40

(41)  Enterprise Investment Scheme (EIS), Seed Enterprise Investment Scheme (SEIS) och Venture Capital Trust (VCT).

41

(42)  cordis.europa.eu/piedmont/infra-science_technology_en.html

42

(43)  www.elkarlan.coop

43

(44)  https://www.gov.uk/government/publications/banking-on-ip

44

(45)  Börsintroduktion eller aktiemarknadsintroduktion.

45

(46)  http://futurefifty.com/

46

(47)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2015/03/23/fact-sheet-president-obama-announces-over-240-million-new-stem-commitmen

47

(48)  Handlingsplanen för företagande 2020.

48

(49)  Erasmusprogrammet.

49

(50)  Strategin för den inre marknaden.

50

(51)  Horisont 2020, ramprogrammet för forskning och innovation.

51

(52)  Kapitalmarknadsunionen.

52

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/14

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En lämplig ram för företagens öppenhet

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 075/03)

| Föredragande: | Vladimíra DRBALOVÁ |
| --- | --- |

Föredragande:

Vladimíra DRBALOVÁ

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 29.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 219/3/14 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

29.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

219/3/14

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att det är mycket viktigt att företagen är öppna och stöder alla initiativ som främjar företagandets långsiktiga hållbarhet och förutsägbarhet. Öppenhet är viktigt både för alla berörda aktörer och för företagen själva, eftersom den förbättrar deras image och stärker arbetstagares, konsumenters och investerares förtroende. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att det är mycket viktigt att företagen är öppna och stöder alla initiativ som främjar företagandets långsiktiga hållbarhet och förutsägbarhet. Öppenhet är viktigt både för alla berörda aktörer och för företagen själva, eftersom den förbättrar deras image och stärker arbetstagares, konsumenters och investerares förtroende.

| 1.2 | Kommittén konstaterar att de flesta företag som bedriver verksamhet i EU faktiskt är öppna. Trots detta har ett antal skandaler nyligen visat att öppenheten behöver förbättras och bli en allmän del av företags hållbara strategier. Allt fler investerare och aktieägare uppmärksammar inte bara indikatorerna för företagens lönsamhet utan även de kvalitativa indikatorerna för företagens sociala ansvar (1), som bidrar till att minska sociala risker och säkerställa en hållbar utveckling av företaget. För att tillgodose företagens och andra aktörers behov bör informationen vara väsentlig och kostnadseffektiv att samla in. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén konstaterar att de flesta företag som bedriver verksamhet i EU faktiskt är öppna. Trots detta har ett antal skandaler nyligen visat att öppenheten behöver förbättras och bli en allmän del av företags hållbara strategier. Allt fler investerare och aktieägare uppmärksammar inte bara indikatorerna för företagens lönsamhet utan även de kvalitativa indikatorerna för företagens sociala ansvar (1), som bidrar till att minska sociala risker och säkerställa en hållbar utveckling av företaget. För att tillgodose företagens och andra aktörers behov bör informationen vara väsentlig och kostnadseffektiv att samla in.

| 1.3 | Kommittén noterar att medlemsstaternas regeringar bör motivera och uppmuntra företag till att göra öppenhet till en tillgång, eftersom det även är en god möjlighet för affärer, och stödja dem i att uppfylla dessa krav. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén noterar att medlemsstaternas regeringar bör motivera och uppmuntra företag till att göra öppenhet till en tillgång, eftersom det även är en god möjlighet för affärer, och stödja dem i att uppfylla dessa krav.

| 1.4 | Kommittén anser att man inte bara ska ta fasta på informationens ändamålsenlighet och omfattning, utan även på dess kvalitet och sanningsenlighet. Öppenheten bör framför allt förbättras i fråga om både de uppnådda resultaten och förfarandet för att rapportera och offentliggöra information. Rapporteringen bör vara framtidsinriktad och även innehålla information om tidigare resultat. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén anser att man inte bara ska ta fasta på informationens ändamålsenlighet och omfattning, utan även på dess kvalitet och sanningsenlighet. Öppenheten bör framför allt förbättras i fråga om både de uppnådda resultaten och förfarandet för att rapportera och offentliggöra information. Rapporteringen bör vara framtidsinriktad och även innehålla information om tidigare resultat.

| 1.5 | Kommittén rekommenderar att kommissionen fastställer ytterligare åtgärder för att göra det möjligt för företag att uppfylla sina öppenhetsskyldigheter och bevara sin globala konkurrenskraft. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén rekommenderar att kommissionen fastställer ytterligare åtgärder för att göra det möjligt för företag att uppfylla sina öppenhetsskyldigheter och bevara sin globala konkurrenskraft.

| 1.6 | Generellt sett är kommittén införstådd med att små och medelstora företag bedriver verksamhet under olika förhållanden. Därför bör reglerna för dem förenklas så att de kan rapportera på ett lämpligare sätt i syfte att garantera fullständig öppenhet. EESK välkomnar kapacitetsuppbyggnadsprojektet i syfte att hjälpa små och medelstora företag att möta dessa utmaningar. |
| --- | --- |

1.6

Generellt sett är kommittén införstådd med att små och medelstora företag bedriver verksamhet under olika förhållanden. Därför bör reglerna för dem förenklas så att de kan rapportera på ett lämpligare sätt i syfte att garantera fullständig öppenhet. EESK välkomnar kapacitetsuppbyggnadsprojektet i syfte att hjälpa små och medelstora företag att möta dessa utmaningar.

| 1.7 | Kommittén anser att alla framtida initiativ i fråga om offentliggörande av information bör vara inriktade på den information de berörda aktörerna verkligen behöver. Denna bör inbegripa en gemensam uppsättning indikatorer och samtidigt ta hänsyn till företagets karaktär och verksamhetssektor. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén anser att alla framtida initiativ i fråga om offentliggörande av information bör vara inriktade på den information de berörda aktörerna verkligen behöver. Denna bör inbegripa en gemensam uppsättning indikatorer och samtidigt ta hänsyn till företagets karaktär och verksamhetssektor.

| 1.8 | Kommittén betonar att företagens sociala ansvar och öppenhetspolitik inte kan vara effektiva utan de anställdas engagemang, och de bör därför göras delaktiga i samråd mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén betonar att företagens sociala ansvar och öppenhetspolitik inte kan vara effektiva utan de anställdas engagemang, och de bör därför göras delaktiga i samråd mellan arbetsmarknadens parter.

| 1.9 | Företagsrapportering röner ett ökat intresse, och fler grupper av berörda aktörer är intresserade av fler aspekter av företagsfrågor. Kommittén anser därför att det är viktigt att utvärdera den aktuella rapporteringsmodellen och att se till att den är ändamålsenlig. |
| --- | --- |

1.9

Företagsrapportering röner ett ökat intresse, och fler grupper av berörda aktörer är intresserade av fler aspekter av företagsfrågor. Kommittén anser därför att det är viktigt att utvärdera den aktuella rapporteringsmodellen och att se till att den är ändamålsenlig.

2.   Allmän bakgrund

| 2.1 | Kommissionen offentliggjorde 2010 ett meddelande med femtio förslag på hur den inre marknaden skulle kunna förbättras. Även företagen måste bidra till de gemensamma ansträngningarna genom att visa prov på ansvar och öppenhet gentemot sina anställda och sina aktieägare, men även gentemot samhället i allmänhet. Kommissionen betonade att företagsstyrningen skulle kunna förbättras, i synnerhet vad gäller sammansättning och mångfald inom styrelserna, däribland kvinnorepresentationen, i syfte att öka sysselsättningen, företagandet och handeln (2). Det konstateras att företags etik och värden bidrar till ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen offentliggjorde 2010 ett meddelande med femtio förslag på hur den inre marknaden skulle kunna förbättras. Även företagen måste bidra till de gemensamma ansträngningarna genom att visa prov på ansvar och öppenhet gentemot sina anställda och sina aktieägare, men även gentemot samhället i allmänhet. Kommissionen betonade att företagsstyrningen skulle kunna förbättras, i synnerhet vad gäller sammansättning och mångfald inom styrelserna, däribland kvinnorepresentationen, i syfte att öka sysselsättningen, företagandet och handeln (2). Det konstateras att företags etik och värden bidrar till ekonomisk återhämtning.

| 2.2 | År 2011 offentliggjorde kommissionen en förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar
   (3), i vilken den ger en ny definition av detta som ”företagens ansvar för den egna verksamhetens konsekvenser för samhället”. En komponent i strategin var en handlingsplan som syftar till att införliva finansiell och social rapportering. |
| --- | --- |

2.2

År 2011 offentliggjorde kommissionen en förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar
   (3), i vilken den ger en ny definition av detta som ”företagens ansvar för den egna verksamhetens konsekvenser för samhället”. En komponent i strategin var en handlingsplan som syftar till att införliva finansiell och social rapportering.

| 2.3 | År 2012 antog kommittén sitt yttrande om den förnyade EU-strategin för företagens sociala ansvar (4), och betonade att initiativet för ansvarsfullt företagande i dagens svåra ekonomiska och politiska klimat gav en möjlighet till positiv dialog med näringslivet. Det är viktigt att erkänna de olika drivkrafterna bakom ansvarsfullt företagande. I meddelandet beskrivs olika fördelar, som bör lyftas fram på ett bättre sätt tillsammans med exempel på god praxis i syfte att informera och uppmuntra företagen att engagera sig mer i ansvarsfullt företagande. |
| --- | --- |

2.3

År 2012 antog kommittén sitt yttrande om den förnyade EU-strategin för företagens sociala ansvar (4), och betonade att initiativet för ansvarsfullt företagande i dagens svåra ekonomiska och politiska klimat gav en möjlighet till positiv dialog med näringslivet. Det är viktigt att erkänna de olika drivkrafterna bakom ansvarsfullt företagande. I meddelandet beskrivs olika fördelar, som bör lyftas fram på ett bättre sätt tillsammans med exempel på god praxis i syfte att informera och uppmuntra företagen att engagera sig mer i ansvarsfullt företagande.

| 2.4 | Under de senaste åren har kommittén utarbetat många andra yttranden, vilka omnämns i detta yttrande. I dessa yttranden betonas vikten av företagens sociala ansvar, företagens öppenhet, redovisning av icke-finansiell information och delaktighet när det gäller berörda aktörer – investerare, konsumenter, anställda och deras fackliga företrädare, icke-statliga organisationer – under förfarandet. I föreliggande yttrande skulle kommittén vilja fokusera på en lämplig ram för hela förfarandet. |
| --- | --- |

2.4

Under de senaste åren har kommittén utarbetat många andra yttranden, vilka omnämns i detta yttrande. I dessa yttranden betonas vikten av företagens sociala ansvar, företagens öppenhet, redovisning av icke-finansiell information och delaktighet när det gäller berörda aktörer – investerare, konsumenter, anställda och deras fackliga företrädare, icke-statliga organisationer – under förfarandet. I föreliggande yttrande skulle kommittén vilja fokusera på en lämplig ram för hela förfarandet.

3.   För socialt ansvarstagande och öppna företag

| 3.1 | Den ekonomiska krisen 2008 och dess sociala konsekvenser har i viss mån skadat medborgarnas förtroende för företagen. Allmänhetens och investerarnas uppmärksamhet har inriktats på företagens samhällsagerande och etiska agerande. Fler grupper av berörda aktörer är numera intresserade av fler aspekter av företagsfrågor. |
| --- | --- |

3.1

Den ekonomiska krisen 2008 och dess sociala konsekvenser har i viss mån skadat medborgarnas förtroende för företagen. Allmänhetens och investerarnas uppmärksamhet har inriktats på företagens samhällsagerande och etiska agerande. Fler grupper av berörda aktörer är numera intresserade av fler aspekter av företagsfrågor.

| 3.2 | Investerare efterlyser öppenhet och kontroll över sina investeringar, och vill veta huruvida deras pengar påverkar miljön och samhället på ett negativt eller positivt sätt. De allra viktigaste källorna till icke-finansiell information för investerare är rapporter om hållbarhet/socialt ansvarstagande och förvaltningsberättelser. Kvalitativa policyförklaringar är viktiga för att bedöma ekonomisk utdelning, men kvantitativa centrala resultatindikatorer ses som oumbärliga. |
| --- | --- |

3.2

Investerare efterlyser öppenhet och kontroll över sina investeringar, och vill veta huruvida deras pengar påverkar miljön och samhället på ett negativt eller positivt sätt. De allra viktigaste källorna till icke-finansiell information för investerare är rapporter om hållbarhet/socialt ansvarstagande och förvaltningsberättelser. Kvalitativa policyförklaringar är viktiga för att bedöma ekonomisk utdelning, men kvantitativa centrala resultatindikatorer ses som oumbärliga.

| 3.3 | Arbetstagarna är de som först påverkas negativt av företag som inte tar någon större hänsyn till rättsliga bestämmelser och som brister när det gäller öppenhet. Arbetstagarna spelar samtidigt en central roll inom utvecklingen av deras företag: deras anställningstrygghet, lön, hälsa och arbetsvillkor kommer an på detta. De har rätt att begära öppenhet och att informeras om och involveras i beslut som rör den finansiella situationen och deras företags sociala, miljömässiga och ekonomiska policy. |
| --- | --- |

3.3

Arbetstagarna är de som först påverkas negativt av företag som inte tar någon större hänsyn till rättsliga bestämmelser och som brister när det gäller öppenhet. Arbetstagarna spelar samtidigt en central roll inom utvecklingen av deras företag: deras anställningstrygghet, lön, hälsa och arbetsvillkor kommer an på detta. De har rätt att begära öppenhet och att informeras om och involveras i beslut som rör den finansiella situationen och deras företags sociala, miljömässiga och ekonomiska policy.

| 3.4 | Konsumenterna vill ha öppenhet och förväntar sig detta inom särskilda områden som är viktiga för dem. Det är i hög grad i företagens intresse att eftersträva öppenhet när det gäller deras förbindelser med andra berörda parter (arbetstagare, medborgare och konsumenter). Detta innebär ofta att helt enkelt ge konsumenter fakta och att hjälpa dem att fatta välgrundade köpbeslut. I slutändan är det dessa företag som kommer att göra sig förtjänta av mer medvetna konsumenters lojalitet (5). Livsmedelsindustrin är ett mycket känsligt område i detta avseende. Den senaste forskningen från Centre for Food Integrity (CFI) (6) ger belägg för att ökad öppenhet medför ökat förtroende för livsmedel från konsumenternas sida och visar på ett tydligt sätt att uppnå detta. |
| --- | --- |

3.4

Konsumenterna vill ha öppenhet och förväntar sig detta inom särskilda områden som är viktiga för dem. Det är i hög grad i företagens intresse att eftersträva öppenhet när det gäller deras förbindelser med andra berörda parter (arbetstagare, medborgare och konsumenter). Detta innebär ofta att helt enkelt ge konsumenter fakta och att hjälpa dem att fatta välgrundade köpbeslut. I slutändan är det dessa företag som kommer att göra sig förtjänta av mer medvetna konsumenters lojalitet (5). Livsmedelsindustrin är ett mycket känsligt område i detta avseende. Den senaste forskningen från Centre for Food Integrity (CFI) (6) ger belägg för att ökad öppenhet medför ökat förtroende för livsmedel från konsumenternas sida och visar på ett tydligt sätt att uppnå detta.

| 3.5 | I och med globaliseringen är ett stort antal affärspartner och berörda aktörer intresserade av mer information om ett bredare spektrum av företagsfrågor från ett stort antal länder. |
| --- | --- |

3.5

I och med globaliseringen är ett stort antal affärspartner och berörda aktörer intresserade av mer information om ett bredare spektrum av företagsfrågor från ett stort antal länder.

| 3.6 | Öppenhet skapar förtroende, och företag behöver samhällets förtroende. Det finns likväl ofta en klyfta mellan människors förväntningar och vad de uppfattar som företagens faktiska uppträdande. Denna klyfta orsakas delvis av att företag uppträder oansvarigt eller överdriver sina insatser när det gäller miljötänkande eller socialt ansvarstagande. Ibland vet allmänheten heller inte vad företagen faktiskt åstadkommit och vilka förutsättningar de har. |
| --- | --- |

3.6

Öppenhet skapar förtroende, och företag behöver samhällets förtroende. Det finns likväl ofta en klyfta mellan människors förväntningar och vad de uppfattar som företagens faktiska uppträdande. Denna klyfta orsakas delvis av att företag uppträder oansvarigt eller överdriver sina insatser när det gäller miljötänkande eller socialt ansvarstagande. Ibland vet allmänheten heller inte vad företagen faktiskt åstadkommit och vilka förutsättningar de har.

| 3.7 | Detta är orsaken till att kommissionen 2009 inledde en rad workshoppar om företagens öppenhet. De europeiska företagen tyckte det var positivt att initiativet kom i rätt tid, just under krisen, då öppenhet och företagens sociala ansvar i allmänhet skulle kunna bidra till att återupprätta allmänhetens förtroende för företagen, som i viss mån hade skadats av den ekonomiska krisen. Initiativet var inriktat på enskilda grupper av berörda aktörer (arbetsgivare, fackföreningar, icke-statliga organisationer och medier). Undersökningen skulle ge kommissionen underlag för fortsatta åtgärder. |
| --- | --- |

3.7

Detta är orsaken till att kommissionen 2009 inledde en rad workshoppar om företagens öppenhet. De europeiska företagen tyckte det var positivt att initiativet kom i rätt tid, just under krisen, då öppenhet och företagens sociala ansvar i allmänhet skulle kunna bidra till att återupprätta allmänhetens förtroende för företagen, som i viss mån hade skadats av den ekonomiska krisen. Initiativet var inriktat på enskilda grupper av berörda aktörer (arbetsgivare, fackföreningar, icke-statliga organisationer och medier). Undersökningen skulle ge kommissionen underlag för fortsatta åtgärder.

| 3.7.1 | Lärdomar från initiativet:






  — | Många företag har redan uppnått positiva resultat i fråga om öppenhet. Företagens sociala ansvar är nu en del av företagsstrategin. |
| --- | --- | --- |

3.7.1

Lärdomar från initiativet:

—

Många företag har redan uppnått positiva resultat i fråga om öppenhet. Företagens sociala ansvar är nu en del av företagsstrategin.

| — | Tillgång till information är viktig för olika berörda aktörer, men dessa parter är ute efter olika uppgifter för olika syften. Sektorerna har olika förutsättningar och behov. |
| --- | --- |

—

Tillgång till information är viktig för olika berörda aktörer, men dessa parter är ute efter olika uppgifter för olika syften. Sektorerna har olika förutsättningar och behov.

| — | Särskilt i fråga om centrala resultatindikatorer är meningarna delade. Flertalet övriga intressenter i medlemsstaterna föredrar en tydlig huvuduppsättning indikatorer, däribland arbets- och miljöfrågor. Företagen anser att det krävs flexibilitet och att en modell för alla inte är rätt lösning. |
| --- | --- |

—

Särskilt i fråga om centrala resultatindikatorer är meningarna delade. Flertalet övriga intressenter i medlemsstaterna föredrar en tydlig huvuduppsättning indikatorer, däribland arbets- och miljöfrågor. Företagen anser att det krävs flexibilitet och att en modell för alla inte är rätt lösning.

| — | Möjligheterna att lämna information är den centrala frågan för de små och medelstora företagen. När det finns många olika berörda aktörer, som begär olika uppgifter och har olika förväntningar, kan den administrativa bördan bli stor för företagen. |
| --- | --- |

—

Möjligheterna att lämna information är den centrala frågan för de små och medelstora företagen. När det finns många olika berörda aktörer, som begär olika uppgifter och har olika förväntningar, kan den administrativa bördan bli stor för företagen.

| — | Öppenhetsprocessen bör vara inriktad på både resultat som uppnåtts och rapporteringen och offentliggörandet av uppgifter. Företagens sociala ansvar bör införlivas i företagsstrategierna och integrerad rapportering är ett sätt att göra detta. |
| --- | --- |

—

Öppenhetsprocessen bör vara inriktad på både resultat som uppnåtts och rapporteringen och offentliggörandet av uppgifter. Företagens sociala ansvar bör införlivas i företagsstrategierna och integrerad rapportering är ett sätt att göra detta.

| — | Öppenhet och praxis att offentliggöra rapporter om företagets sociala ansvar utgör en extra tillgång för företag och deras anställda, för de som drar nytta av deras produkter och tjänster – dvs. konsumenterna och medborgarna – och för investerare. |
| --- | --- |

—

Öppenhet och praxis att offentliggöra rapporter om företagets sociala ansvar utgör en extra tillgång för företag och deras anställda, för de som drar nytta av deras produkter och tjänster – dvs. konsumenterna och medborgarna – och för investerare.

4.   Kommissionen trycker hårdare på kraven rörande öppenhet och rapportering av icke-finansiell information

| 4.1 | I EU:s strategi för företagens sociala ansvar slår kommissionen fast att information om sociala och miljömässiga hänsyn (även klimatrelaterad information) kan underlätta företagens kontakter med berörda aktörer och kartläggning av väsentliga risker med avseende på hållbarhet. Det är ett viktigt inslag i redovisningsskyldigheten och kan bidra till att skapa ökat förtroende för företagen bland allmänheten. För att tillgodose företagens och andra aktörers behov bör informationen vara väsentlig. |
| --- | --- |

4.1

I EU:s strategi för företagens sociala ansvar slår kommissionen fast att information om sociala och miljömässiga hänsyn (även klimatrelaterad information) kan underlätta företagens kontakter med berörda aktörer och kartläggning av väsentliga risker med avseende på hållbarhet. Det är ett viktigt inslag i redovisningsskyldigheten och kan bidra till att skapa ökat förtroende för företagen bland allmänheten. För att tillgodose företagens och andra aktörers behov bör informationen vara väsentlig.

| 4.1.1 | Kommissionen medger också att ett växande antal företag lämnar information om sociala och miljömässiga hänsyn. Små och medelstora företag gör ofta detta informellt och på frivillig basis. En källa uppskattar att ca 2 500 europeiska företag offentliggör rapporter om socialt ansvarstagande eller hållbarhet, vilket innebär att EU är världsledande på området (7). |
| --- | --- |

4.1.1

Kommissionen medger också att ett växande antal företag lämnar information om sociala och miljömässiga hänsyn. Små och medelstora företag gör ofta detta informellt och på frivillig basis. En källa uppskattar att ca 2 500 europeiska företag offentliggör rapporter om socialt ansvarstagande eller hållbarhet, vilket innebär att EU är världsledande på området (7).

| 4.2 | På Europaparlamentets initiativ lade kommissionen 2013 fram ett lagstiftningsförslag om öppenhet när det gäller den sociala och miljörelaterade information som företag inom alla sektorer lämnar
   (8). Syftet med ändringen av det så kallade redovisningsdirektivet var att ställa krav på att vissa stora företag (för närvarande ca 6 000 företag och enheter i EU) ska redovisa relevant icke-finansiell information om mångfalden i förvaltningsberättelsen. |
| --- | --- |

4.2

På Europaparlamentets initiativ lade kommissionen 2013 fram ett lagstiftningsförslag om öppenhet när det gäller den sociala och miljörelaterade information som företag inom alla sektorer lämnar
   (8). Syftet med ändringen av det så kallade redovisningsdirektivet var att ställa krav på att vissa stora företag (för närvarande ca 6 000 företag och enheter i EU) ska redovisa relevant icke-finansiell information om mångfalden i förvaltningsberättelsen.

| 4.2.1 | Direktivets införlivande med nationell lagstiftning sker i vissa länder efter ett samråd med företagen, så att genomförandet utnyttjar direktivets flexibilitet, inte går utanför dess ramar, leder till rättssäkerhet för företagen och motsvarar företagens faktiska krav. I detta sammanhang har EESK utarbetat ett yttrande (9) i vilket kommittén betonar rätten att dra nytta av denna flexibla och adekvata uppsättning bestämmelser för att förbättra kommunikationen till aktieägare, investerare, arbetstagare och andra berörda aktörer. Kommittén välkomnar även att förslaget endast berör stora företag. |
| --- | --- |

4.2.1

Direktivets införlivande med nationell lagstiftning sker i vissa länder efter ett samråd med företagen, så att genomförandet utnyttjar direktivets flexibilitet, inte går utanför dess ramar, leder till rättssäkerhet för företagen och motsvarar företagens faktiska krav. I detta sammanhang har EESK utarbetat ett yttrande (9) i vilket kommittén betonar rätten att dra nytta av denna flexibla och adekvata uppsättning bestämmelser för att förbättra kommunikationen till aktieägare, investerare, arbetstagare och andra berörda aktörer. Kommittén välkomnar även att förslaget endast berör stora företag.

| 4.2.2 | Kommissionen förbereder för närvarande icke-bindande riktlinjer om rapportering av icke-finansiell information, på grundval av resultaten från det offentliga samrådet. För att underlätta det uppföljande samrådet med de berörda aktörerna (10) har kommissionen presenterat ett förtydligande bakgrundsdokument som kartlägger de viktigaste principerna avseende redovisning av icke-finansiell information. Den rapporterade icke-finansiella informationen bör vara relevant, tillförlitlig, balanserad och förståelig, uttömmande och koncis, strategisk och framåtblickande, orienterad gentemot berörda aktörer, företags-/sektorspecifik, kvalitativ och kvantitativ, samt konsekvent. |
| --- | --- |

4.2.2

Kommissionen förbereder för närvarande icke-bindande riktlinjer om rapportering av icke-finansiell information, på grundval av resultaten från det offentliga samrådet. För att underlätta det uppföljande samrådet med de berörda aktörerna (10) har kommissionen presenterat ett förtydligande bakgrundsdokument som kartlägger de viktigaste principerna avseende redovisning av icke-finansiell information. Den rapporterade icke-finansiella informationen bör vara relevant, tillförlitlig, balanserad och förståelig, uttömmande och koncis, strategisk och framåtblickande, orienterad gentemot berörda aktörer, företags-/sektorspecifik, kvalitativ och kvantitativ, samt konsekvent.

| 4.3 | I enlighet med Europa 2020-strategin, där man efterlyser en förbättring av företagsmiljön i Europa, offentliggjorde kommissionen 2014 ett förslag till direktiv vars syfte är att främja skapandet av ett modernt och effektivt regelverk för företagsstyrning för europeiska företag, investerare och anställda
   (11), en ram som måste anpassas efter behoven i dagens samhälle och en föränderlig ekonomisk miljö. |
| --- | --- |

4.3

I enlighet med Europa 2020-strategin, där man efterlyser en förbättring av företagsmiljön i Europa, offentliggjorde kommissionen 2014 ett förslag till direktiv vars syfte är att främja skapandet av ett modernt och effektivt regelverk för företagsstyrning för europeiska företag, investerare och anställda
   (11), en ram som måste anpassas efter behoven i dagens samhälle och en föränderlig ekonomisk miljö.

| 4.3.1 | Förslaget bör bidra till EU-företagens långsiktiga hållbarhet och till att ge aktieägarna ett mer långsiktigt perspektiv, vilket säkerställer bättre operativa villkor för företag vars aktier är upptagna till handel på reglerade marknader i EU. I sitt yttrande (12) betonade kommittén att förslaget skulle leda till mer stabila och hållbara villkor för företagsstyrning och investeringar i Europa. Kommittén noterade även att kommissionen i sin konsekvensbedömning argumenterar för att dess förslag enbart skulle leda till en marginell ökning av den administrativa bördan för börsnoterade företag. Det är viktigt att denna balans granskas under utvärderingen av direktivet. |
| --- | --- |

4.3.1

Förslaget bör bidra till EU-företagens långsiktiga hållbarhet och till att ge aktieägarna ett mer långsiktigt perspektiv, vilket säkerställer bättre operativa villkor för företag vars aktier är upptagna till handel på reglerade marknader i EU. I sitt yttrande (12) betonade kommittén att förslaget skulle leda till mer stabila och hållbara villkor för företagsstyrning och investeringar i Europa. Kommittén noterade även att kommissionen i sin konsekvensbedömning argumenterar för att dess förslag enbart skulle leda till en marginell ökning av den administrativa bördan för börsnoterade företag. Det är viktigt att denna balans granskas under utvärderingen av direktivet.

| 4.4 | I oktober 2015 offentliggjorde kommissionen sin nya strategi ”Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” om EU-politikens inriktning med hänsyn till behovet av en mer ansvarsfull och öppen handelspolitik. |
| --- | --- |

4.4

I oktober 2015 offentliggjorde kommissionen sin nya strategi ”Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” om EU-politikens inriktning med hänsyn till behovet av en mer ansvarsfull och öppen handelspolitik.

| 4.4.1 | I kapitlet om en handels- och investeringspolitik som baseras på värden förklarar kommissionen att konsumenträttigheterna ska stärkas genom utveckling av initiativ för företagens sociala ansvar och tillbörlig aktsamhet (due diligence) i försörjningskedjor med betoning på respekten för mänskliga rättigheter och värdekedjans sociala aspekter – däribland arbetsrättigheter – och miljöaspekter. Kommissionen vill stärka de aspekter som rör hållbar utveckling i frihandelsavtalen. |
| --- | --- |

4.4.1

I kapitlet om en handels- och investeringspolitik som baseras på värden förklarar kommissionen att konsumenträttigheterna ska stärkas genom utveckling av initiativ för företagens sociala ansvar och tillbörlig aktsamhet (due diligence) i försörjningskedjor med betoning på respekten för mänskliga rättigheter och värdekedjans sociala aspekter – däribland arbetsrättigheter – och miljöaspekter. Kommissionen vill stärka de aspekter som rör hållbar utveckling i frihandelsavtalen.

| 4.4.2 | I sitt yttrande (13), som är inriktat på arbete på skäliga villkor inom globala leveranskedjor, anger kommittén följande: ”EESK har stor erfarenhet inom området hållbarhet, med deltagande i genomförandet och övervakningen av relevanta kapitel i frihandelsavtal, deltagande i en lång rad olika civila samhällskommittéer, vilket gör det möjligt att föreslå en rimlig balans mellan nödvändiga rättsliga krav när det gäller mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, öppenhet, kampen mot korruption och den flexibilitet som krävs för multinationella företag för att organisera och utveckla sina globala leveranskedjor på ett effektivt sätt, anpassat till olika lokala förhållanden.” |
| --- | --- |

4.4.2

I sitt yttrande (13), som är inriktat på arbete på skäliga villkor inom globala leveranskedjor, anger kommittén följande: ”EESK har stor erfarenhet inom området hållbarhet, med deltagande i genomförandet och övervakningen av relevanta kapitel i frihandelsavtal, deltagande i en lång rad olika civila samhällskommittéer, vilket gör det möjligt att föreslå en rimlig balans mellan nödvändiga rättsliga krav när det gäller mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter, öppenhet, kampen mot korruption och den flexibilitet som krävs för multinationella företag för att organisera och utveckla sina globala leveranskedjor på ett effektivt sätt, anpassat till olika lokala förhållanden.”

| 4.4.3 | Högre standarder för offentliggörande av rapporter om icke-finansiella ämnen skulle kunna vara en viktig fråga inom handelspolitik. Reglering på global nivå, inbegripet handelsavtal, bör främja öppenhet vid offentliggörande av icke-finansiell information i länder såsom Förenta staterna och Kina, för att säkerställa likvärdiga förutsättningar för europeiska företag. |
| --- | --- |

4.4.3

Högre standarder för offentliggörande av rapporter om icke-finansiella ämnen skulle kunna vara en viktig fråga inom handelspolitik. Reglering på global nivå, inbegripet handelsavtal, bör främja öppenhet vid offentliggörande av icke-finansiell information i länder såsom Förenta staterna och Kina, för att säkerställa likvärdiga förutsättningar för europeiska företag.

| 4.4.4 | Kommissionen tänker stärka incitamenten att lämna information om tillbörlig aktsamhet, särskilt för multinationella företag, införa en ambitiösare strategi när det gäller anskaffning av mineraler från konfliktområden
   (14), hitta nya områden för stärkt partnerskap för ansvarsfulla värdekedjor och offentliggöra en översikt över företagens rapporter om ansvarsfulla värdekedjor. |
| --- | --- |

4.4.4

Kommissionen tänker stärka incitamenten att lämna information om tillbörlig aktsamhet, särskilt för multinationella företag, införa en ambitiösare strategi när det gäller anskaffning av mineraler från konfliktområden
   (14), hitta nya områden för stärkt partnerskap för ansvarsfulla värdekedjor och offentliggöra en översikt över företagens rapporter om ansvarsfulla värdekedjor.

| 4.4.5 | När det gäller kommissionens krav på etisk handel och främjande och skydd av mänskliga rättigheter förväntas även nya krav på företagen till följd av genomförandet av kommissionens handlingsplan för mänskliga rättigheter 2015–2018 (15). I slutsatserna från rådet (utrikes frågor) (juni 2016) betonas den avgörande roll som företags öppenhet och insyn har för att marknader ska kunna ge erkännande åt, ge incitament till och belöna företags iakttagande av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.4.5

När det gäller kommissionens krav på etisk handel och främjande och skydd av mänskliga rättigheter förväntas även nya krav på företagen till följd av genomförandet av kommissionens handlingsplan för mänskliga rättigheter 2015–2018 (15). I slutsatserna från rådet (utrikes frågor) (juni 2016) betonas den avgörande roll som företags öppenhet och insyn har för att marknader ska kunna ge erkännande åt, ge incitament till och belöna företags iakttagande av mänskliga rättigheter.

| 4.5 | I januari 2016 lade kommissionen fram sitt åtgärdspaket mot skatteflykt, vars syfte är att garantera effektiv beskattning och öka skattetransparensen. |
| --- | --- |

4.5

I januari 2016 lade kommissionen fram sitt åtgärdspaket mot skatteflykt, vars syfte är att garantera effektiv beskattning och öka skattetransparensen.

| 4.5.1 | Ett område som granskas noga och berör multinationella företag och koncerner är den så kallade landsspecifika rapporteringen (skyldigheten att sammanställa och till skattemyndigheterna inge en redovisning av transaktionerna i koncernen med uppgifter om avkastningar, vinster, betalad inkomstskatt och så vidare). Paketet omfattar för närvarande informationsutbyte mellan medlemsstaternas skattemyndigheter. |
| --- | --- |

4.5.1

Ett område som granskas noga och berör multinationella företag och koncerner är den så kallade landsspecifika rapporteringen (skyldigheten att sammanställa och till skattemyndigheterna inge en redovisning av transaktionerna i koncernen med uppgifter om avkastningar, vinster, betalad inkomstskatt och så vidare). Paketet omfattar för närvarande informationsutbyte mellan medlemsstaternas skattemyndigheter.

| 4.6 | I början av april 2016 (16) föreslog kommissionen att multinationella företag ska offentliggöra en särskild rapport om den inkomstskatt de betalar tillsammans med andra skatterelaterade uppgifter. Multinationella företag, oavsett om de har sitt säte i eller utanför EU, med en konsoliderad omsättning som överstiger 750 miljoner euro måste följa dessa ytterligare öppenhetskrav. Detta krav omfattar även deras filialer och dotterbolag. I detta sammanhang har kommittén nyligen antagit ett yttrande om bekämpning av skatteflykt (17). I detta uppmuntras kommissionen att vara mer ambitiös i sitt krav på företagens skattetransparens genom att sänka gränsen på en omsättning på 750 miljoner euro eller utarbeta en tidsplan för att gradvis sänka denna tröskel. |
| --- | --- |

4.6

I början av april 2016 (16) föreslog kommissionen att multinationella företag ska offentliggöra en särskild rapport om den inkomstskatt de betalar tillsammans med andra skatterelaterade uppgifter. Multinationella företag, oavsett om de har sitt säte i eller utanför EU, med en konsoliderad omsättning som överstiger 750 miljoner euro måste följa dessa ytterligare öppenhetskrav. Detta krav omfattar även deras filialer och dotterbolag. I detta sammanhang har kommittén nyligen antagit ett yttrande om bekämpning av skatteflykt (17). I detta uppmuntras kommissionen att vara mer ambitiös i sitt krav på företagens skattetransparens genom att sänka gränsen på en omsättning på 750 miljoner euro eller utarbeta en tidsplan för att gradvis sänka denna tröskel.

| 4.6.1 | Kommissionen bör dock ta hänsyn till den inre marknadens principer och EU:s konkurrenskraft. Ensidiga krav inom EU kan leda till oönskade effekter om företagen utanför EU inte omfattas av denna skyldighet. Företag utanför EU bör därför omfattas av denna skyldighet på basis av förhandlingar om internationella handelsavtal. |
| --- | --- |

4.6.1

Kommissionen bör dock ta hänsyn till den inre marknadens principer och EU:s konkurrenskraft. Ensidiga krav inom EU kan leda till oönskade effekter om företagen utanför EU inte omfattas av denna skyldighet. Företag utanför EU bör därför omfattas av denna skyldighet på basis av förhandlingar om internationella handelsavtal.

| 4.7 | Kommissionen samarbetar med andra internationella organisationer, exempelvis Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Internationella arbetsorganisationen (ILO), WHO och Världsbanken, och stärker synergierna med deras instrument för god företagsstyrning, öppenhet och företagens ansvar (18). Dessa instrument revideras regelbundet och ställer krav på ansvar och öppenhet i företagens sociala, miljörelaterade och människorättsliga policy. De uppmuntrar även till förebyggande och analys av risker och föreskriver åtgärder rörande tillbörlig aktsamhet. Dessa instrument är främst avsedda för multinationella företag men ska även fungera som vägledning för företag på nationell nivå. All revidering av sådana instrument bör i första hand fokusera på ett bättre genomförande av dessa. |
| --- | --- |

4.7

Kommissionen samarbetar med andra internationella organisationer, exempelvis Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Internationella arbetsorganisationen (ILO), WHO och Världsbanken, och stärker synergierna med deras instrument för god företagsstyrning, öppenhet och företagens ansvar (18). Dessa instrument revideras regelbundet och ställer krav på ansvar och öppenhet i företagens sociala, miljörelaterade och människorättsliga policy. De uppmuntrar även till förebyggande och analys av risker och föreskriver åtgärder rörande tillbörlig aktsamhet. Dessa instrument är främst avsedda för multinationella företag men ska även fungera som vägledning för företag på nationell nivå. All revidering av sådana instrument bör i första hand fokusera på ett bättre genomförande av dessa.

| 4.8 | De växande globala och europeiska öppenhetskraven på företagen överförs på företag som bedriver verksamhet i medlemsstaterna. Kommissionens roll bör vara att vägleda och samordna EU-medlemsstaternas politik och därigenom minska risken för avvikande strategier (19). |
| --- | --- |

4.8

De växande globala och europeiska öppenhetskraven på företagen överförs på företag som bedriver verksamhet i medlemsstaterna. Kommissionens roll bör vara att vägleda och samordna EU-medlemsstaternas politik och därigenom minska risken för avvikande strategier (19).

| 4.8.1 | Kommissionens strategi för ansvarsfullt företagande och rekommendationer till medlemsstaterna leder på nationell nivå ofta till antagandet att det ansvarsfulla företagandet och öppenheten enbart bör styras och övervakas av staten. |
| --- | --- |

4.8.1

Kommissionens strategi för ansvarsfullt företagande och rekommendationer till medlemsstaterna leder på nationell nivå ofta till antagandet att det ansvarsfulla företagandet och öppenheten enbart bör styras och övervakas av staten.

| 4.8.2 | Näringslivet erkänner sin egen roll som motor för ett öppet och ansvarsfullt beteende. Detta betonades också i kommissionens meddelande på temat ”Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar” (20). |
| --- | --- |

4.8.2

Näringslivet erkänner sin egen roll som motor för ett öppet och ansvarsfullt beteende. Detta betonades också i kommissionens meddelande på temat ”Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar” (20).

| 4.8.3 | Varje företags huvudsakliga ansvar är att skapa värde, inte enbart för aktieägarna utan även för dess anställda, dess miljö och samhälle samt att skapa och bevara arbetstillfällen. Medlemsstaterna bör skapa förutsättningar för detta och stödja dem i deras strävan efter ansvar och öppenhet. |
| --- | --- |

4.8.3

Varje företags huvudsakliga ansvar är att skapa värde, inte enbart för aktieägarna utan även för dess anställda, dess miljö och samhälle samt att skapa och bevara arbetstillfällen. Medlemsstaterna bör skapa förutsättningar för detta och stödja dem i deras strävan efter ansvar och öppenhet.

5.   Att söka efter en lämplig ram för företagsrapportering

| 5.1 | Kommittén konstaterar att rapportering av icke-finansiell information är mycket viktigt för företagsrapportering, eftersom det bidrar till att skapa en fullständig bild av företagsfrågor. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén konstaterar att rapportering av icke-finansiell information är mycket viktigt för företagsrapportering, eftersom det bidrar till att skapa en fullständig bild av företagsfrågor.

| 5.2 | För företagen blir regelverket för affärsverksamhet mer och mer komplicerat. För att bättre tillgodose aktörernas behov bör en lämplig ram för företagsrapportering fastställas, samtidigt som onödiga administrativa och ekonomiska bördor bör undvikas. Företagens sociala ansvar och öppenhet bör också främjas och ses som en möjlighet för företag att undvika sociala risker och säkra en hållbar utveckling för egen del. |
| --- | --- |

5.2

För företagen blir regelverket för affärsverksamhet mer och mer komplicerat. För att bättre tillgodose aktörernas behov bör en lämplig ram för företagsrapportering fastställas, samtidigt som onödiga administrativa och ekonomiska bördor bör undvikas. Företagens sociala ansvar och öppenhet bör också främjas och ses som en möjlighet för företag att undvika sociala risker och säkra en hållbar utveckling för egen del.

| 5.3 | Under det senaste årtiondet har fokus på olika aspekter av icke-finansiell information ökat. Det finns en rad internationella ramar för information om sociala och miljömässiga hänsyn, bland annat redovisningsinitiativet (GRI, Global Reporting Initiative). |
| --- | --- |

5.3

Under det senaste årtiondet har fokus på olika aspekter av icke-finansiell information ökat. Det finns en rad internationella ramar för information om sociala och miljömässiga hänsyn, bland annat redovisningsinitiativet (GRI, Global Reporting Initiative).

| 5.4 | Frågan som uppstår är om en och samma rapport är tillräcklig för alla dessa berörda aktörer eller om en uppsättning rapporter krävs. Bör det finnas en mängd rapporter eller ett koncept med en enda uttömmande rapport – såsom t.ex. konceptet Core&More (21) som föreslogs av Europeiska revisorsförbundet (Federation of European Accountants, FEE) år 2015? |
| --- | --- |

5.4

Frågan som uppstår är om en och samma rapport är tillräcklig för alla dessa berörda aktörer eller om en uppsättning rapporter krävs. Bör det finnas en mängd rapporter eller ett koncept med en enda uttömmande rapport – såsom t.ex. konceptet Core&More (21) som föreslogs av Europeiska revisorsförbundet (Federation of European Accountants, FEE) år 2015?

| 5.5 | I diskussionen om framtida företagsrapportering bör man beakta skillnaderna när det gäller informationsbehov hos olika grupper av berörda aktörer, beroende på den rapporterande enhetens storlek och typ. |
| --- | --- |

5.5

I diskussionen om framtida företagsrapportering bör man beakta skillnaderna när det gäller informationsbehov hos olika grupper av berörda aktörer, beroende på den rapporterande enhetens storlek och typ.

| 5.6 | Såsom Europeiska ekonomiska och sociala kommittén påpekar i sitt yttrande om ”Redovisning av icke-finansiell information” uppmanas kommissionen att inleda eller underlätta en process som medger ett ”fleraktörsperspektiv” (22) i syfte att bättre definiera riktlinjer och referensstandarder som kan göra det lättare att göra jämförelser och på längre sikt uppnå harmonisering. |
| --- | --- |

5.6

Såsom Europeiska ekonomiska och sociala kommittén påpekar i sitt yttrande om ”Redovisning av icke-finansiell information” uppmanas kommissionen att inleda eller underlätta en process som medger ett ”fleraktörsperspektiv” (22) i syfte att bättre definiera riktlinjer och referensstandarder som kan göra det lättare att göra jämförelser och på längre sikt uppnå harmonisering.

| 5.6.1 | Kommittén har i detta avseende redan understrukit behovet av korrigeringsåtgärder för att förhindra att företagsvärden urvattnas på grund av ett kortsiktigt tänkande. I yttrandet om ”Arbetstagarnas medverkan” (23) framhålls också, för företagens långsiktiga utveckling, behovet av att man genom en bredare syn på företaget som ett hållbart företag (Sustainable Company) visar på möjligheter att via EU-politiken vända den nuvarande trenden där insyn i företaget ensidigt förbehålls aktieägarna. |
| --- | --- |

5.6.1

Kommittén har i detta avseende redan understrukit behovet av korrigeringsåtgärder för att förhindra att företagsvärden urvattnas på grund av ett kortsiktigt tänkande. I yttrandet om ”Arbetstagarnas medverkan” (23) framhålls också, för företagens långsiktiga utveckling, behovet av att man genom en bredare syn på företaget som ett hållbart företag (Sustainable Company) visar på möjligheter att via EU-politiken vända den nuvarande trenden där insyn i företaget ensidigt förbehålls aktieägarna.

| 5.7 | Även om framtiden för hållbart företagande kommer att vara starkt kopplad till den sociala miljön och respekt för konsumenter bör fokus hos alla ytterligare initiativ om redovisning av information ligga på berörda aktörers verkliga behov. |
| --- | --- |

5.7

Även om framtiden för hållbart företagande kommer att vara starkt kopplad till den sociala miljön och respekt för konsumenter bör fokus hos alla ytterligare initiativ om redovisning av information ligga på berörda aktörers verkliga behov.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  KOM(2011) 681 slutlig.

1

(2)  KOM(2010) 608 slutlig.

2

(3)  KOM(2011) 681 slutlig.

3

(4)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 77.

4

(5)  https://www.visioncritical.com/5-brands-employed-transparency-marketing-and-won/

5

(6)  A clear view of transparency and how it builds consumer trust, 2015 Consumer trust research, The Centre for Food Integrity.

6

A clear view of transparency and how it builds consumer trust, 2015 Consumer trust research

(7)  CorporateRegister.com.

7

(8)  COM(2013) 207 final.

8

(9)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 47.

9

(10)  Workshop med berörda aktörer, med anknytning till icke-bindande riktlinjer om redovisning av icke-finansiell information, den 27 september 2016 i Bryssel. Workshoppen anordnades av kommissionen/GD Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen.

10

(11)  COM(2014) 213 final.

11

(12)  EUT C 451, 16.12.2014, s. 87.

12

(13)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 17.

13

(14)  JOIN(2014) 8 final.

14

(15)  SWD(2015) 144 final.

15

(16)  COM(2016) 198 final.

16

(17)  EUT C 487, 28.12.2016, s. 62.

17

(18)  OECD:s riktlinjer för multinationella företag, ILO:s förklaring om principer för multinationella företag och socialpolitik.

18

(19)  KOM(2011) 681 slutlig.

19

(20)  KOM(2006) 136 slutlig.

20

(21)  The future for corporate reporting – creating the dynamic for change, FEE, oktober 2015.

21

The future for corporate reporting – creating the dynamic for change

(22)  EUT C 327, 12.11.2013, s. 47.

22

(23)  EUT C 161, 6.6.2013, s. 35.

23

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/21

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om De viktigaste underliggande faktorer som påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 075/04)

| Föredragande: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Föredragande:

Simo TIAINEN

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 24.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 188/2/8 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

24.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

188/2/8

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den gemensamma jordbrukspolitiken har i ett halvt sekel bidragit till att bygga upp EU. I dagsläget torde en återgång till de grundläggande beståndsdelarna utgöra ett tillfälle att skapa en ny långsiktig vision för den gemensamma jordbrukspolitiken att ge tydliga och konkreta riktlinjer inte bara till jordbrukare utan också till miljontals medborgare. Som kommittén konsekvent framhållit bör den framtida gemensamma jordbrukspolitiken försvara den europeiska jordbruksmodellen, som bygger på principerna om livsmedelssuveränitet, hållbarhet och anpassning till EU-medborgarnas verkliga behov, oavsett om de är jordbrukare, jordbruksanställda eller konsumenter. |
| --- | --- |

1.1

Den gemensamma jordbrukspolitiken har i ett halvt sekel bidragit till att bygga upp EU. I dagsläget torde en återgång till de grundläggande beståndsdelarna utgöra ett tillfälle att skapa en ny långsiktig vision för den gemensamma jordbrukspolitiken att ge tydliga och konkreta riktlinjer inte bara till jordbrukare utan också till miljontals medborgare. Som kommittén konsekvent framhållit bör den framtida gemensamma jordbrukspolitiken försvara den europeiska jordbruksmodellen, som bygger på principerna om livsmedelssuveränitet, hållbarhet och anpassning till EU-medborgarnas verkliga behov, oavsett om de är jordbrukare, jordbruksanställda eller konsumenter.

| 1.2 | EESK välkomnar de inledande diskussionerna och tankarna om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Även om målen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt fördraget – vilka har varit oförändrade sedan 1957 – och de nya utmaningar som måste hanteras aldrig har varit så viktiga som nu är det oerhört viktigt att göra en djupgående analys av den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken och resultatet av tidigare reformer. Syftet med detta yttrande är att lägga fram förslag och delta i diskussionerna om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid. |
| --- | --- |

1.2

EESK välkomnar de inledande diskussionerna och tankarna om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Även om målen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt fördraget – vilka har varit oförändrade sedan 1957 – och de nya utmaningar som måste hanteras aldrig har varit så viktiga som nu är det oerhört viktigt att göra en djupgående analys av den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken och resultatet av tidigare reformer. Syftet med detta yttrande är att lägga fram förslag och delta i diskussionerna om den gemensamma jordbrukspolitikens framtid.

| 1.3 | Mot bakgrund av den gemensamma jordbrukspolitikens komplexitet och svårigheterna i samband med genomförandet av den senaste reformen behöver jordbrukarna först och främst politisk stabilitet och en långsiktig vision för jordbrukspolitiken. Särskilt inom ramen för Lissabonfördraget kommer det oundvikligen att behövas flera år för att reflektera, enas om målsättningar, diskutera utmaningar och hitta lösningar. Därför bör EU-institutionerna snabbt komma överens om att förlänga perioden för den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken med minst två år. |
| --- | --- |

1.3

Mot bakgrund av den gemensamma jordbrukspolitikens komplexitet och svårigheterna i samband med genomförandet av den senaste reformen behöver jordbrukarna först och främst politisk stabilitet och en långsiktig vision för jordbrukspolitiken. Särskilt inom ramen för Lissabonfördraget kommer det oundvikligen att behövas flera år för att reflektera, enas om målsättningar, diskutera utmaningar och hitta lösningar. Därför bör EU-institutionerna snabbt komma överens om att förlänga perioden för den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken med minst två år.

| 1.4 | Startstödet till unga och nya jordbrukare, både kvinnor och män, bör förstärkas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, inte bara med särskilda verktyg utan genom verklig stabilitet i politiken. Jordbrukarna behöver mer stabilitet för att kunna investera för kommande årtionden och hantera utmaningen med generationsbyte. |
| --- | --- |

1.4

Startstödet till unga och nya jordbrukare, både kvinnor och män, bör förstärkas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, inte bara med särskilda verktyg utan genom verklig stabilitet i politiken. Jordbrukarna behöver mer stabilitet för att kunna investera för kommande årtionden och hantera utmaningen med generationsbyte.

| 1.5 | Den framtida gemensamma jordbrukspolitiken bör ta hänsyn till dels de olika jordbruksmodellerna och de regionala särdragen, dels de många skilda målen: ekonomiska, sociala och miljörelaterade. Egen livsmedelsproduktion och eget jordbruk är en viktig del av kulturen i alla länder i världen. En europeisk livsmedelspolitik bör bygga på hälsosamma livsmedel av hög kvalitet och skapa synergier med den gemensamma jordbrukspolitiken. En av de viktigaste principerna för den gemensamma jordbrukspolitiken bör vara att bevara ett levande och hållbart jordbruk i alla regioner i EU. |
| --- | --- |

1.5

Den framtida gemensamma jordbrukspolitiken bör ta hänsyn till dels de olika jordbruksmodellerna och de regionala särdragen, dels de många skilda målen: ekonomiska, sociala och miljörelaterade. Egen livsmedelsproduktion och eget jordbruk är en viktig del av kulturen i alla länder i världen. En europeisk livsmedelspolitik bör bygga på hälsosamma livsmedel av hög kvalitet och skapa synergier med den gemensamma jordbrukspolitiken. En av de viktigaste principerna för den gemensamma jordbrukspolitiken bör vara att bevara ett levande och hållbart jordbruk i alla regioner i EU.

| 1.6 | Förenkling bör vara den första grundläggande prioriteringen för nästa reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken måste bli smidigare, och man måste ta fram rimligare kontroll- och påföljdssystem. Det är av yttersta vikt att säkerställa snabb betalning till jordbrukarna. |
| --- | --- |

1.6

Förenkling bör vara den första grundläggande prioriteringen för nästa reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken måste bli smidigare, och man måste ta fram rimligare kontroll- och påföljdssystem. Det är av yttersta vikt att säkerställa snabb betalning till jordbrukarna.

| 1.7 | Med tanke på att den gemensamma jordbrukspolitiken är ett politikområde med direkta insatser på EU-nivå och att uppluckringen av gemenskapspreferensen leder till lägre producentpriser måste den framtida gemensamma jordbrukspolitiken kunna möta alla de utmaningar som den står inför, bl.a. marknadsturbulens. Det är därför nödvändigt att ge den politiska ramen en ny inriktning för att bemöta alla dessa nya utmaningar och tillhandahålla lämpliga verktyg på europeisk nivå. |
| --- | --- |

1.7

Med tanke på att den gemensamma jordbrukspolitiken är ett politikområde med direkta insatser på EU-nivå och att uppluckringen av gemenskapspreferensen leder till lägre producentpriser måste den framtida gemensamma jordbrukspolitiken kunna möta alla de utmaningar som den står inför, bl.a. marknadsturbulens. Det är därför nödvändigt att ge den politiska ramen en ny inriktning för att bemöta alla dessa nya utmaningar och tillhandahålla lämpliga verktyg på europeisk nivå.

| 1.8 | Under 2017 kommer Europeiska kommissionen att gå vidare med sitt arbete och föra brett upplagda samråd om förenkling och modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är viktigt att det europeiska civila samhället spelar en aktiv roll i denna process. EESK bör inrätta en studiegrupp för att följa och bidra till denna process. |
| --- | --- |

1.8

Under 2017 kommer Europeiska kommissionen att gå vidare med sitt arbete och föra brett upplagda samråd om förenkling och modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är viktigt att det europeiska civila samhället spelar en aktiv roll i denna process. EESK bör inrätta en studiegrupp för att följa och bidra till denna process.

2.   Inledning

| 2.1 | Jordbruket är av central betydelse för framtidens strategiska, ekonomiska, miljörelaterade och sociala utmaningar. Den gemensamma jordbrukspolitiken har varit en framgångssaga för Europa, främst eftersom de europeiska konsumenterna har kunnat dra nytta av säkrare livsmedel och sjunkande priser under de senaste årtiondena. Dock står vi på vissa områden inför problem knutna till den biologiska mångfalden, miljön och landskapen, och dessa måste åtgärdas. Produktion av högkvalitativa livsmedel genom hållbart jordbruk är det viktigaste målet för allmänheten och konsumenterna. För att uppfylla dessa förväntningar behövs det en gemensam jordbrukspolitik för att garantera hälsosamma och säkra livsmedel, hög kvalitet till ett rimligt pris, miljöskydd, naturvård och en dynamisk ekonomi på landsbygden. |
| --- | --- |

2.1

Jordbruket är av central betydelse för framtidens strategiska, ekonomiska, miljörelaterade och sociala utmaningar. Den gemensamma jordbrukspolitiken har varit en framgångssaga för Europa, främst eftersom de europeiska konsumenterna har kunnat dra nytta av säkrare livsmedel och sjunkande priser under de senaste årtiondena. Dock står vi på vissa områden inför problem knutna till den biologiska mångfalden, miljön och landskapen, och dessa måste åtgärdas. Produktion av högkvalitativa livsmedel genom hållbart jordbruk är det viktigaste målet för allmänheten och konsumenterna. För att uppfylla dessa förväntningar behövs det en gemensam jordbrukspolitik för att garantera hälsosamma och säkra livsmedel, hög kvalitet till ett rimligt pris, miljöskydd, naturvård och en dynamisk ekonomi på landsbygden.

| 2.2 | När jordbrukare producerar livsmedel i vårt marknadsorienterade samhälle och därmed tryggar livsmedelsförsörjningen, påverkar de också tillgången till och kvaliteten på vatten samt luft- och markkvaliteten, eller naturen som helhet, samtidigt som de skapar sysselsättning på landsbygden och bevarar landsbygden. Många av dessa biprodukter bör betraktas som kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

2.2

När jordbrukare producerar livsmedel i vårt marknadsorienterade samhälle och därmed tryggar livsmedelsförsörjningen, påverkar de också tillgången till och kvaliteten på vatten samt luft- och markkvaliteten, eller naturen som helhet, samtidigt som de skapar sysselsättning på landsbygden och bevarar landsbygden. Många av dessa biprodukter bör betraktas som kollektiva nyttigheter.

| 2.3 | Jordbruk och skogsbruk är nära sammankopplade, eftersom de står för en stor del av markanvändningen i EU. Därför deltar skogsbruket ofta i tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

2.3

Jordbruk och skogsbruk är nära sammankopplade, eftersom de står för en stor del av markanvändningen i EU. Därför deltar skogsbruket ofta i tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter.

| 2.4 | De faktorer som påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 är först och främst de utmaningar jordbruket står inför, men också det faktum att det är en europeisk fråga, med en egen reformprocess och tillgängliga budgetmedel samt framför allt en tydlig vision för de kommande årtiondena. |
| --- | --- |

2.4

De faktorer som påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 är först och främst de utmaningar jordbruket står inför, men också det faktum att det är en europeisk fråga, med en egen reformprocess och tillgängliga budgetmedel samt framför allt en tydlig vision för de kommande årtiondena.

| 2.5 | Den gemensamma jordbrukspolitiken har alltid varit ett av de viktigaste politikområdena i EU. Den gemensamma jordbrukspolitiken är generellt sett av intresse för det europeiska civila samhället. Det är därför viktigt för EESK att vara proaktiv i förberedelserna för nästa reform av GJP som avser perioden efter 2020. |
| --- | --- |

2.5

Den gemensamma jordbrukspolitiken har alltid varit ett av de viktigaste politikområdena i EU. Den gemensamma jordbrukspolitiken är generellt sett av intresse för det europeiska civila samhället. Det är därför viktigt för EESK att vara proaktiv i förberedelserna för nästa reform av GJP som avser perioden efter 2020.

3.   Jordbruket står inför stora utmaningar

Utmaningen att säkra livsmedelstryggheten

| 3.1 | Med tanke på de förväntade globala demografiska trenderna kommer det att finnas omkring 9 miljarder människor att mätta år 2050. I takt med förbättringen av levnadsstandarden i flera regioner i världen kan man konstatera en ökad efterfrågan på livsmedel och en övergång till en kost som innehåller mer animaliska produkter. Denna utveckling kommer att leda till en fördubbling av efterfrågan på livsmedel fram till 2050. EU måste ta sitt ansvar för livsmedelstryggheten i världen, men exporten av europeiska jordbruksprodukter löser inte problemet med svält i världen. Det är värt att notera att livsmedelstrygghet bör baseras på hållbara lokala livsmedelssystem. Varje nation måste ansvara för sin egen livsmedelstrygghet, vilket även rekommenderas av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation. EESK anser att EU måste fokusera på kunskapsöverföring och erfarenhetsutbyte om hur man i andra delar av världen lokalt kan producera mer och bättre livsmedel på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

3.1

Med tanke på de förväntade globala demografiska trenderna kommer det att finnas omkring 9 miljarder människor att mätta år 2050. I takt med förbättringen av levnadsstandarden i flera regioner i världen kan man konstatera en ökad efterfrågan på livsmedel och en övergång till en kost som innehåller mer animaliska produkter. Denna utveckling kommer att leda till en fördubbling av efterfrågan på livsmedel fram till 2050. EU måste ta sitt ansvar för livsmedelstryggheten i världen, men exporten av europeiska jordbruksprodukter löser inte problemet med svält i världen. Det är värt att notera att livsmedelstrygghet bör baseras på hållbara lokala livsmedelssystem. Varje nation måste ansvara för sin egen livsmedelstrygghet, vilket även rekommenderas av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation. EESK anser att EU måste fokusera på kunskapsöverföring och erfarenhetsutbyte om hur man i andra delar av världen lokalt kan producera mer och bättre livsmedel på ett hållbart sätt.

| 3.2 | Samtidigt förväntas efterfrågan på livsmedel i EU att förbli ganska stabil men varierande när det gäller kvalitet, hälsa, etik, ursprung, etc. |
| --- | --- |

3.2

Samtidigt förväntas efterfrågan på livsmedel i EU att förbli ganska stabil men varierande när det gäller kvalitet, hälsa, etik, ursprung, etc.

Miljöutmaningar

| 3.3 | Jordbruk och miljö är mycket nära sammankopplade på många sätt i alla regioner. Jord- och skogsbruk är oundgängligt för bevarande av naturen och den biologiska mångfalden, vattenkvaliteten, markkvaliteten och minskningen av föroreningar. |
| --- | --- |

3.3

Jordbruk och miljö är mycket nära sammankopplade på många sätt i alla regioner. Jord- och skogsbruk är oundgängligt för bevarande av naturen och den biologiska mångfalden, vattenkvaliteten, markkvaliteten och minskningen av föroreningar.

Energiutmaningen

| 3.4 | EU:s ram för klimat- och energipolitiken har målet att öka andelen förnybar energi till minst 27 % av energiförbrukningen senast 2030. Denna andel ska öka i framtiden. Jordbruk och skogsbruk kan tillhandahålla biomassa för att nå detta mål inom en ekonomi med miljömässigt hållbar tillväxt. De måste också förbättra sin energieffektivitet. |
| --- | --- |

3.4

EU:s ram för klimat- och energipolitiken har målet att öka andelen förnybar energi till minst 27 % av energiförbrukningen senast 2030. Denna andel ska öka i framtiden. Jordbruk och skogsbruk kan tillhandahålla biomassa för att nå detta mål inom en ekonomi med miljömässigt hållbar tillväxt. De måste också förbättra sin energieffektivitet.

Klimatförändringarna: anpassnings- och begränsningsåtgärder

| 3.5 | Den 20 juli 2016 lade kommissionen fram ett paket med lagstiftningsförslag med detaljerade bestämmelser om EU:s klimat- och energipolitiska ramar fram till 2030. Detta kommer att utgöra EU:s insatser för att begränsa klimatförändringarna i enlighet med COP21-avtalet från december 2015. Jordbruk och skogsbruk är en del av lösningen för att minska utsläppen och lagra kol i jord och trä. För att möta utmaningen med en tryggad livsmedelsförsörjning och för att mildra klimatförändringarna kommer grön tillväxt, ett agroekologiskt förhållningssätt och en hållbar intensifiering inom en effektiv jordbruksproduktion att krävas. Anpassning till klimatförändringarna kommer dessutom att bli avgörande för framtida jordbruk. |
| --- | --- |

3.5

Den 20 juli 2016 lade kommissionen fram ett paket med lagstiftningsförslag med detaljerade bestämmelser om EU:s klimat- och energipolitiska ramar fram till 2030. Detta kommer att utgöra EU:s insatser för att begränsa klimatförändringarna i enlighet med COP21-avtalet från december 2015. Jordbruk och skogsbruk är en del av lösningen för att minska utsläppen och lagra kol i jord och trä. För att möta utmaningen med en tryggad livsmedelsförsörjning och för att mildra klimatförändringarna kommer grön tillväxt, ett agroekologiskt förhållningssätt och en hållbar intensifiering inom en effektiv jordbruksproduktion att krävas. Anpassning till klimatförändringarna kommer dessutom att bli avgörande för framtida jordbruk.

En balanserad landsbygdsutveckling

| 3.6 | Jordbruk och skogsbruk samt alla former av tillhörande bioekonomi är grundläggande för att bevara landsbygdens dynamik och stärka en balanserad landsbygdsutveckling. De är viktiga när det gäller sysselsättning, kultur, territoriell sammanhållning och turism i landsbygdsområden i hela EU. Avfolkning och en åldrande befolkning i många avlägset belägna områden, bergsområden eller mindre gynnade områden är fortfarande den dominerande demografiska trenden. Offentlig politik, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken, bör syfta till att behålla jordbruket och stödja producenterna i hela EU, även i regioner med särskilda svårigheter. Gårdsstöd i områden med naturbetingade handikapp är ofta avgörande för landsbygdens utveckling. Jordbruk i sådana områden skulle annars inte vara bärkraftigt. |
| --- | --- |

3.6

Jordbruk och skogsbruk samt alla former av tillhörande bioekonomi är grundläggande för att bevara landsbygdens dynamik och stärka en balanserad landsbygdsutveckling. De är viktiga när det gäller sysselsättning, kultur, territoriell sammanhållning och turism i landsbygdsområden i hela EU. Avfolkning och en åldrande befolkning i många avlägset belägna områden, bergsområden eller mindre gynnade områden är fortfarande den dominerande demografiska trenden. Offentlig politik, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken, bör syfta till att behålla jordbruket och stödja producenterna i hela EU, även i regioner med särskilda svårigheter. Gårdsstöd i områden med naturbetingade handikapp är ofta avgörande för landsbygdens utveckling. Jordbruk i sådana områden skulle annars inte vara bärkraftigt.

| 3.7 | Synergier mellan de två pelarna i den gemensamma jordbrukspolitiken är viktiga och bör stärkas. Den senaste reformen stärker kopplingen och samstämmigheten mellan alla ESI-fonder, och detta bör fortsätta. |
| --- | --- |

3.7

Synergier mellan de två pelarna i den gemensamma jordbrukspolitiken är viktiga och bör stärkas. Den senaste reformen stärker kopplingen och samstämmigheten mellan alla ESI-fonder, och detta bör fortsätta.

| 3.8 | EESK stöder en utökad och obligatorisk användning av lokalt ledd utveckling inom ramen för alla europeiska struktur- och investeringsfonder för en balanserad landsbygdsutveckling. Användningen av lokala aktionsgrupper som lokala partnerskap, där jordbrukarna deltar, för att identifiera och finansiera lokala projekt inverkar positivt på befolkningens livskvalitet. Detta skulle på ett effektiv sätt förebygga avfolkningen och befolkningens åldrande i EU:s landsbygdsområden. |
| --- | --- |

3.8

EESK stöder en utökad och obligatorisk användning av lokalt ledd utveckling inom ramen för alla europeiska struktur- och investeringsfonder för en balanserad landsbygdsutveckling. Användningen av lokala aktionsgrupper som lokala partnerskap, där jordbrukarna deltar, för att identifiera och finansiera lokala projekt inverkar positivt på befolkningens livskvalitet. Detta skulle på ett effektiv sätt förebygga avfolkningen och befolkningens åldrande i EU:s landsbygdsområden.

| 3.9 | För att bibehålla jordbruket är generationsskiften en nyckelfråga och startstöd till unga och/eller nya jordbrukare, både kvinnor och män, bör förstärkas med hjälp av alla tillgängliga verktyg. Kopplat stöd är också en nödvändighet för de sektorer och regioner där vissa typer av jordbruk eller vissa jordbrukssektorer är särskilt viktiga av ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör också ha en klar inriktning på att främja aktiva jordbrukare och produktion. |
| --- | --- |

3.9

För att bibehålla jordbruket är generationsskiften en nyckelfråga och startstöd till unga och/eller nya jordbrukare, både kvinnor och män, bör förstärkas med hjälp av alla tillgängliga verktyg. Kopplat stöd är också en nödvändighet för de sektorer och regioner där vissa typer av jordbruk eller vissa jordbrukssektorer är särskilt viktiga av ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör också ha en klar inriktning på att främja aktiva jordbrukare och produktion.

Pris- och inkomstvolatilitet

| 3.10 | Jordbruket är en speciell ekonomisk verksamhet som inte följer de normala ekonomiska lagarna. I en marknadsekonomi uppstår variationer i priser och inkomster till följd av förändringar av tillgång och efterfrågan. Att livsmedel är en grundläggande nödvändighet innebär dock att det per definition saknar priselasticitet. Utbudet av livsmedel kan inte heller snabbt reagera på prisförändringar. Därför kräver oväntade förändringar i produktionsvolymen ofta längre tid och stora prisförändringar för att återställa jämvikten på marknaden. Av dessa anledningar betraktas jordbruksmarknaderna som mycket instabila. Andra innovativa marknadsmekanismer skulle också kunna prövas. |
| --- | --- |

3.10

Jordbruket är en speciell ekonomisk verksamhet som inte följer de normala ekonomiska lagarna. I en marknadsekonomi uppstår variationer i priser och inkomster till följd av förändringar av tillgång och efterfrågan. Att livsmedel är en grundläggande nödvändighet innebär dock att det per definition saknar priselasticitet. Utbudet av livsmedel kan inte heller snabbt reagera på prisförändringar. Därför kräver oväntade förändringar i produktionsvolymen ofta längre tid och stora prisförändringar för att återställa jämvikten på marknaden. Av dessa anledningar betraktas jordbruksmarknaderna som mycket instabila. Andra innovativa marknadsmekanismer skulle också kunna prövas.

Konsumenternas efterfrågan

| 3.11 | Konsumenterna kräver säkra, hållbara och näringsrika livsmedel av god kvalitet. De vill också ha livsmedel till rimliga priser, och detta har förstärkts genom den ekonomiska krisen. Många konsumenter värdesätter spårbarhet och lokalt producerade livsmedel. Den särskilda Eurobarometerundersökningen 410 visar att en stor majoritet av de tillfrågade i alla medlemsstater anser att det är nödvändigt att veta köttets ursprung. Det åligger alla parter i livsmedelskedjan att anta denna utmaning. |
| --- | --- |

3.11

Konsumenterna kräver säkra, hållbara och näringsrika livsmedel av god kvalitet. De vill också ha livsmedel till rimliga priser, och detta har förstärkts genom den ekonomiska krisen. Många konsumenter värdesätter spårbarhet och lokalt producerade livsmedel. Den särskilda Eurobarometerundersökningen 410 visar att en stor majoritet av de tillfrågade i alla medlemsstater anser att det är nödvändigt att veta köttets ursprung. Det åligger alla parter i livsmedelskedjan att anta denna utmaning.

Hållbar utveckling

| 3.12 | Den kommande gemensamma jordbrukspolitiken bör precis som annan EU-politik vara förenlig med målen för hållbar utveckling. Den gemensamma jordbrukspolitiken har betydelse för ett stort antal mål, men det viktigaste är mål 2, ”avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning, uppnå en bättre kosthållning och främja ett hållbart jordbruk”. |
| --- | --- |

3.12

Den kommande gemensamma jordbrukspolitiken bör precis som annan EU-politik vara förenlig med målen för hållbar utveckling. Den gemensamma jordbrukspolitiken har betydelse för ett stort antal mål, men det viktigaste är mål 2, ”avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning, uppnå en bättre kosthållning och främja ett hållbart jordbruk”.

Osäkerheter i den internationella handeln

| 3.13 | Den internationella handelns roll kommer oundvikligen att öka i framtiden. Icke desto mindre har det nyligen införda ryska embargot mot livsmedel från EU lett till stora osäkerheter när det gäller den internationella handeln. Det ryska embargot har satt enorm press på EU:s jordbruksmarknader, särskilt i vissa medlemsstater. Att bekämpa utmaningar med koppling till osäkerheter inom den internationella handeln kommer att vara avgörande för jordbrukets framtid. |
| --- | --- |

3.13

Den internationella handelns roll kommer oundvikligen att öka i framtiden. Icke desto mindre har det nyligen införda ryska embargot mot livsmedel från EU lett till stora osäkerheter när det gäller den internationella handeln. Det ryska embargot har satt enorm press på EU:s jordbruksmarknader, särskilt i vissa medlemsstater. Att bekämpa utmaningar med koppling till osäkerheter inom den internationella handeln kommer att vara avgörande för jordbrukets framtid.

Förskjutning av förhandlingsstyrkan i livsmedelskedjan

| 3.14 | De senaste åren har det skett en förskjutning av förhandlingsstyrkan i livsmedelskedjan, oftast till fördel för detaljhandeln och vissa transnationella företag och till nackdel för leverantörerna, framför allt jordbrukarna. Den framtida gemensamma jordbrukspolitiken bör stärka jordbrukarnas förhandlingsstyrka. |
| --- | --- |

3.14

De senaste åren har det skett en förskjutning av förhandlingsstyrkan i livsmedelskedjan, oftast till fördel för detaljhandeln och vissa transnationella företag och till nackdel för leverantörerna, framför allt jordbrukarna. Den framtida gemensamma jordbrukspolitiken bör stärka jordbrukarnas förhandlingsstyrka.

4.   Jordbruket i EU är en europeisk fråga

| 4.1 | Jordbruket är en avgörande fråga för EU. Målen för den gemensamma jordbrukspolitiken fastställdes 1957 i det ursprungliga Romfördraget. De gäller fortfarande. Nya utmaningar, t.ex. miljöaspekter, landsbygdsutvecklingsfrågor samt kvalitets- och hälsofrågor liksom frågor om hungersnöden i världen, har tillkommit, men än så länge har fördragen inte anpassats. |
| --- | --- |

4.1

Jordbruket är en avgörande fråga för EU. Målen för den gemensamma jordbrukspolitiken fastställdes 1957 i det ursprungliga Romfördraget. De gäller fortfarande. Nya utmaningar, t.ex. miljöaspekter, landsbygdsutvecklingsfrågor samt kvalitets- och hälsofrågor liksom frågor om hungersnöden i världen, har tillkommit, men än så länge har fördragen inte anpassats.

| 4.2 | Den gemensamma jordbrukspolitiken är en grundläggande europeisk och integrerad politik, som blir allt mer sammankopplad med andra politikområden som sysselsättning, miljö, klimat, konkurrens, budget, handel och forskning med ett specifikt europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

4.2

Den gemensamma jordbrukspolitiken är en grundläggande europeisk och integrerad politik, som blir allt mer sammankopplad med andra politikområden som sysselsättning, miljö, klimat, konkurrens, budget, handel och forskning med ett specifikt europeiskt mervärde.

| 4.3 | Den gemensamma jordbrukspolitiken är en förutsättning för att uppnå en inre marknad inom livsmedelssektorn i EU. Den europeiska livsmedelsindustrin är den största industrisektorn i EU och tillhandahåller mer än fem miljoner arbetstillfällen. |
| --- | --- |

4.3

Den gemensamma jordbrukspolitiken är en förutsättning för att uppnå en inre marknad inom livsmedelssektorn i EU. Den europeiska livsmedelsindustrin är den största industrisektorn i EU och tillhandahåller mer än fem miljoner arbetstillfällen.

Förberedelse inför nästa reform av den gemensamma jordbrukspolitiken

| 4.4 | Komplexitet och subsidiaritet är nyckelord när det gäller anpassning till alla sektorer och territorier. Dessa aspekter har stärkts i och med den senaste reformen. Att förbereda och förhandla fram gemensamma bestämmelser enligt Lissabonfördraget, med deltagande av 28 medlemsstater och Europaparlamentet, har varit en särskilt svår uppgift. |
| --- | --- |

4.4

Komplexitet och subsidiaritet är nyckelord när det gäller anpassning till alla sektorer och territorier. Dessa aspekter har stärkts i och med den senaste reformen. Att förbereda och förhandla fram gemensamma bestämmelser enligt Lissabonfördraget, med deltagande av 28 medlemsstater och Europaparlamentet, har varit en särskilt svår uppgift.

| 4.5 | Bedömningar av pågående politiska åtgärder har ännu inte har genomförts. Utvärderingen av genomförandet av det första året med miljöanpassningskraven (förgröning) pågår fortfarande. Detsamma gäller för områden med ekologiskt fokus. Det är viktigt att inte på ett förhastat sätt inleda ännu en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken utan en tydlig och noggrann bedömning av den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken, för att fastställa i vilken utsträckning de politiska åtgärderna har uppnått sina politiska mål. Detta kräver en ordentlig bedömning, särskilt för åtgärder där det behövs mer tid för att se resultat, t.ex. när det gäller förgröningsskyldigheterna. |
| --- | --- |

4.5

Bedömningar av pågående politiska åtgärder har ännu inte har genomförts. Utvärderingen av genomförandet av det första året med miljöanpassningskraven (förgröning) pågår fortfarande. Detsamma gäller för områden med ekologiskt fokus. Det är viktigt att inte på ett förhastat sätt inleda ännu en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken utan en tydlig och noggrann bedömning av den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken, för att fastställa i vilken utsträckning de politiska åtgärderna har uppnått sina politiska mål. Detta kräver en ordentlig bedömning, särskilt för åtgärder där det behövs mer tid för att se resultat, t.ex. när det gäller förgröningsskyldigheterna.

| 4.6 | Med tanke på att den senaste reformen inleddes 2010 och började genomföras 2015 tog det fem år att slutföra reformen. Under kommissionens och parlamentets nuvarande mandatperiod kommer man inte att hinna slutföra nästa reform av den gemensamma jordbrukspolitiken för ett eventuellt genomförande under 2021. Därför behövs en övergångsperiod för att fortsätta den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken under en tillräckligt lång tidsperiod efter 2020. |
| --- | --- |

4.6

Med tanke på att den senaste reformen inleddes 2010 och började genomföras 2015 tog det fem år att slutföra reformen. Under kommissionens och parlamentets nuvarande mandatperiod kommer man inte att hinna slutföra nästa reform av den gemensamma jordbrukspolitiken för ett eventuellt genomförande under 2021. Därför behövs en övergångsperiod för att fortsätta den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken under en tillräckligt lång tidsperiod efter 2020.

Subsidiaritet och europeiskt mervärde

| 4.7 | Den gemensamma jordbrukspolitiken har sedan 1962 byggt på tre grundläggande principer: en enhetlig marknad, gemenskapspreferens och ekonomisk solidaritet. Den inre marknaden är ett faktum i dag, men gemenskapspreferens och ekonomisk solidaritet måste bekräftats på nytt på politisk nivå. |
| --- | --- |

4.7

Den gemensamma jordbrukspolitiken har sedan 1962 byggt på tre grundläggande principer: en enhetlig marknad, gemenskapspreferens och ekonomisk solidaritet. Den inre marknaden är ett faktum i dag, men gemenskapspreferens och ekonomisk solidaritet måste bekräftats på nytt på politisk nivå.

| 4.8 | I och med globaliseringen använder Förenta staterna finansiellt stöd för att främja sitt jordbruk genom konsumenter med matkupongsprogrammet och ”Buy American Act”. Europeiska unionen bör vidta motsvarande åtgärder och skulle kunna lyfta fram den strategiska betydelsen av europeisk preferens genom en ”Buy European Act”. |
| --- | --- |

4.8

I och med globaliseringen använder Förenta staterna finansiellt stöd för att främja sitt jordbruk genom konsumenter med matkupongsprogrammet och ”Buy American Act”. Europeiska unionen bör vidta motsvarande åtgärder och skulle kunna lyfta fram den strategiska betydelsen av europeisk preferens genom en ”Buy European Act”.

5.   Allmänna kommentarer

Brexit

| 5.1 | Brexit kommer att få stora konsekvenser för EU, särskilt när det gäller den inre marknaden och internationell handel, och därmed den gemensamma jordbrukspolitikens framtid. Om Storbritannien skulle lämna EU:s tullunion bör de nuvarande handelsflödena användas under Brexit-förhandlingarna för att dela upp WTO-kvoterna för EU-28 mellan Storbritannien och det nya EU. |
| --- | --- |

5.1

Brexit kommer att få stora konsekvenser för EU, särskilt när det gäller den inre marknaden och internationell handel, och därmed den gemensamma jordbrukspolitikens framtid. Om Storbritannien skulle lämna EU:s tullunion bör de nuvarande handelsflödena användas under Brexit-förhandlingarna för att dela upp WTO-kvoterna för EU-28 mellan Storbritannien och det nya EU.

Konkurrenskraft, produktivitet och hållbarhet

| 5.2 | Sedan 1992 års reform har konkurrenskraft blivit den främsta prioriteringen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom införandet av direktstöd. För att driva arbetet med konkurrenskraft, produktivitet och hållbarhet vidare behövs emellertid nya incitament för att fokusera på att främja innovation (utveckling, spridning och användning av ny teknik). |
| --- | --- |

5.2

Sedan 1992 års reform har konkurrenskraft blivit den främsta prioriteringen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom införandet av direktstöd. För att driva arbetet med konkurrenskraft, produktivitet och hållbarhet vidare behövs emellertid nya incitament för att fokusera på att främja innovation (utveckling, spridning och användning av ny teknik).

| 5.3 | Jordbruket kräver stora investeringar som skulle vara möjliga om den förväntade inkomsten är tillräcklig och ekonomiska risker kan hanteras. Att stödja jordbruksinkomsterna med direktstöd är, i dagsläget, en nödvändighet. |
| --- | --- |

5.3

Jordbruket kräver stora investeringar som skulle vara möjliga om den förväntade inkomsten är tillräcklig och ekonomiska risker kan hanteras. Att stödja jordbruksinkomsterna med direktstöd är, i dagsläget, en nödvändighet.

Hantering av risker och kriser inom jordbruket

| 5.4 | EU-producenterna är inte längre isolerade från världsmarknaden och dess högre prisvolatilitet. Jordbruket är dessutom utsatt för extrema naturfenomen och fler hälsoproblem på grund av ökad rörlighet för varor och personer (pandemier) med betydande förluster för produktionen. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör tillhandahålla särskilda verktyg som ger jordbruksnäringen möjlighet att begränsa och hantera dessa risker. |
| --- | --- |

5.4

EU-producenterna är inte längre isolerade från världsmarknaden och dess högre prisvolatilitet. Jordbruket är dessutom utsatt för extrema naturfenomen och fler hälsoproblem på grund av ökad rörlighet för varor och personer (pandemier) med betydande förluster för produktionen. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör tillhandahålla särskilda verktyg som ger jordbruksnäringen möjlighet att begränsa och hantera dessa risker.

| 5.5 | Den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken omfattar vissa verktyg för riskhantering. Interventionspris, privat lagring, marknadsföring eller terminsmarknader samt verktyg som erbjuds genom den samlade marknadsordningen bör behållas eller utvecklas. |
| --- | --- |

5.5

Den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken omfattar vissa verktyg för riskhantering. Interventionspris, privat lagring, marknadsföring eller terminsmarknader samt verktyg som erbjuds genom den samlade marknadsordningen bör behållas eller utvecklas.

| 5.6 | Det finns dock ett tydligt behov av att utveckla nya verktyg:






  — | Mekanismerna för marknadsbevakning måste vidareutvecklas. Kommissionen bör fastställa olika krisnivåer för att kunna agera mer effektivt för att förebygga dem. Bättre insyn i marknaden när det gäller produktionsvolym och priser är av avgörande betydelse för en välfungerande leveranskedja. |
| --- | --- | --- |

5.6

Det finns dock ett tydligt behov av att utveckla nya verktyg:

—

Mekanismerna för marknadsbevakning måste vidareutvecklas. Kommissionen bör fastställa olika krisnivåer för att kunna agera mer effektivt för att förebygga dem. Bättre insyn i marknaden när det gäller produktionsvolym och priser är av avgörande betydelse för en välfungerande leveranskedja.

| — | Man bör experimentera med ömsesidiga fondsystem eller försäkringssystem (grödor, omsättning eller inkomst) för att undersöka huruvida försäkringsbolag eller andra organ kan tillhandahålla effektiva alternativ. Vi noterar att det med den senaste amerikanska jordbrukslagen (Farm Bill) infördes en möjlighet att använda försäkringssystem, men att ingen av våra handelspartner använder den gröna boxen för att anmäla sådana försäkringsverktyg till WTO. Under inga omständigheter får eventuella insatser i den riktningen öka konkurrenssnedvridningen mellan producenter. Man bör också fastställa kostnaden för denna ordning. |
| --- | --- |

—

Man bör experimentera med ömsesidiga fondsystem eller försäkringssystem (grödor, omsättning eller inkomst) för att undersöka huruvida försäkringsbolag eller andra organ kan tillhandahålla effektiva alternativ. Vi noterar att det med den senaste amerikanska jordbrukslagen (Farm Bill) infördes en möjlighet att använda försäkringssystem, men att ingen av våra handelspartner använder den gröna boxen för att anmäla sådana försäkringsverktyg till WTO. Under inga omständigheter får eventuella insatser i den riktningen öka konkurrenssnedvridningen mellan producenter. Man bör också fastställa kostnaden för denna ordning.

Den gemensamma jordbrukspolitikens miljödimension

| 5.7 | Miljöhänsyn är helt klart en prioritering inom jordbruket. Som ett resultat av detta införde man förgröning vid den senaste reformen. Politiker lyfter ofta fram denna viktiga utveckling av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den gemensamma jordbrukspolitikens miljödimension är både global och komplex, eftersom jordbruket påverkar mark, vatten, biologisk mångfald, skogsbruk och koldioxidutsläpp. En effektivare politik bör vara mer begriplig, genomförbar och enklare för jordbrukare. |
| --- | --- |

5.7

Miljöhänsyn är helt klart en prioritering inom jordbruket. Som ett resultat av detta införde man förgröning vid den senaste reformen. Politiker lyfter ofta fram denna viktiga utveckling av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den gemensamma jordbrukspolitikens miljödimension är både global och komplex, eftersom jordbruket påverkar mark, vatten, biologisk mångfald, skogsbruk och koldioxidutsläpp. En effektivare politik bör vara mer begriplig, genomförbar och enklare för jordbrukare.

| 5.8 | Det behövs stöd som kompenserar jordbrukare för att de tillhandahåller kollektiva nyttigheter (i synnerhet ekosystemtjänster). |
| --- | --- |

5.8

Det behövs stöd som kompenserar jordbrukare för att de tillhandahåller kollektiva nyttigheter (i synnerhet ekosystemtjänster).

En gemensam livsmedelspolitik

| 5.9 | I synnerhet det nederländska ordförandeskapet har förespråkat idén om en gemensam livsmedelspolitik. Med den nya gemensamma jordbrukspolitiken erkänner EU att det europeiska jordbruket måste uppnå en högre grad av hållbar produktion av säkra livsmedel av hög kvalitet. Den gemensamma jordbrukspolitiken främjar program för frukt och mjölk i skolan för skolbarn som syftar till att uppmuntra goda kostvanor från tidig ålder. Den främjar också ekologisk produktion genom att säkerställa ett medvetet val med tydliga märkningsregler och särskilda stödordningar inom ramen för landsbygdsutvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

5.9

I synnerhet det nederländska ordförandeskapet har förespråkat idén om en gemensam livsmedelspolitik. Med den nya gemensamma jordbrukspolitiken erkänner EU att det europeiska jordbruket måste uppnå en högre grad av hållbar produktion av säkra livsmedel av hög kvalitet. Den gemensamma jordbrukspolitiken främjar program för frukt och mjölk i skolan för skolbarn som syftar till att uppmuntra goda kostvanor från tidig ålder. Den främjar också ekologisk produktion genom att säkerställa ett medvetet val med tydliga märkningsregler och särskilda stödordningar inom ramen för landsbygdsutvecklingspolitiken.

| 5.10 | För närvarande är främjande av folkhälsan samt en hälsosam kosthållning och livsstil en nationell befogenhet. Europeiska unionen måste dock trygga tillgången till hälsosamma livsmedel av hög kvalitet för alla EU-medborgare genom hållbara livsmedelssystem. Medan EU:s åtgärder syftar till att komplettera och samordna de nationella insatserna bör ytterligare synergier utvecklas mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och en framtida europeisk livsmedelspolitik. |
| --- | --- |

5.10

För närvarande är främjande av folkhälsan samt en hälsosam kosthållning och livsstil en nationell befogenhet. Europeiska unionen måste dock trygga tillgången till hälsosamma livsmedel av hög kvalitet för alla EU-medborgare genom hållbara livsmedelssystem. Medan EU:s åtgärder syftar till att komplettera och samordna de nationella insatserna bör ytterligare synergier utvecklas mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och en framtida europeisk livsmedelspolitik.

| 5.11 | Med hänsyn till allmänhetens förväntningar och konsumenternas efterfrågan bör man göra en särskild insats för att utveckla lokala livsmedelssystem och således korta leveranskedjor, särskilt i storkök. |
| --- | --- |

5.11

Med hänsyn till allmänhetens förväntningar och konsumenternas efterfrågan bör man göra en särskild insats för att utveckla lokala livsmedelssystem och således korta leveranskedjor, särskilt i storkök.

Klimatpolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken

| 5.12 | Sedan 1990 har jordbrukets miljöpåverkan minskat. Det finns dock fortfarande ett behov att minska jordbrukets utsläpp fram till 2030. Detta måste ske i enlighet med den europeiska modellen för jordbruket och med en kostnadseffektiv politik för minskade utsläpp. Det finns potential att öka kolhalten i marken och att ersätta fossil energi och petrokemiska produkter med jord- och skogsbruksprodukter. |
| --- | --- |

5.12

Sedan 1990 har jordbrukets miljöpåverkan minskat. Det finns dock fortfarande ett behov att minska jordbrukets utsläpp fram till 2030. Detta måste ske i enlighet med den europeiska modellen för jordbruket och med en kostnadseffektiv politik för minskade utsläpp. Det finns potential att öka kolhalten i marken och att ersätta fossil energi och petrokemiska produkter med jord- och skogsbruksprodukter.

| 5.13 | De olika målen för jordbruks- och markanvändningssektorn, som har en lägre begränsningspotential, bör erkännas, liksom behovet av att säkerställa överensstämmelse mellan EU:s mål för livsmedelstrygghet och klimatpolitiken (1). |
| --- | --- |

5.13

De olika målen för jordbruks- och markanvändningssektorn, som har en lägre begränsningspotential, bör erkännas, liksom behovet av att säkerställa överensstämmelse mellan EU:s mål för livsmedelstrygghet och klimatpolitiken (1).

Forskning, innovation och rådgivningssystem

| 5.14 | På gårdsnivå, vid försöksstationer och i laboratorier upptäcks ständigt viktiga innovationer. Satsningarna på forskning och utveckling bör intensifieras för att åtfölja jordbrukets utveckling mot mer hållbara system. Det är också mycket viktigt att göra andra aktörer uppmärksamma på dessa innovationer. Rådgivningsverksamhet, samarbete mellan intressenter och andra metoder för att sprida innovation och utbyte av bästa praxis bör främjas. |
| --- | --- |

5.14

På gårdsnivå, vid försöksstationer och i laboratorier upptäcks ständigt viktiga innovationer. Satsningarna på forskning och utveckling bör intensifieras för att åtfölja jordbrukets utveckling mot mer hållbara system. Det är också mycket viktigt att göra andra aktörer uppmärksamma på dessa innovationer. Rådgivningsverksamhet, samarbete mellan intressenter och andra metoder för att sprida innovation och utbyte av bästa praxis bör främjas.

| 5.15 | EU:s forskningsprogram för jordbruk bör stärkas under nästa programperiod för att ta hänsyn till utmaningarna och livsmedelsproduktionens geostrategiska betydelse under 2000-talet. Den digitala ekonomin kan bli nästa ”jordbruksrevolution” efter 1900-talets gröna revolution. |
| --- | --- |

5.15

EU:s forskningsprogram för jordbruk bör stärkas under nästa programperiod för att ta hänsyn till utmaningarna och livsmedelsproduktionens geostrategiska betydelse under 2000-talet. Den digitala ekonomin kan bli nästa ”jordbruksrevolution” efter 1900-talets gröna revolution.

Leveranskedjans funktionssätt

| 5.16 | Det står klart att det finns brister i leveranskedjan i nästan alla medlemsstater på grund av en hög koncentration i efterföljande marknadsled. Fördelningen av mervärdet mellan aktörer i leveranskedjan är orättvis. |
| --- | --- |

5.16

Det står klart att det finns brister i leveranskedjan i nästan alla medlemsstater på grund av en hög koncentration i efterföljande marknadsled. Fördelningen av mervärdet mellan aktörer i leveranskedjan är orättvis.

| 5.17 | Eftersom EU har behörighet i konkurrens- och inremarknadsfrågor bör detta problem hanteras på EU-nivå. Europeiska kommissionen bör lägga fram förslag på EU-regelverk för att skapa avtalsförhållanden inom kedjan och rättsliga möjligheter att organisera kollektiva åtgärder för jordbrukarna. Producentorganisationer är viktiga aktörer i livsmedelskedjan och bidrar till att stärka producenternas ställning. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken bör stärka producentorganisationernas förhandlingsposition. Resultaten av arbetet i arbetsgruppen för jordbruksmarknader bör beaktas. |
| --- | --- |

5.17

Eftersom EU har behörighet i konkurrens- och inremarknadsfrågor bör detta problem hanteras på EU-nivå. Europeiska kommissionen bör lägga fram förslag på EU-regelverk för att skapa avtalsförhållanden inom kedjan och rättsliga möjligheter att organisera kollektiva åtgärder för jordbrukarna. Producentorganisationer är viktiga aktörer i livsmedelskedjan och bidrar till att stärka producenternas ställning. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken bör stärka producentorganisationernas förhandlingsposition. Resultaten av arbetet i arbetsgruppen för jordbruksmarknader bör beaktas.

| 5.18 | Den gemensamma jordbrukspolitiken måste anpassas till verkligheten och de snabba ekonomiska förändringarna. Inom den gemensamma jordbrukspolitiken måste artiklarna 219–222 i förordning (EU) nr 1308/2013 utvecklas för att vara genomförbara och möjliga att uppnå för Europeiska kommissionen och producenterna. |
| --- | --- |

5.18

Den gemensamma jordbrukspolitiken måste anpassas till verkligheten och de snabba ekonomiska förändringarna. Inom den gemensamma jordbrukspolitiken måste artiklarna 219–222 i förordning (EU) nr 1308/2013 utvecklas för att vara genomförbara och möjliga att uppnå för Europeiska kommissionen och producenterna.

Internationell handel

| 5.19 | Världshandeln och öppna marknader stärker konkurrenskraften och skulle kunna sänka priset på livsmedel. Rättvis handel är dock ytterst viktigt för EU för att kunna konkurrera med samma produktionsmetoder och bestämmelser med tredjeländer. Icke-tariffära handelshinder skulle kunna äventyra den internationella utvecklingen. I de många olika lösningarna för att uppnå global livsmedelstrygghet har handel en roll att spela när det gäller att öka jordbruksexporten. |
| --- | --- |

5.19

Världshandeln och öppna marknader stärker konkurrenskraften och skulle kunna sänka priset på livsmedel. Rättvis handel är dock ytterst viktigt för EU för att kunna konkurrera med samma produktionsmetoder och bestämmelser med tredjeländer. Icke-tariffära handelshinder skulle kunna äventyra den internationella utvecklingen. I de många olika lösningarna för att uppnå global livsmedelstrygghet har handel en roll att spela när det gäller att öka jordbruksexporten.

| 5.20 | Den gemensamma jordbrukspolitiken och handelspolitiken bör dock göra det möjligt för europeiska producenter att konkurrera på lika villkor med importerade produkter. EU bör därför kräva att importerade produkter följer samma standarder. |
| --- | --- |

5.20

Den gemensamma jordbrukspolitiken och handelspolitiken bör dock göra det möjligt för europeiska producenter att konkurrera på lika villkor med importerade produkter. EU bör därför kräva att importerade produkter följer samma standarder.

EU:s budget

| 5.21 | Tidigare har den gemensamma jordbrukspolitiken finansierats på EU-nivå. Den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en stor del av EU:s budget (38 % under 2015) men utgör bara omkring 0,4 % av EU:s offentliga utgifter. Den gemensamma jordbrukspolitikens budget är lägre än den amerikanska eller kinesiska jordbruksbudgeten. Den har dessutom varit stabil eller minskat i flera år, trots EU:s utvidgning. Den gemensamma jordbrukspolitiken måste möta de många stora utmaningar som den kommer att ställas inför i framtiden. Det är därför nödvändigt att öka budgeten för jordbrukspolitiken på europeisk nivå. |
| --- | --- |

5.21

Tidigare har den gemensamma jordbrukspolitiken finansierats på EU-nivå. Den gemensamma jordbrukspolitiken utgör en stor del av EU:s budget (38 % under 2015) men utgör bara omkring 0,4 % av EU:s offentliga utgifter. Den gemensamma jordbrukspolitikens budget är lägre än den amerikanska eller kinesiska jordbruksbudgeten. Den har dessutom varit stabil eller minskat i flera år, trots EU:s utvidgning. Den gemensamma jordbrukspolitiken måste möta de många stora utmaningar som den kommer att ställas inför i framtiden. Det är därför nödvändigt att öka budgeten för jordbrukspolitiken på europeisk nivå.

| 5.22 | Särskilda aspekter av EU:s budget, t.ex. principen om ettårighet, utgör ett stort hinder för utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Gemensamma fonder eller krisåtgärder begränsas därmed. Budgetfördelningen är dessutom en källa till politiska spänningar och kan leda till ineffektivitet. |
| --- | --- |

5.22

Särskilda aspekter av EU:s budget, t.ex. principen om ettårighet, utgör ett stort hinder för utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Gemensamma fonder eller krisåtgärder begränsas därmed. Budgetfördelningen är dessutom en källa till politiska spänningar och kan leda till ineffektivitet.

Förenkling

| 5.23 | Förenkling har varit en prioritering i den gemensamma jordbrukspolitiken i många år och särskilt under de första åren av genomförandet av 2013 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Icke desto mindre bör förenkling vara den första grundläggande prioriteringen för nästa reform. I synnerhet bör kontrollerna bli mer lämpliga och påföljdssystemen bli mer proportionerliga. För närvarande kan stödminskningarna för förgröning och tvärvillkor vara orimliga och oproportionerliga. Det är av yttersta vikt att säkerställa snabb betalning av direktstöd. |
| --- | --- |

5.23

Förenkling har varit en prioritering i den gemensamma jordbrukspolitiken i många år och särskilt under de första åren av genomförandet av 2013 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Icke desto mindre bör förenkling vara den första grundläggande prioriteringen för nästa reform. I synnerhet bör kontrollerna bli mer lämpliga och påföljdssystemen bli mer proportionerliga. För närvarande kan stödminskningarna för förgröning och tvärvillkor vara orimliga och oproportionerliga. Det är av yttersta vikt att säkerställa snabb betalning av direktstöd.

Den gemensamma jordbrukspolitikens struktur

| 5.24 | Under de senaste årtiondena har den gemensamma jordbrukspolitiken baserats på två pelare. Medan den första pelaren är helt EU-finansierad är den andra pelaren samfinansierad och anpassad till varje medlemsstats behov inom ramen för fleråriga program. Skillnaderna mellan medlemsstaterna och regionerna och deras olika behov gör att strukturen med två pelare måste bibehållas i den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

5.24

Under de senaste årtiondena har den gemensamma jordbrukspolitiken baserats på två pelare. Medan den första pelaren är helt EU-finansierad är den andra pelaren samfinansierad och anpassad till varje medlemsstats behov inom ramen för fleråriga program. Skillnaderna mellan medlemsstaterna och regionerna och deras olika behov gör att strukturen med två pelare måste bibehållas i den framtida gemensamma jordbrukspolitiken.

Förberedelser inför den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020

| 5.25 | I sitt arbetsprogram för 2017, som offentliggjordes den 25 oktober 2016, uppger kommissionen att den kommer att arbeta med och föra brett upplagda samråd om förenkling och modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken för att maximera dess bidrag till kommissionens tio prioriteringar och målen för hållbar utveckling. Det är viktigt att det europeiska civila samhället deltar aktivt i denna process. |
| --- | --- |

5.25

I sitt arbetsprogram för 2017, som offentliggjordes den 25 oktober 2016, uppger kommissionen att den kommer att arbeta med och föra brett upplagda samråd om förenkling och modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken för att maximera dess bidrag till kommissionens tio prioriteringar och målen för hållbar utveckling. Det är viktigt att det europeiska civila samhället deltar aktivt i denna process.

Bryssel den 15 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Punkt 2.14 i rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014.

1

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/28

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att beakta ”nudging” i EU:s politik

(yttrande på eget initiativ)

(2017/C 075/05)

| Föredragande: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |

Föredragande:

Thierry LIBAERT

| Beslut av EESK:s plenarförsamling: | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 24.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 162/3/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling:

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

24.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

162/3/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Nudges är ett politiskt redskap som kompletterar de som redan används av de offentliga myndigheterna i EU (information och medvetandehöjande åtgärder, finansiella incitament, lagstiftning och goda exempel). De har emellertid visat sig vara ett verktyg som är särskilt användbart för att hantera vissa sociala, miljömässiga och ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

1.1

Nudges är ett politiskt redskap som kompletterar de som redan används av de offentliga myndigheterna i EU (information och medvetandehöjande åtgärder, finansiella incitament, lagstiftning och goda exempel). De har emellertid visat sig vara ett verktyg som är särskilt användbart för att hantera vissa sociala, miljömässiga och ekonomiska utmaningar.

| 1.2 | Uppmuntra användningen av nudges i den offentliga politiken som ett komplement till de traditionella verktygen, bland annat det förändrade förhållningssätt när det gäller individuella beteenden som de ger möjlighet till. Nudges skulle kunna integreras i den övergripande offentliga politiken och bidra till att påskynda genomförandet av denna politik till en lägre kostnad. Deras flexibilitet och enkelhet gör dem användbara i olika sammanhang och av olika grupper av aktörer samtidigt, t.ex. mellanstatliga organ, interna enheter inom varje ministerium, lokala och regionala myndigheter, icke-statliga organisationer, privata aktörer osv. |
| --- | --- |

1.2

Uppmuntra användningen av nudges i den offentliga politiken som ett komplement till de traditionella verktygen, bland annat det förändrade förhållningssätt när det gäller individuella beteenden som de ger möjlighet till. Nudges skulle kunna integreras i den övergripande offentliga politiken och bidra till att påskynda genomförandet av denna politik till en lägre kostnad. Deras flexibilitet och enkelhet gör dem användbara i olika sammanhang och av olika grupper av aktörer samtidigt, t.ex. mellanstatliga organ, interna enheter inom varje ministerium, lokala och regionala myndigheter, icke-statliga organisationer, privata aktörer osv.

| 1.3 | Särskilt fokusera på nudges som uppfyller miljömässiga, sociala och andra mål etc. (energiomställning/grön omställning, bekämpning av resursslöseriet, ökad social välfärd, förbättring av befolkningens hälsostatus etc.). De kan därmed utgöra en del av de kollektiva åtgärder för att uppfylla på förhand fastställda kollektiva mål, men för vilka den offentliga politikens traditionella verktyg har visat sig vara ineffektiva och/eller alltför kostsamma. |
| --- | --- |

1.3

Särskilt fokusera på nudges som uppfyller miljömässiga, sociala och andra mål etc. (energiomställning/grön omställning, bekämpning av resursslöseriet, ökad social välfärd, förbättring av befolkningens hälsostatus etc.). De kan därmed utgöra en del av de kollektiva åtgärder för att uppfylla på förhand fastställda kollektiva mål, men för vilka den offentliga politikens traditionella verktyg har visat sig vara ineffektiva och/eller alltför kostsamma.

| 1.4 | Främja utbyte av information och god praxis om nudges
  mellan alla potentiellt berörda aktörer (offentliga myndigheter, lokalsamhällen, företag, sammanslutningar, icke-statliga organisationer osv.) på europeisk nivå. En plattform som fastställer initiativen och/eller en särskild observationsgrupp skulle kunna övervägas. |
| --- | --- |

1.4

Främja utbyte av information och god praxis om nudges
  mellan alla potentiellt berörda aktörer (offentliga myndigheter, lokalsamhällen, företag, sammanslutningar, icke-statliga organisationer osv.) på europeisk nivå. En plattform som fastställer initiativen och/eller en särskild observationsgrupp skulle kunna övervägas.

| 1.5 | En mer detaljerad undersökning av de olika effekterna av nudges
  på grundval av olika kulturer, socioekonomiska profiler, geografiska områden osv. Detta skulle bidra till en bättre förståelse av fördelarna och begränsningarna när det gäller spridning och genomförande av nudges i olika länder, sektorer osv. Särskilt frågan om hur länge nudges påverkar beteendet skulle behöva undersökas ytterligare. |
| --- | --- |

1.5

En mer detaljerad undersökning av de olika effekterna av nudges
  på grundval av olika kulturer, socioekonomiska profiler, geografiska områden osv. Detta skulle bidra till en bättre förståelse av fördelarna och begränsningarna när det gäller spridning och genomförande av nudges i olika länder, sektorer osv. Särskilt frågan om hur länge nudges påverkar beteendet skulle behöva undersökas ytterligare.

| 1.6 | Fastställa de allmänna villkoren för användande av nudges
  för att reducera negativa konsekvenser och säkra att de är etiska godtagbara. De skulle kunna sammanföras i en stadga för god praxis som utarbetas i samarbete med berörda intressenter och antas på EU-nivå för att sedan tillämpas av medlemsstaterna. En vägledning skulle också kunna offentliggöras och distribueras till berörda parter. |
| --- | --- |

1.6

Fastställa de allmänna villkoren för användande av nudges
  för att reducera negativa konsekvenser och säkra att de är etiska godtagbara. De skulle kunna sammanföras i en stadga för god praxis som utarbetas i samarbete med berörda intressenter och antas på EU-nivå för att sedan tillämpas av medlemsstaterna. En vägledning skulle också kunna offentliggöras och distribueras till berörda parter.

| 1.7 | Införa förfaranden för information om användningen av olika typer av nudges i syfte att säkra insynen för de personer som utsätts för nudges. För att nudges ska accepteras i så hög grad som möjligt måste man klargöra deras innebörd, och de måste diskuteras och spridas. Därigenom kan man undvika missförhållanden och risker för manipulation i samband med användningen av nudges. |
| --- | --- |

1.7

Införa förfaranden för information om användningen av olika typer av nudges i syfte att säkra insynen för de personer som utsätts för nudges. För att nudges ska accepteras i så hög grad som möjligt måste man klargöra deras innebörd, och de måste diskuteras och spridas. Därigenom kan man undvika missförhållanden och risker för manipulation i samband med användningen av nudges.

| 1.8 | Säkerställa reella etiska regler för nudges
  i syfte att undvika att de missbrukas för att uppnå oansvariga mål. I samband med införande av en nudge bör följande fyra villkor vara uppfyllda: förfarandet ska vara öppet, det ska finnas flexibilitet för de berörda personerna som ska ha frihet att agera på olika sätt, den information de erhåller ska vara tillförlitlig och enskilda personer ska inte skuldbeläggas. |
| --- | --- |

1.8

Säkerställa reella etiska regler för nudges
  i syfte att undvika att de missbrukas för att uppnå oansvariga mål. I samband med införande av en nudge bör följande fyra villkor vara uppfyllda: förfarandet ska vara öppet, det ska finnas flexibilitet för de berörda personerna som ska ha frihet att agera på olika sätt, den information de erhåller ska vara tillförlitlig och enskilda personer ska inte skuldbeläggas.

| 1.9 | Utveckla rutiner för uppföljning och utvärdering av nudges
  enligt olika kriterier (sociala, miljömässiga och ekonomiska). I detta sammanhang kan man förvänta sig en inledande testfas för att förstå exakt vilken inverkan en nudge har, beroende på dess karaktär, målgrupp, bakgrund osv. Detta medger en snabb anpassning om resultaten av en nudge visar sig vara nedslående, och den kan även läggas ned om den visar sig vara ineffektiv. |
| --- | --- |

1.9

Utveckla rutiner för uppföljning och utvärdering av nudges
  enligt olika kriterier (sociala, miljömässiga och ekonomiska). I detta sammanhang kan man förvänta sig en inledande testfas för att förstå exakt vilken inverkan en nudge har, beroende på dess karaktär, målgrupp, bakgrund osv. Detta medger en snabb anpassning om resultaten av en nudge visar sig vara nedslående, och den kan även läggas ned om den visar sig vara ineffektiv.

| 1.10 | Uppmuntra undervisning i beteendeekonomi under utbildningen (grundutbildning och fortbildning). Detta skulle göra det möjligt att öka kunskaperna om verktyget och uppmuntra olika målgrupper (offentliga tjänstemän, anställda på företag, politiker osv.) att använda det på ett förnuftigt och kritiskt sätt. Det är också viktigt att barriärerna mellan olika universitetsutbildningar försvinner, eftersom nudging bygger på en övergripande strategi. |
| --- | --- |

1.10

Uppmuntra undervisning i beteendeekonomi under utbildningen (grundutbildning och fortbildning). Detta skulle göra det möjligt att öka kunskaperna om verktyget och uppmuntra olika målgrupper (offentliga tjänstemän, anställda på företag, politiker osv.) att använda det på ett förnuftigt och kritiskt sätt. Det är också viktigt att barriärerna mellan olika universitetsutbildningar försvinner, eftersom nudging bygger på en övergripande strategi.

| 1.11 | Säkra en viss flexibilitet i samband med användningen av nudges
  i syfte att utnyttja deras fulla potential. I likhet med de andra verktyg som står till de offentliga myndigheternas förfogande är nudges varken något mirakelverktyg eller något helt nytt, men de kan visa sig vara ett utomordentligt och mycket ändamålsenligt komplement när det gäller att ändra vissa beteenden. Deras främsta värde är att stimulera till att i samband med utformningen av den offentliga politiken beakta beteendens psykologiska dimensioner och inte enbart kostnadseffektiviteten. |
| --- | --- |

1.11

Säkra en viss flexibilitet i samband med användningen av nudges
  i syfte att utnyttja deras fulla potential. I likhet med de andra verktyg som står till de offentliga myndigheternas förfogande är nudges varken något mirakelverktyg eller något helt nytt, men de kan visa sig vara ett utomordentligt och mycket ändamålsenligt komplement när det gäller att ändra vissa beteenden. Deras främsta värde är att stimulera till att i samband med utformningen av den offentliga politiken beakta beteendens psykologiska dimensioner och inte enbart kostnadseffektiviteten.

| 1.12 | På EESK:s initiativ anordna den första EU-konferensen om nudges, som skulle kunna utgöra ett unikt tillfälle för de berörda aktörerna inom EU att utbyta erfarenheter om detta verktyg. |
| --- | --- |

1.12

På EESK:s initiativ anordna den första EU-konferensen om nudges, som skulle kunna utgöra ett unikt tillfälle för de berörda aktörerna inom EU att utbyta erfarenheter om detta verktyg.

| 1.13 | För att klara av den grundläggande övergången till en ny ekonomisk modell med betydande konsekvenser för systemet på många områden bör EESK inrätta ett nytt övergripande och permanent organ med uppgift att analysera denna utveckling, inklusive nudging och andra näraliggande frågor såsom den cirkulära ekonomin, delningsekonomin och funktionsekonomin. |
| --- | --- |

1.13

För att klara av den grundläggande övergången till en ny ekonomisk modell med betydande konsekvenser för systemet på många områden bör EESK inrätta ett nytt övergripande och permanent organ med uppgift att analysera denna utveckling, inklusive nudging och andra näraliggande frågor såsom den cirkulära ekonomin, delningsekonomin och funktionsekonomin.

2.   Ett femte verktyg för de offentliga myndigheterna

| 2.1 | De offentliga myndigheterna har traditionellt sett fyra olika typer av redskap till sitt förfogande för att påverka enskilda personers beteende, nämligen information och medvetandehöjande åtgärder, finansiella incitament, lagstiftning (förbud eller tvång) och goda exempel. Dessa fyra instrument har dock visat sig ha vissa begränsningar, särskilt när det gäller beteende och ansvarsfull konsumtion, dvs. minskad förbrukning av naturresurser. I själva verket finns det ofta en klyfta mellan människors medvetenhet och deras dagliga beteende. |
| --- | --- |

2.1

De offentliga myndigheterna har traditionellt sett fyra olika typer av redskap till sitt förfogande för att påverka enskilda personers beteende, nämligen information och medvetandehöjande åtgärder, finansiella incitament, lagstiftning (förbud eller tvång) och goda exempel. Dessa fyra instrument har dock visat sig ha vissa begränsningar, särskilt när det gäller beteende och ansvarsfull konsumtion, dvs. minskad förbrukning av naturresurser. I själva verket finns det ofta en klyfta mellan människors medvetenhet och deras dagliga beteende.

| 2.2 | Orsakerna till denna skillnad mellan intention och handling har analyserats inom beteendeekonomin, en disciplin som är specialiserad på förståelsen av vilka faktorer som påverkar enskilda personers beteende. Enligt forskarna inom denna vetenskapsgren beror de individuella handlingarna på en rad olika faktorer. Vi är komplexa, mycket emotionella individer, inte alltid så rationella, och vi påverkas av andra och av den sociala interaktionen, men också av det sammanhang och den miljö där vi fattar våra beslut. |
| --- | --- |

2.2

Orsakerna till denna skillnad mellan intention och handling har analyserats inom beteendeekonomin, en disciplin som är specialiserad på förståelsen av vilka faktorer som påverkar enskilda personers beteende. Enligt forskarna inom denna vetenskapsgren beror de individuella handlingarna på en rad olika faktorer. Vi är komplexa, mycket emotionella individer, inte alltid så rationella, och vi påverkas av andra och av den sociala interaktionen, men också av det sammanhang och den miljö där vi fattar våra beslut.

| 2.3 | Våra beslut och vårt beteende är slutligen i stor utsträckning ett resultat av det som nobelpristagaren i ekonomi, Daniel Kahneman, kallar vårt ”system 1”, dvs. ett i hög grad omedvetet, automatiskt och extremt snabbt tänkesätt som gör oss i stånd att fatta många beslut varje dag med ett minimum av ansträngningar och utan att ägna besluten för stor uppmärksamhet, men som bygger på stereotyper och associationer och ofta leder oss bort från matematisk rationalitet. |
| --- | --- |

2.3

Våra beslut och vårt beteende är slutligen i stor utsträckning ett resultat av det som nobelpristagaren i ekonomi, Daniel Kahneman, kallar vårt ”system 1”, dvs. ett i hög grad omedvetet, automatiskt och extremt snabbt tänkesätt som gör oss i stånd att fatta många beslut varje dag med ett minimum av ansträngningar och utan att ägna besluten för stor uppmärksamhet, men som bygger på stereotyper och associationer och ofta leder oss bort från matematisk rationalitet.

3.   Ta hänsyn till beteendet för att påverka våra val

| 3.1 | Enligt beteendeekonomin (Behavioral Economics) kan följaktligen de traditionella politiska åtgärderna vara otillräckliga för att förändra beteendet, eftersom de inte tar hänsyn till de olika faktorer som påverkar beslutsfattandet. Mot bakgrund av detta konstaterande publicerade två amerikanska professorer, Richard Thaler (professor i ekonomi i Chicago och portalfigur inom beteendeekonomi) och Cass Sunstein (professor i juridik vid Harvard) 2008 den första boken om nudges
   (1), som bygger på tanken att ett ändrat beteendemönster måste baseras på ”mjuka” incitament. Författarna definierar nudging som ”en aspekt av valarkitekturen som förändrar människors beteende på ett förutsägbart sätt utan att förbjuda eventuella tillval eller avsevärt ändra deras ekonomiska incitament”. För att kunna betraktas som en nudge måste handlingen lätt kunna undvikas, eftersom nudges inte är tvingande. |
| --- | --- |

3.1

Enligt beteendeekonomin (Behavioral Economics) kan följaktligen de traditionella politiska åtgärderna vara otillräckliga för att förändra beteendet, eftersom de inte tar hänsyn till de olika faktorer som påverkar beslutsfattandet. Mot bakgrund av detta konstaterande publicerade två amerikanska professorer, Richard Thaler (professor i ekonomi i Chicago och portalfigur inom beteendeekonomi) och Cass Sunstein (professor i juridik vid Harvard) 2008 den första boken om nudges
   (1), som bygger på tanken att ett ändrat beteendemönster måste baseras på ”mjuka” incitament. Författarna definierar nudging som ”en aspekt av valarkitekturen som förändrar människors beteende på ett förutsägbart sätt utan att förbjuda eventuella tillval eller avsevärt ändra deras ekonomiska incitament”. För att kunna betraktas som en nudge måste handlingen lätt kunna undvikas, eftersom nudges inte är tvingande.

| 3.2 | Syftet med nudging är att skapa en ”valarkitektur”, där det val som anses vara bra för enskilda människor och/eller för kollektivet framhålls utan att varken antal eller typ av valmöjligheter ändras. Det handlar om att styra konsumenten eller användaren mot det val som anses vara det bästa. Nudges har tre kännetecken: Full valfrihet för den enskilda personen, verktyget är enkelt att införa och kostnaderna för införandet är begränsade. |
| --- | --- |

3.2

Syftet med nudging är att skapa en ”valarkitektur”, där det val som anses vara bra för enskilda människor och/eller för kollektivet framhålls utan att varken antal eller typ av valmöjligheter ändras. Det handlar om att styra konsumenten eller användaren mot det val som anses vara det bästa. Nudges har tre kännetecken: Full valfrihet för den enskilda personen, verktyget är enkelt att införa och kostnaderna för införandet är begränsade.

| 3.3 | I vissa länder visar de offentliga myndigheterna ett ökat intresse för nudges, eftersom de har två stora fördelar. De begränsar inte den enskilde individens frihet och de är inte kostnadskrävande trots att de kan få en betydande inverkan. De kan således utgöra ett kompletterande redskap om de integreras i den allmänna politiken för att göra den enskilda individens beteende mer ”ansvarfullt” med avseende på hälsa, miljö osv. För den enskilde förenklar nudges valet, vilket underlättar beslutsfattandet. |
| --- | --- |

3.3

I vissa länder visar de offentliga myndigheterna ett ökat intresse för nudges, eftersom de har två stora fördelar. De begränsar inte den enskilde individens frihet och de är inte kostnadskrävande trots att de kan få en betydande inverkan. De kan således utgöra ett kompletterande redskap om de integreras i den allmänna politiken för att göra den enskilda individens beteende mer ”ansvarfullt” med avseende på hälsa, miljö osv. För den enskilde förenklar nudges valet, vilket underlättar beslutsfattandet.

4.   
  Nudges – ett koncept, flera drivkrafter

| 4.1 | Standardalternativet. Syftet är att erbjuda en automatisk standardlösning, som den myndighet som inför den anser vara den mest önskvärda, men också den enklaste att genomföra. Den bygger på tröghetskraften hos en enskild person. Detta är exempelvis fallet när det gäller självdeklarationerna i Frankrike, där det sedan 2005 betraktas som standard att hushållen har en tv. Det har lett till att bedrägerierna minskat från 6 % till 1 %. Standardalternativ används också alltmer av banker, energileverantörer och andra företag som använder elektroniska fakturor i stället för pappersfakturor med dubbelsidig utskrift etc. |
| --- | --- |

4.1

Standardalternativet. Syftet är att erbjuda en automatisk standardlösning, som den myndighet som inför den anser vara den mest önskvärda, men också den enklaste att genomföra. Den bygger på tröghetskraften hos en enskild person. Detta är exempelvis fallet när det gäller självdeklarationerna i Frankrike, där det sedan 2005 betraktas som standard att hushållen har en tv. Det har lett till att bedrägerierna minskat från 6 % till 1 %. Standardalternativ används också alltmer av banker, energileverantörer och andra företag som använder elektroniska fakturor i stället för pappersfakturor med dubbelsidig utskrift etc.

| 4.2 | Styrkan hos sociala normer, som av anhängarna till nudging anses vara en oerhört viktig faktor när det gäller beteendet. Dessa kan därför användas för att motivera enskilda personer att agera på ett visst sätt. Denna strategi går särskilt ut på att framhäva ett beteende som kan påvisas hos majoriteten av människorna i den närmaste omgivningen (grannar, kolleger m.fl.), och målet är att få människor att bete sig på samma sätt för att anpassa sig till de sociala normerna. År 2011 genomförde energileverantören OPOWER ett försök i Förenta staterna. Med utgångspunkt i information om elförbrukningen hos 600 000 hushåll skickade företaget ut ett brev till hushållen där man exempelvis kunde läsa: ”Förra månaden förbrukade ni mer än 15 % mer elektricitet än era mest energieffektiva grannar”. Diagram gjorde det möjligt att jämföra sitt eget hushålls energiförbrukning med grannarnas och de övriga förbrukarnas, och kunderna tilldelades en leende ”smiley” i händelse av minskad förbrukning. Enligt OPOWER har man som en följd av dessa brev kunnat registrera en genomsnittlig minskning av elförbrukningen med 2 % hos de deltagande hushållen, vilket ger en sammanlagd besparing på sammanlagt 250 miljoner US-dollar (2). Många liknande försök visar på en minskad energiförbrukning som varierar mellan 1 % och 20 %. |
| --- | --- |

4.2

Styrkan hos sociala normer, som av anhängarna till nudging anses vara en oerhört viktig faktor när det gäller beteendet. Dessa kan därför användas för att motivera enskilda personer att agera på ett visst sätt. Denna strategi går särskilt ut på att framhäva ett beteende som kan påvisas hos majoriteten av människorna i den närmaste omgivningen (grannar, kolleger m.fl.), och målet är att få människor att bete sig på samma sätt för att anpassa sig till de sociala normerna. År 2011 genomförde energileverantören OPOWER ett försök i Förenta staterna. Med utgångspunkt i information om elförbrukningen hos 600 000 hushåll skickade företaget ut ett brev till hushållen där man exempelvis kunde läsa: ”Förra månaden förbrukade ni mer än 15 % mer elektricitet än era mest energieffektiva grannar”. Diagram gjorde det möjligt att jämföra sitt eget hushålls energiförbrukning med grannarnas och de övriga förbrukarnas, och kunderna tilldelades en leende ”smiley” i händelse av minskad förbrukning. Enligt OPOWER har man som en följd av dessa brev kunnat registrera en genomsnittlig minskning av elförbrukningen med 2 % hos de deltagande hushållen, vilket ger en sammanlagd besparing på sammanlagt 250 miljoner US-dollar (2). Många liknande försök visar på en minskad energiförbrukning som varierar mellan 1 % och 20 %.

| 4.3 | Risken för förluster, som syftar till att belysa den förlust (särskilt ekonomisk) som en enskild person riskerar, om denne inte ändrar sitt beteende, exempelvis i fråga om energiförbrukning. Det kan t.ex. handla om att ange ett ungefärligt belopp som denne förlorar genom att inte ändra sitt beteende eller omvänt, det belopp som han eller hon skulle kunna tjäna genom att ändra sina vanor. Ett sådant synliggörande av förlusten kan också kombineras med icke-finansiella indikatorer (kalorier, koldioxidutsläpp osv.). |
| --- | --- |

4.3

Risken för förluster, som syftar till att belysa den förlust (särskilt ekonomisk) som en enskild person riskerar, om denne inte ändrar sitt beteende, exempelvis i fråga om energiförbrukning. Det kan t.ex. handla om att ange ett ungefärligt belopp som denne förlorar genom att inte ändra sitt beteende eller omvänt, det belopp som han eller hon skulle kunna tjäna genom att ändra sina vanor. Ett sådant synliggörande av förlusten kan också kombineras med icke-finansiella indikatorer (kalorier, koldioxidutsläpp osv.).

| 4.4 | Påtryckningar, exempelvis genom att anordna tävlingar för att uppmuntra viss praxis, exempelvis bekämpandet av slöseri. Den franska icke-statliga organisationen Prioriterre arbetar exempelvis för att öka medvetenheten om energibesparingar. I detta syfte anordnar den varje år tävlingen ”Familles à énergie positive” (familjer med positiv energi). År 2014 deltog omkring 7 500 familjer som skulle minska sin energiförbrukning med 8 % i syfte att vinna olika priser (3). |
| --- | --- |

4.4

Påtryckningar, exempelvis genom att anordna tävlingar för att uppmuntra viss praxis, exempelvis bekämpandet av slöseri. Den franska icke-statliga organisationen Prioriterre arbetar exempelvis för att öka medvetenheten om energibesparingar. I detta syfte anordnar den varje år tävlingen ”Familles à énergie positive” (familjer med positiv energi). År 2014 deltog omkring 7 500 familjer som skulle minska sin energiförbrukning med 8 % i syfte att vinna olika priser (3).

| 4.5 | Användning av lek/spel och underhållning. En av de mest kända nudges infördes av flygplatsen i Amsterdam: Man lät måla falska flugor på insidan av urinoarerna för att få männen att sikta rätt. År 2009 ändrade Volkswagen trappan som leder till tunnelbaneutgången på Odenplan i Stockholm till ett gigantiskt pianotangentbord. Varje tryck på ett trappsteg aktiverade en ton (4). Syftet var att uppmuntra användarna att använda trappan i stället för rulltrapporna. I Sydkorea visar golvmarkeringar risken för att bli överviktig för personer som använder rulltrappor. |
| --- | --- |

4.5

Användning av lek/spel och underhållning. En av de mest kända nudges infördes av flygplatsen i Amsterdam: Man lät måla falska flugor på insidan av urinoarerna för att få männen att sikta rätt. År 2009 ändrade Volkswagen trappan som leder till tunnelbaneutgången på Odenplan i Stockholm till ett gigantiskt pianotangentbord. Varje tryck på ett trappsteg aktiverade en ton (4). Syftet var att uppmuntra användarna att använda trappan i stället för rulltrapporna. I Sydkorea visar golvmarkeringar risken för att bli överviktig för personer som använder rulltrappor.

| 4.6 | Nudges kan också användas för att ändra det sätt på vilket olika valmöjligheter presenteras och vissa produkters utseende i syfte att framhäva de som anses som hälsosammast eller miljövänligast osv. Denna form av nudges kan ibland närma sig varumärkesprincipen. Flera försök har även genomförts i personalmatsalar för att få gästerna att välja hälsosam mat. De hälsosamma livsmedlen placerades längst fram på disken, vilket i vissa fall medförde att konsumtionen av dem fördubblades jämfört med om de var placerade i mitten eller längst bort. I andra personalmatsalar har man försökt att minska spillet genom att minska storleken på tallrikarna. Tallrikarna var lika välfyllda, men den serverade mängden mat minskade (med vetskap om att gästerna kan ta en portion till om de så önskar) (5). |
| --- | --- |

4.6

Nudges kan också användas för att ändra det sätt på vilket olika valmöjligheter presenteras och vissa produkters utseende i syfte att framhäva de som anses som hälsosammast eller miljövänligast osv. Denna form av nudges kan ibland närma sig varumärkesprincipen. Flera försök har även genomförts i personalmatsalar för att få gästerna att välja hälsosam mat. De hälsosamma livsmedlen placerades längst fram på disken, vilket i vissa fall medförde att konsumtionen av dem fördubblades jämfört med om de var placerade i mitten eller längst bort. I andra personalmatsalar har man försökt att minska spillet genom att minska storleken på tallrikarna. Tallrikarna var lika välfyllda, men den serverade mängden mat minskade (med vetskap om att gästerna kan ta en portion till om de så önskar) (5).

5.   Ett verktyg som allt oftare används av offentliga myndigheter

| 5.1 | Sedan 2008 har allt fler länder intresserat sig för potentialen hos offentliga politiska verktyg baserade på nudges, som har tre fördelar. De accepteras bättre av den allmänna opinionen än normer och avgifter, och de är billiga och effektiva. Följande punkter ger några exempel som inte är uttömmande. |
| --- | --- |

5.1

Sedan 2008 har allt fler länder intresserat sig för potentialen hos offentliga politiska verktyg baserade på nudges, som har tre fördelar. De accepteras bättre av den allmänna opinionen än normer och avgifter, och de är billiga och effektiva. Följande punkter ger några exempel som inte är uttömmande.

| 5.2 | År 2010 inrättade David Camerons regering ett ”Behavioural Insights Team” under ledning av David Halpern med uppgift att tillämpa beteendevetenskapen på den offentliga politiken i Storbritannien. Teamet har exempelvis förändrat regeringens webbplats så att det nu är möjligt att låta registrera sig för organdonation. Teamet angav följande: ”Varje dag beslutar tusentals människor som ser den här sidan att registrera sig”, och placerade en logotyp för det brittiska socialförsäkringssystemet (National Health Service), på sidan. På ett år ökade andelen deltagare i programmet från 2,3 % till 3,2 % (en ökning med 96 000 anmälda). Sedan 2014 är Nudge Unit oberoende och ger råd till utländska regeringar, lokala myndigheter, företag osv. (6). |
| --- | --- |

5.2

År 2010 inrättade David Camerons regering ett ”Behavioural Insights Team” under ledning av David Halpern med uppgift att tillämpa beteendevetenskapen på den offentliga politiken i Storbritannien. Teamet har exempelvis förändrat regeringens webbplats så att det nu är möjligt att låta registrera sig för organdonation. Teamet angav följande: ”Varje dag beslutar tusentals människor som ser den här sidan att registrera sig”, och placerade en logotyp för det brittiska socialförsäkringssystemet (National Health Service), på sidan. På ett år ökade andelen deltagare i programmet från 2,3 % till 3,2 % (en ökning med 96 000 anmälda). Sedan 2014 är Nudge Unit oberoende och ger råd till utländska regeringar, lokala myndigheter, företag osv. (6).

| 5.3 | Obamaadministrationen lanserade också en Nudge Squad 2014 under ledning av Maya Shankar. I ett dekret som offentliggjordes i september 2015 ”uppmuntrade” president Obama ministerier och statliga ämbetsverk att utnyttja beteendevetenskapens (behavioral science) forskningsresultat (7). Regeringarna i Singapore, Australien och Tyskland har också inrättat grupper med experter i beteendeekonomi. |
| --- | --- |

5.3

Obamaadministrationen lanserade också en Nudge Squad 2014 under ledning av Maya Shankar. I ett dekret som offentliggjordes i september 2015 ”uppmuntrade” president Obama ministerier och statliga ämbetsverk att utnyttja beteendevetenskapens (behavioral science) forskningsresultat (7). Regeringarna i Singapore, Australien och Tyskland har också inrättat grupper med experter i beteendeekonomi.

| 5.4 | I Frankrike har generalsekretariatet för modernisering av offentlig verksamhet (SGMAP) och generaldirektoratet för offentliga finanser (DGFIP) (8) sedan 2013 mångdubblat försöken rörande nudges. |
| --- | --- |

5.4

I Frankrike har generalsekretariatet för modernisering av offentlig verksamhet (SGMAP) och generaldirektoratet för offentliga finanser (DGFIP) (8) sedan 2013 mångdubblat försöken rörande nudges.

| 5.5 | Kommissionen har inom ramen för gemensamma forskningscentrumet inrättat en enhet för framtidsanalys och beteendevetenskap under ledning av Xavier Troussard. År 2016 offentliggjorde enheten bland annat en rapport där man betonar att den offentliga politiken i EU i allt större utsträckning integrerar bidrag från beteendeekonomin (9). Man anser att det vore önskvärt att uppmuntra diskussioner om detta ämne mellan politikerna och universiteten. Enheten rekommenderar särskilt en ökad användning av beteendeekonomins redskap i samtliga skeden av det politiska beslutsfattandet och samtidigt förbättra diskussionerna om deras användning och kunskaperna om deras effekter. |
| --- | --- |

5.5

Kommissionen har inom ramen för gemensamma forskningscentrumet inrättat en enhet för framtidsanalys och beteendevetenskap under ledning av Xavier Troussard. År 2016 offentliggjorde enheten bland annat en rapport där man betonar att den offentliga politiken i EU i allt större utsträckning integrerar bidrag från beteendeekonomin (9). Man anser att det vore önskvärt att uppmuntra diskussioner om detta ämne mellan politikerna och universiteten. Enheten rekommenderar särskilt en ökad användning av beteendeekonomins redskap i samtliga skeden av det politiska beslutsfattandet och samtidigt förbättra diskussionerna om deras användning och kunskaperna om deras effekter.

6.   Risker och begränsningar som inte får negligeras

| 6.1 | ”Nudges” har sina begränsningar. De måste noggrant utformas och genomföras, och de ger upphov till både tekniska och etiska frågeställningar. De ersätter varken behovet av att informera medborgarna och utbilda dem angående deras val eller de traditionella politiska åtgärderna från de offentliga myndigheternas sida som t.ex. lagstiftning och ekonomiska incitament. Vidare bör riskerna och begränsningarna i samband med deras användning inte underskattas. |
| --- | --- |

6.1

”Nudges” har sina begränsningar. De måste noggrant utformas och genomföras, och de ger upphov till både tekniska och etiska frågeställningar. De ersätter varken behovet av att informera medborgarna och utbilda dem angående deras val eller de traditionella politiska åtgärderna från de offentliga myndigheternas sida som t.ex. lagstiftning och ekonomiska incitament. Vidare bör riskerna och begränsningarna i samband med deras användning inte underskattas.

| 6.2 | För närvarande finns det få tillgängliga studier om hur effektiva nudges är, särskilt på medellång och lång sikt. Vissa framhåller att de individuella reaktionerna på detta verktyg markant skiljer sig åt. Av OPOWER:s försök framgår det att hushåll vars förbrukning av elektricitet redan var lägre än genomsnittet tenderade att öka sin förbrukning sedan de underrättats om sin placering. Omvänt kan nudging ge upphov till känslor av skuld eller underlägsenhet hos personer som får reda på att de har en avsevärt högre förbrukning än sina grannar. Enligt vissa studier kan människors mottaglighet för nudges även variera beroende på enskilda värderingar och åsikter (10), men också i förhållande till den politiska och kulturella situationen. Mer generellt framhålls i de studier som genomförts att de olika effekterna av nudges beror på målgrupp, kulturer och situationer. Därför är det nödvändigt att bedöma effekterna av nudges direkt eller slumpmässigt. |
| --- | --- |

6.2

För närvarande finns det få tillgängliga studier om hur effektiva nudges är, särskilt på medellång och lång sikt. Vissa framhåller att de individuella reaktionerna på detta verktyg markant skiljer sig åt. Av OPOWER:s försök framgår det att hushåll vars förbrukning av elektricitet redan var lägre än genomsnittet tenderade att öka sin förbrukning sedan de underrättats om sin placering. Omvänt kan nudging ge upphov till känslor av skuld eller underlägsenhet hos personer som får reda på att de har en avsevärt högre förbrukning än sina grannar. Enligt vissa studier kan människors mottaglighet för nudges även variera beroende på enskilda värderingar och åsikter (10), men också i förhållande till den politiska och kulturella situationen. Mer generellt framhålls i de studier som genomförts att de olika effekterna av nudges beror på målgrupp, kulturer och situationer. Därför är det nödvändigt att bedöma effekterna av nudges direkt eller slumpmässigt.

| 6.3 | Ytterligare en fråga är hur länge effekterna av nudges varar. Undersökningar av vatten- och elförbrukning har visat att effekten av sociala normer tenderar att minska med tiden, även om den i försvagad form kan vara i flera år (11). Den långsiktiga effekten av nudges beror på deras möjligheter att i grunden förändra vanorna. Om ett standardalternativ har ändrats, och om ändringen bibehålls, finns det ingen anledning att tro att detta beteende inte kommer att fortsätta. Frågan är snarare om det är möjligt att nå längre eller att anpassa åtgärden. Det är faktiskt lättare att gradvis anpassa en skatt eller en bestämmelse än ett standardalternativ. |
| --- | --- |

6.3

Ytterligare en fråga är hur länge effekterna av nudges varar. Undersökningar av vatten- och elförbrukning har visat att effekten av sociala normer tenderar att minska med tiden, även om den i försvagad form kan vara i flera år (11). Den långsiktiga effekten av nudges beror på deras möjligheter att i grunden förändra vanorna. Om ett standardalternativ har ändrats, och om ändringen bibehålls, finns det ingen anledning att tro att detta beteende inte kommer att fortsätta. Frågan är snarare om det är möjligt att nå längre eller att anpassa åtgärden. Det är faktiskt lättare att gradvis anpassa en skatt eller en bestämmelse än ett standardalternativ.

| 6.4 | Nudges kan få negativa konsekvenser, vilket återspeglas i det faktum att en person kan tendera att agera mer positivt efter att ha handlat felaktigt, och vice versa. Försök har exempelvis visat att inköp av ”gröna” konsumtionsvaror under vissa omständigheter kan följas av en ökad frekvens av negativa handlingar som fusk eller stöld (12). Ansträngningarna för att uppmuntra till en förnuftig hållning på vissa områden kan följaktligen få negativa konsekvenser på andra områden. Om dessa negativa effekter bekräftas blir det mycket svårt att bedöma de totala konsekvenserna av nudges. De är förmodligen mycket sällsynta och innebär inte att fördelarna med att använda nudges ska ifrågasättas. Det är dock viktigt att inte utesluta möjligheten att sådana effekter kan uppstå. |
| --- | --- |

6.4

Nudges kan få negativa konsekvenser, vilket återspeglas i det faktum att en person kan tendera att agera mer positivt efter att ha handlat felaktigt, och vice versa. Försök har exempelvis visat att inköp av ”gröna” konsumtionsvaror under vissa omständigheter kan följas av en ökad frekvens av negativa handlingar som fusk eller stöld (12). Ansträngningarna för att uppmuntra till en förnuftig hållning på vissa områden kan följaktligen få negativa konsekvenser på andra områden. Om dessa negativa effekter bekräftas blir det mycket svårt att bedöma de totala konsekvenserna av nudges. De är förmodligen mycket sällsynta och innebär inte att fördelarna med att använda nudges ska ifrågasättas. Det är dock viktigt att inte utesluta möjligheten att sådana effekter kan uppstå.

| 6.5 | Hur effektiv en nudge är mäts i förhållande till det önskvärda beteendet, vilket väcker frågan om hur man ska definiera och mäta vad som är önskvärt. Det kan vara mycket svårt att få veta hur medborgarna bedömer sin egen lycka. ”Nudging” väcker också frågan om vem som beslutar om det eftersträvade målet, dvs. vad som är önskvärt för den enskilde och/eller samhället. Offentliga beslutsfattare kan av opportunistiska skäl påverka mål och nudges i en viss riktning, men även mindre avsiktligt, på grund av exempelvis avsaknad av information. |
| --- | --- |

6.5

Hur effektiv en nudge är mäts i förhållande till det önskvärda beteendet, vilket väcker frågan om hur man ska definiera och mäta vad som är önskvärt. Det kan vara mycket svårt att få veta hur medborgarna bedömer sin egen lycka. ”Nudging” väcker också frågan om vem som beslutar om det eftersträvade målet, dvs. vad som är önskvärt för den enskilde och/eller samhället. Offentliga beslutsfattare kan av opportunistiska skäl påverka mål och nudges i en viss riktning, men även mindre avsiktligt, på grund av exempelvis avsaknad av information.

| 6.6 | Slutligen är det ibland svårt att avgöra var gränsen går mellan information, kommunikation och manipulation. Bland de hotell som uppmuntrar sina gäster att återanvända sina handdukar finns det vissa som medvetet ”blåser upp” det antal gäster som redan gör det (13). Syftet med dessa uppgifter är inte att vilseleda mottagarna, utan att skapa en slags självuppfyllande profetia genom att se till att det antal som angivits verkligen uppfylls. Men i själva verket förmås gästerna att basera sitt beteende på en lögn. Att ta till sådana lögner är inte moraliskt acceptabelt, även om det leder till bättre beteenden, särskilt när det handlar om beslutsfattare inom den offentliga sektorn. Det kan också skada beslutsfattarens anseende och på lång sikt minska effektiviteten hos nudges genom att konsumenterna infantiliseras. |
| --- | --- |

6.6

Slutligen är det ibland svårt att avgöra var gränsen går mellan information, kommunikation och manipulation. Bland de hotell som uppmuntrar sina gäster att återanvända sina handdukar finns det vissa som medvetet ”blåser upp” det antal gäster som redan gör det (13). Syftet med dessa uppgifter är inte att vilseleda mottagarna, utan att skapa en slags självuppfyllande profetia genom att se till att det antal som angivits verkligen uppfylls. Men i själva verket förmås gästerna att basera sitt beteende på en lögn. Att ta till sådana lögner är inte moraliskt acceptabelt, även om det leder till bättre beteenden, särskilt när det handlar om beslutsfattare inom den offentliga sektorn. Det kan också skada beslutsfattarens anseende och på lång sikt minska effektiviteten hos nudges genom att konsumenterna infantiliseras.

Bryssel den 15 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Richard Thaler & Cass Sunstein – ”Nudge: Improving Decisions about Health, Wealth, and Happiness”, Yale University Press, 2008.

1

Nudge: Improving Decisions about Health, Wealth, and Happiness”

(2)  Opower.com.

2

(3)  http://www.prioriterre.org/ong/particuliers/a2210/une-nouvelle-edition-familles-a-energie-positive.html

3

(4)  https://www.youtube.com/watch?v=2lXh2n0aPyw

4

(5)  Georg Liebig, Nudging to Reduce Food Waste, URL: http://www.wiwi-experimente.tu-berlin.de/fileadmin/fg210/nudging_to_reduce_food_waste_Georg_Liebig.pdf

5

Nudging to Reduce Food Waste

(6)  Nudge Units webbplats: http://www.behaviouralinsights.co.uk/

6

Nudge Units

(7)  ”Executive Order – Using Behavorial Science Insights to Better Serve the American People”, Executive Order, 15 september 2015. URL: https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2015/09/15/executive-order-using-behavioral-science-insights-better-serve-american

7

Executive Order – Using Behavorial Science Insights to Better Serve the American People”

(8)  Se t.ex. ”Le nudge: un nouvel outil au service de l’action publique”, 13 mars 2014. URL: http://www.modernisation.gouv.fr/les-services-publics-se-simplifient-et-innovent/par-des-services-numeriques-aux-usagers/le-nudge-au-service-de-laction-publique

8

Le nudge: un nouvel outil au service de l’action publique”

(9)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC100146/kjna27726enn_new.pdf

9

(10)  Costa Dora L. och Kahn Matthey E., ”Energy conservation 'nudges' and environmentalist ideology: Evidence from a randomized residential electricity field experiment”, Journal of European Economic Association, 2013.

10

Energy conservation 'nudges' and environmentalist ideology: Evidence from a randomized residential electricity field experiment”

Journal of European Economic Association

(11)  Ferraro Paul J., Miranda Juan Jose och Price Michael K., ”The persistence of treatment effects with norm-based policy”, American Economic Review, vol. 101, nr 3, maj 2011.

11

The persistence of treatment effects with norm-based policy”

American Economic Review

(12)  Mazar Nina och Zhong Chen-Bo, ”Do green products make us better people?”, Psychological Science, 2010.

12

Do green products make us better people?”

Psychological Science

(13)  Simon Stephanie, ”The Secret to Turning Consumers Green” The Wall Street Journal, 18 oktober 2010. URL: http://www.wsj.com/articles/SB10001424052748704575304575296243891721972

13

The Secret to Turning Consumers Green”

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 521:e plenarsession den 14–15 december 2016

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/33

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europeisk agenda för delningsekonomin

[COM(2016) 356 final]

(2017/C 075/06)

| Föredragande: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Mihai MANOLIU |

Föredragande:

Carlos TRIAS PINTÓ

Medföredragande:

Mihai MANOLIU

| Remiss | Europeiska kommissionen, 8.12.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 17.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 157/1/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 8.12.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

17.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

157/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den framväxande decentraliserade digitala ekonomin tyder på att en väsentlig del av den nya typerna av ekonomiska transaktioner peer-to-peer kommer att vara nära knutna till sociala relationer och förankrade i lokalsamhället. Detta kommer att förändra vad det i dag innebär att bedriva en verksamhet eller att inneha en anställning, i linje med tendensen att ”demokratisera vårt sätt att producera, konsumera, styra och lösa sociala problem”. Samtidigt måste man absolut undvika att följden blir osäkra anställningsförhållanden och skatteflykt, samt att mervärdet förskjuts från industriaktörerna till dem som äger de privata digitala plattformarna (1). |
| --- | --- |

1.1

Den framväxande decentraliserade digitala ekonomin tyder på att en väsentlig del av den nya typerna av ekonomiska transaktioner peer-to-peer kommer att vara nära knutna till sociala relationer och förankrade i lokalsamhället. Detta kommer att förändra vad det i dag innebär att bedriva en verksamhet eller att inneha en anställning, i linje med tendensen att ”demokratisera vårt sätt att producera, konsumera, styra och lösa sociala problem”. Samtidigt måste man absolut undvika att följden blir osäkra anställningsförhållanden och skatteflykt, samt att mervärdet förskjuts från industriaktörerna till dem som äger de privata digitala plattformarna (1).

| 1.2 | Mot bakgrund av detta paradigmskifte uppmanar EESK kommissionen att utarbeta en mer detaljerad och omfattande begreppsmässig definition av delningsekonomin för att undvika missuppfattningar som innebär att den jämställs med den digitala ekonomin. Delningsekonomin, som i likhet med den sociala ekonomin har en demokratisk och delaktighetsbaserad dimension, kännetecknas av följande egenskaper:






  a) | Den utvecklas inte alltid i en digital miljö utan också i närmiljön, vilket gör det möjligt att lägga tonvikten på personliga relationer (t.ex. utbyte av varor). |
| --- | --- | --- |

1.2

Mot bakgrund av detta paradigmskifte uppmanar EESK kommissionen att utarbeta en mer detaljerad och omfattande begreppsmässig definition av delningsekonomin för att undvika missuppfattningar som innebär att den jämställs med den digitala ekonomin. Delningsekonomin, som i likhet med den sociala ekonomin har en demokratisk och delaktighetsbaserad dimension, kännetecknas av följande egenskaper:

a)

Den utvecklas inte alltid i en digital miljö utan också i närmiljön, vilket gör det möjligt att lägga tonvikten på personliga relationer (t.ex. utbyte av varor).

| b) | Den är ofta utan vinstsyfte, och den bygger inte så sällan på solidaritet och kooperativa principer (t.ex. vissa typer av gräsrotsfinansiering, såsom gräsrotsfinansiering genom donationer). |
| --- | --- |

b)

Den är ofta utan vinstsyfte, och den bygger inte så sällan på solidaritet och kooperativa principer (t.ex. vissa typer av gräsrotsfinansiering, såsom gräsrotsfinansiering genom donationer).

| c) | Den utvecklas inte alltid på global eller multinationell nivå utan dess ekosystem finns ofta lokalt, inom mindre områden (t.ex. grupper som producerar för eget bruk). |
| --- | --- |

c)

Den utvecklas inte alltid på global eller multinationell nivå utan dess ekosystem finns ofta lokalt, inom mindre områden (t.ex. grupper som producerar för eget bruk).

| d) | Den är inte begränsad enbart till ekonomiska aspekter utan det finns även miljömässiga och sociala aspekter (t.ex. hållbar rörlighet). |
| --- | --- |

d)

Den är inte begränsad enbart till ekonomiska aspekter utan det finns även miljömässiga och sociala aspekter (t.ex. hållbar rörlighet).

| e) | Den handlar inte bara om ett nytt sätt att tillhandahålla tjänster på begäran, där arbetsförmågan är den vara som delas, utan den inriktar sig också på hur man ska få tillgång till dessa tjänster (t.ex. delad användning av varor av flera personer). |
| --- | --- |

e)

Den handlar inte bara om ett nytt sätt att tillhandahålla tjänster på begäran, där arbetsförmågan är den vara som delas, utan den inriktar sig också på hur man ska få tillgång till dessa tjänster (t.ex. delad användning av varor av flera personer).

| f) | Den är inte begränsad till enbart materiella varor av stort ekonomiskt värde, utan den kan tillämpas på alla slags produkter eller tjänster (t.ex. tidsbanker). |
| --- | --- |

f)

Den är inte begränsad till enbart materiella varor av stort ekonomiskt värde, utan den kan tillämpas på alla slags produkter eller tjänster (t.ex. tidsbanker).

| 1.3 | Kort sagt omfattar delningsekonomin olika modeller med specifika bidrag och utmaningar. ”Tillgångsekonomin”, till exempel, innebär att underutnyttjade ägodelar görs tillgängliga på marknaden, vilket leder till ett större utbud för konsumenterna och en mer effektiv resursanvändning, men det finns också en risk att den indirekt stimulerar den totala produktionen. I ”på begäran-ekonomin” fragmenteras arbetskraften vilket ökar flexibiliteten, men samtidigt ökar risken för otrygga anställningsförhållanden. ”Gåvoekonomin”, som innebär att varor och tjänster delas på ett altruistiskt sätt, möjliggör en förstärkning av lokalsamhällena men är ofta osynlig för myndigheterna. |
| --- | --- |

1.3

Kort sagt omfattar delningsekonomin olika modeller med specifika bidrag och utmaningar. ”Tillgångsekonomin”, till exempel, innebär att underutnyttjade ägodelar görs tillgängliga på marknaden, vilket leder till ett större utbud för konsumenterna och en mer effektiv resursanvändning, men det finns också en risk att den indirekt stimulerar den totala produktionen. I ”på begäran-ekonomin” fragmenteras arbetskraften vilket ökar flexibiliteten, men samtidigt ökar risken för otrygga anställningsförhållanden. ”Gåvoekonomin”, som innebär att varor och tjänster delas på ett altruistiskt sätt, möjliggör en förstärkning av lokalsamhällena men är ofta osynlig för myndigheterna.

| 1.4 | När det gäller digitala plattformar, särskilt sådana som stöder någon form av inkomstbringande verksamhet, förtjänar de kommissionens fulla uppmärksamhet i syfte att reglera och harmonisera deras verksamhet och för att säkerställa lika villkor på grundval av öppenhet, information, obegränsad tillgång, icke-diskriminering och adekvat utnyttjande av uppgifterna. Det är särskilt nödvändigt att omdefiniera begreppet rättsligt underordnad ställning mot bakgrund av arbetstagarnas ekonomiska beroende och garantera deras rättigheter, oavsett verksamhetsform. |
| --- | --- |

1.4

När det gäller digitala plattformar, särskilt sådana som stöder någon form av inkomstbringande verksamhet, förtjänar de kommissionens fulla uppmärksamhet i syfte att reglera och harmonisera deras verksamhet och för att säkerställa lika villkor på grundval av öppenhet, information, obegränsad tillgång, icke-diskriminering och adekvat utnyttjande av uppgifterna. Det är särskilt nödvändigt att omdefiniera begreppet rättsligt underordnad ställning mot bakgrund av arbetstagarnas ekonomiska beroende och garantera deras rättigheter, oavsett verksamhetsform.

| 1.5 | Utmaningen består följaktligen i att avgränsa delningsekonomins olika former och föreslå differentierade regleringsstrategier (2), som prioriterar digitala initiativ som bygger på en demokratisk, solidarisk och inkluderande styrning som innebär social innovation. Detta leder till ett behov av att informera konsumenterna om grundläggande värderingar och organisation- och förvaltningsform. I detta sammanhang rekommenderar EESK att man genomför en kvalitativ undersökning av det nätverk av förbindelser som delningsekonomins aktörer själva har inrättat. |
| --- | --- |

1.5

Utmaningen består följaktligen i att avgränsa delningsekonomins olika former och föreslå differentierade regleringsstrategier (2), som prioriterar digitala initiativ som bygger på en demokratisk, solidarisk och inkluderande styrning som innebär social innovation. Detta leder till ett behov av att informera konsumenterna om grundläggande värderingar och organisation- och förvaltningsform. I detta sammanhang rekommenderar EESK att man genomför en kvalitativ undersökning av det nätverk av förbindelser som delningsekonomins aktörer själva har inrättat.

| 1.6 | Kommittén anser därför att man bör utarbeta en särskild metod för reglering och kvantitativ bedömning av denna nya ekonomi med nya standarder. Ur detta perspektiv intar värdet av tillit – med informationssymmetri som utgångspunkt – en central plats. Kriterier som öppenhet, hederlighet och objektivitet i samband med bedömningen av en produkt eller en tjänst bör också förstärkas, så att man inte längre enbart använder sig av algoritmer. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén anser därför att man bör utarbeta en särskild metod för reglering och kvantitativ bedömning av denna nya ekonomi med nya standarder. Ur detta perspektiv intar värdet av tillit – med informationssymmetri som utgångspunkt – en central plats. Kriterier som öppenhet, hederlighet och objektivitet i samband med bedömningen av en produkt eller en tjänst bör också förstärkas, så att man inte längre enbart använder sig av algoritmer.

| 1.7 | EESK rekommenderar även att man inrättar ett oberoende europeiskt kreditvärderingsinstitut för digitala plattformar med harmoniserade befogenheter i alla medlemsstater för att bedöma hur dessa plattformar förvaltas med hänsyn till konkurrens, sysselsättning och beskattning. |
| --- | --- |

1.7

EESK rekommenderar även att man inrättar ett oberoende europeiskt kreditvärderingsinstitut för digitala plattformar med harmoniserade befogenheter i alla medlemsstater för att bedöma hur dessa plattformar förvaltas med hänsyn till konkurrens, sysselsättning och beskattning.

| 1.8 | I meddelandets beskrivning av delningsekonomin förbigås dessutom viktiga frågor såsom användningen av virtuella och sociala valutor som operativa verktyg inom denna ekonomi, möjligheten att kunskap, information och energi kan vara föremål för dess verksamhet, samt den roll som gemensamt skapande och teknisk innovation spelar inom delningsekonomin. |
| --- | --- |

1.8

I meddelandets beskrivning av delningsekonomin förbigås dessutom viktiga frågor såsom användningen av virtuella och sociala valutor som operativa verktyg inom denna ekonomi, möjligheten att kunskap, information och energi kan vara föremål för dess verksamhet, samt den roll som gemensamt skapande och teknisk innovation spelar inom delningsekonomin.

| 1.9 | Mot bakgrund av delningsekonomins komplexa metoder i nuläget rekommenderar EESK att man låter de olika modellerna existera sida vid sida för att säkerställa att de kan utvecklas utan att orsaka negativa effekter på marknaden, särskilt i fråga om konkurrens, beskattning och arbetstillfällen av god kvalitet. I detta syfte är det nödvändigt att utforma en lämplig ram för uppföljning och övervakning av delningsekonomins nya parametrar med deltagande av de berörda parterna (arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, konsumentorganisationer, osv.). |
| --- | --- |

1.9

Mot bakgrund av delningsekonomins komplexa metoder i nuläget rekommenderar EESK att man låter de olika modellerna existera sida vid sida för att säkerställa att de kan utvecklas utan att orsaka negativa effekter på marknaden, särskilt i fråga om konkurrens, beskattning och arbetstillfällen av god kvalitet. I detta syfte är det nödvändigt att utforma en lämplig ram för uppföljning och övervakning av delningsekonomins nya parametrar med deltagande av de berörda parterna (arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, konsumentorganisationer, osv.).

| 1.10 | I syfte att hantera övergången till en ny ekonomi med stark systempåverkan rekommenderas det slutligen att EESK inrättar en permanent övergripande struktur för att analysera dessa nya företeelser i samarbete med kommissionen, Regionkommittén och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.10

I syfte att hantera övergången till en ny ekonomi med stark systempåverkan rekommenderas det slutligen att EESK inrättar en permanent övergripande struktur för att analysera dessa nya företeelser i samarbete med kommissionen, Regionkommittén och Europaparlamentet.

2.   Inledning och bakgrund

| 2.1 | Samhällskulturen, konsumtionsvanorna och de sätt på vilka konsumenternas behov tillgodoses genomgår just nu genomgripande förändringar. Konsumtionen ses över och rationaliseras utifrån ett mer inkluderande perspektiv, prissättningen sammankopplas med produkternas miljöpåverkan och sociala konsekvenser, och dessutom tillkommer de omvälvande effekterna av internet och sociala nätverk. |
| --- | --- |

2.1

Samhällskulturen, konsumtionsvanorna och de sätt på vilka konsumenternas behov tillgodoses genomgår just nu genomgripande förändringar. Konsumtionen ses över och rationaliseras utifrån ett mer inkluderande perspektiv, prissättningen sammankopplas med produkternas miljöpåverkan och sociala konsekvenser, och dessutom tillkommer de omvälvande effekterna av internet och sociala nätverk.

| 2.2 | Innehav av produkter för personligt bruk, en stark valuta och fasta, avlönade anställningar på ort och ställe kommer att ge plats för virtuella utbyten, gemensamt utnyttjande, digitala pengar och en flexiblare arbetskraft. |
| --- | --- |

2.2

Innehav av produkter för personligt bruk, en stark valuta och fasta, avlönade anställningar på ort och ställe kommer att ge plats för virtuella utbyten, gemensamt utnyttjande, digitala pengar och en flexiblare arbetskraft.

| 2.3 | Under övergången till nya former av produktion och konsumtion har vissa ekonomiska sektorer ryckts med av en kraftfull tsunami till följd av uppkomsten av nya aktörer. Vissa av dessa aktörer motiveras av samarbete och samhällsengagemang, medan andra enbart har affärsmöjligheterna som drivkraft (och inte alltid med respekt för principen om lika villkor). |
| --- | --- |

2.3

Under övergången till nya former av produktion och konsumtion har vissa ekonomiska sektorer ryckts med av en kraftfull tsunami till följd av uppkomsten av nya aktörer. Vissa av dessa aktörer motiveras av samarbete och samhällsengagemang, medan andra enbart har affärsmöjligheterna som drivkraft (och inte alltid med respekt för principen om lika villkor).

| 2.4 | Eftersom många har efterlyst en ny regleringsram (3) för delningsekonomin (som ska uppmuntra användningen av digital teknik i syfte att utnyttja den outnyttjade decentraliserade kapaciteten i stället för att skapa nya centraliserade monopol) har kommissionen beslutat att lansera en europeisk agenda för delningsekonomin, sedan man konstaterat att de nationella och lokala myndigheterna i EU har tagit itu med situationen via ett lapptäcke av olika lagstiftningsåtgärder. Detta beror på att delningsekonomin tar sig olika uttryck beroende på vilken sektor som berörs. |
| --- | --- |

2.4

Eftersom många har efterlyst en ny regleringsram (3) för delningsekonomin (som ska uppmuntra användningen av digital teknik i syfte att utnyttja den outnyttjade decentraliserade kapaciteten i stället för att skapa nya centraliserade monopol) har kommissionen beslutat att lansera en europeisk agenda för delningsekonomin, sedan man konstaterat att de nationella och lokala myndigheterna i EU har tagit itu med situationen via ett lapptäcke av olika lagstiftningsåtgärder. Detta beror på att delningsekonomin tar sig olika uttryck beroende på vilken sektor som berörs.

| 2.5 | Denna fragmentering av de nya affärsmodellerna skapar osäkerhet (ekonomisk, lagstiftningsmässig, arbetskraftsrelaterad etc.) och ovisshet (när det gäller förtroende, nya digitala instrument såsom blockchains, skyddsnät och personlig integritet) bland de traditionella aktörerna, de nya tjänsteleverantörerna och konsumenterna, vilket begränsar innovation, skapande av arbetstillfällen och tillväxt. |
| --- | --- |

2.5

Denna fragmentering av de nya affärsmodellerna skapar osäkerhet (ekonomisk, lagstiftningsmässig, arbetskraftsrelaterad etc.) och ovisshet (när det gäller förtroende, nya digitala instrument såsom blockchains, skyddsnät och personlig integritet) bland de traditionella aktörerna, de nya tjänsteleverantörerna och konsumenterna, vilket begränsar innovation, skapande av arbetstillfällen och tillväxt.

| 2.6 | Till följd av detta har kommissionen utarbetat följande riktlinjer för att hjälpa marknadsaktörerna och de offentliga myndigheterna i de olika medlemsstaterna:






  — | Krav för tillträde till marknaden: Tjänsteleverantörerna bör bara åläggas att skaffa sig näringstillstånd eller licenser för att uppfylla legitima mål av allmänintresse. Ett definitivt förbud för en verksamhet bör endast tillämpas som en sista utväg. Delningsplattformar bör inte underläggas krav på tillstånd eller licenser om de endast fungerar som mellanhänder mellan konsumenterna och dem som erbjuder den aktuella tjänsten (t.ex. transport eller inkvartering). Medlemsstaterna bör också skilja mellan privatpersoner som erbjuder en tjänst på tillfällig basis och leverantörer som erbjuder tjänster inom ramen för sin yrkesutövning, t.ex. genom införande av tröskelvärden baserade på verksamhetens omfattning. |
| --- | --- | --- |

2.6

Till följd av detta har kommissionen utarbetat följande riktlinjer för att hjälpa marknadsaktörerna och de offentliga myndigheterna i de olika medlemsstaterna:

—

Krav för tillträde till marknaden: Tjänsteleverantörerna bör bara åläggas att skaffa sig näringstillstånd eller licenser för att uppfylla legitima mål av allmänintresse. Ett definitivt förbud för en verksamhet bör endast tillämpas som en sista utväg. Delningsplattformar bör inte underläggas krav på tillstånd eller licenser om de endast fungerar som mellanhänder mellan konsumenterna och dem som erbjuder den aktuella tjänsten (t.ex. transport eller inkvartering). Medlemsstaterna bör också skilja mellan privatpersoner som erbjuder en tjänst på tillfällig basis och leverantörer som erbjuder tjänster inom ramen för sin yrkesutövning, t.ex. genom införande av tröskelvärden baserade på verksamhetens omfattning.

| — | Bestämmelser om ansvar: Delningsplattformar kan undantas från ansvar för den information som de lagrar åt dem som erbjuder en tjänst. De bör dock inte undantas från ansvaret för de tjänster som de själva erbjuder, t.ex. betaltjänster. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser om ansvar: Delningsplattformar kan undantas från ansvar för den information som de lagrar åt dem som erbjuder en tjänst. De bör dock inte undantas från ansvaret för de tjänster som de själva erbjuder, t.ex. betaltjänster.

| — | Skydd av användare: Medlemsstaterna bör säkerställa att konsumenterna får ett maximalt skydd med avseende på otillbörliga affärsmetoder, utan att personer som tillhandahåller tjänster på tillfällig basis åläggs oproportionerligt stora rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

—

Skydd av användare: Medlemsstaterna bör säkerställa att konsumenterna får ett maximalt skydd med avseende på otillbörliga affärsmetoder, utan att personer som tillhandahåller tjänster på tillfällig basis åläggs oproportionerligt stora rapporteringsskyldigheter.

| — | Anställningsförhållanden (egenföretagare och arbetstagare): Arbetsrätten tillhör huvudsakligen medlemsstaternas behörighetsområde, kompletterad med rättspraxis och sociala miniminormer på EU-nivå. Medlemsstaterna får ta hänsyn till kriterier såsom en underordnad ställning i förhållande till plattformen, typ av arbete och ersättning när de ska besluta om huruvida en viss person kan betraktas som anställd vid plattformen. |
| --- | --- |

—

Anställningsförhållanden (egenföretagare och arbetstagare): Arbetsrätten tillhör huvudsakligen medlemsstaternas behörighetsområde, kompletterad med rättspraxis och sociala miniminormer på EU-nivå. Medlemsstaterna får ta hänsyn till kriterier såsom en underordnad ställning i förhållande till plattformen, typ av arbete och ersättning när de ska besluta om huruvida en viss person kan betraktas som anställd vid plattformen.

| — | Beskattning: Tjänsteleverantörer inom delningsekonomin ska betala skatt. Relevanta skatter omfattar personlig inkomstskatt, bolagsskatt och mervärdesskatt. Medlemsstaterna uppmanas att ytterligare förenkla och förtydliga tillämpningen av skattereglerna när det gäller delningsekonomin. Delningsplattformarna bör samarbeta fullt ut med de nationella myndigheterna för att registrera den ekonomiska verksamheten och underlätta skatteuppbörden. |
| --- | --- |

—

Beskattning: Tjänsteleverantörer inom delningsekonomin ska betala skatt. Relevanta skatter omfattar personlig inkomstskatt, bolagsskatt och mervärdesskatt. Medlemsstaterna uppmanas att ytterligare förenkla och förtydliga tillämpningen av skattereglerna när det gäller delningsekonomin. Delningsplattformarna bör samarbeta fullt ut med de nationella myndigheterna för att registrera den ekonomiska verksamheten och underlätta skatteuppbörden.

3.   Särskilda kommentarer till kommissionens förslag

| 3.1 | Kommissionen skapar förvirring genom att sätta likhetstecken mellan digitala plattformar och delningsekonomin utan att formulera en begreppsmässig definition som relaterar denna ekonomi till allmänintresset och erkänner dess positiva externa effekter till följd av att den främjar värden som samarbete och solidaritet. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen skapar förvirring genom att sätta likhetstecken mellan digitala plattformar och delningsekonomin utan att formulera en begreppsmässig definition som relaterar denna ekonomi till allmänintresset och erkänner dess positiva externa effekter till följd av att den främjar värden som samarbete och solidaritet.

| 3.2 | I sitt meddelande missar kommissionen det som borde vara dess främsta mål och lever inte upp till de berörda parternas legitima förväntningar, dvs. fastställandet av en modell och parametrar för en tydlig och transparent rättslig ram inom vilken delningsekonomins många former kan utvecklas och verka inom det europeiska området, stödjas och genomföras samt vinna i trovärdighet och förtroende. |
| --- | --- |

3.2

I sitt meddelande missar kommissionen det som borde vara dess främsta mål och lever inte upp till de berörda parternas legitima förväntningar, dvs. fastställandet av en modell och parametrar för en tydlig och transparent rättslig ram inom vilken delningsekonomins många former kan utvecklas och verka inom det europeiska området, stödjas och genomföras samt vinna i trovärdighet och förtroende.

| 3.3 | Den digitala ekonomin å sin sida har fyra karakteristiska egenskaper: utlokalisering av aktiviteter, de digitala plattformarnas centrala roll, nätverkens stora betydelse och det massiva utnyttjandet av data (4). Trots att det handlar om områden av olika karaktär har den vissa beröringspunkter med delningsekonomin, eftersom de båda modellerna ofta är aktiva i liknande miljöer: deltagarbaserade nätverk med diffusa gränser mellan det personliga och det professionella, mellan fast och tillfälligt arbete, mellan egenföretagande och anställning osv. |
| --- | --- |

3.3

Den digitala ekonomin å sin sida har fyra karakteristiska egenskaper: utlokalisering av aktiviteter, de digitala plattformarnas centrala roll, nätverkens stora betydelse och det massiva utnyttjandet av data (4). Trots att det handlar om områden av olika karaktär har den vissa beröringspunkter med delningsekonomin, eftersom de båda modellerna ofta är aktiva i liknande miljöer: deltagarbaserade nätverk med diffusa gränser mellan det personliga och det professionella, mellan fast och tillfälligt arbete, mellan egenföretagande och anställning osv.

| 3.4 | För att underlätta denna begreppsmässiga avgränsning föreslår EESK att kommissionen införlivar begreppet ”icke-ömsesidigt, pro-socialt beteende” beträffande delningsekonomin, som tydligt differentierar det gemensamma utnyttjandet utan vinstsyfte och skapar ett samverkansutrymme för konsumtion, produktion, finansiering och kunskapsdelning. |
| --- | --- |

3.4

För att underlätta denna begreppsmässiga avgränsning föreslår EESK att kommissionen införlivar begreppet ”icke-ömsesidigt, pro-socialt beteende” beträffande delningsekonomin, som tydligt differentierar det gemensamma utnyttjandet utan vinstsyfte och skapar ett samverkansutrymme för konsumtion, produktion, finansiering och kunskapsdelning.

| 3.5 | Kort sagt innebär delningsekonomin i sig en förändring som inte bara är ekonomisk, utan även social och miljömässig. Detta framgår även av meddelandet i samband med omnämnandet av hållbarhet och övergången till en delningsekonomi samt i dess beskrivning av de sociala marknaderna som delningsekonomins domäner. |
| --- | --- |

3.5

Kort sagt innebär delningsekonomin i sig en förändring som inte bara är ekonomisk, utan även social och miljömässig. Detta framgår även av meddelandet i samband med omnämnandet av hållbarhet och övergången till en delningsekonomi samt i dess beskrivning av de sociala marknaderna som delningsekonomins domäner.

| 3.6 | Att bortse från dessa omständigheter innebär att den bild man får av de delningsekonomiska initiativen är ofullständig. Detsamma gäller om analysen begränsas till utbyte av tjänster eller till delningsplattformar utan att ta hänsyn till sådana aspekter som återcirkulering och byte av varor, optimering av tillgångar eller nätverkande. |
| --- | --- |

3.6

Att bortse från dessa omständigheter innebär att den bild man får av de delningsekonomiska initiativen är ofullständig. Detsamma gäller om analysen begränsas till utbyte av tjänster eller till delningsplattformar utan att ta hänsyn till sådana aspekter som återcirkulering och byte av varor, optimering av tillgångar eller nätverkande.

| 3.7 | När det gäller frågor rörande osäkerheten kring tillämpningen av de rättsliga ramar som ska reglera initiativen inom delningsekonomin är de svårigheter som kommissionen anger nog så verkliga, men det märks också att man gärna vill ”standardisera” och ”anpassa” en ny ekonomisk modell till de ”traditionella utvärderingskriterierna”. Detta kan göra det nödvändigt att ta fram nya kriterier och standarder för hur delningsekonomin bör behandlas ur ett rättsligt, arbetsmarknadsmässigt och skattemässigt perspektiv, framför allt med tanke på att det handlar om en övergång till en ny modell för produktion och konsumtion som för med sig en omdefiniering av de berörda aktörerna. |
| --- | --- |

3.7

När det gäller frågor rörande osäkerheten kring tillämpningen av de rättsliga ramar som ska reglera initiativen inom delningsekonomin är de svårigheter som kommissionen anger nog så verkliga, men det märks också att man gärna vill ”standardisera” och ”anpassa” en ny ekonomisk modell till de ”traditionella utvärderingskriterierna”. Detta kan göra det nödvändigt att ta fram nya kriterier och standarder för hur delningsekonomin bör behandlas ur ett rättsligt, arbetsmarknadsmässigt och skattemässigt perspektiv, framför allt med tanke på att det handlar om en övergång till en ny modell för produktion och konsumtion som för med sig en omdefiniering av de berörda aktörerna.

| 3.8 | På samma sätt är en ny och mer inkluderande ekonomi som skapar social sammanhållning bara möjlig om alla medborgare besitter de digitala och ekonomiska färdigheter som krävs för att få tillgång till denna ekonomi och kunna använda sig av den. Dessutom bör man via den offentliga politiken se till att de människor som löper störst risk att drabbas av digital utestängning, särskilt personer med funktionsnedsättning, har full tillgång till denna ekonomi. |
| --- | --- |

3.8

På samma sätt är en ny och mer inkluderande ekonomi som skapar social sammanhållning bara möjlig om alla medborgare besitter de digitala och ekonomiska färdigheter som krävs för att få tillgång till denna ekonomi och kunna använda sig av den. Dessutom bör man via den offentliga politiken se till att de människor som löper störst risk att drabbas av digital utestängning, särskilt personer med funktionsnedsättning, har full tillgång till denna ekonomi.

| 3.9 | EESK kan slutligen inte bortse från följande aspekter som inte omnämns i kommissionens meddelande:






  — | I debatten om delningsekonomin kan man inte bortse från att det är nödvändigt att behandla operativa verktyg såsom digitala, virtuella och sociala pengar. Till följd av fenomenet blockchains är den andra generationen internetanvändare, företagarna och de traditionella operatörerna i färd med att tänka ut nya former för att genomföra finansförmedlarnas åtta grundläggande funktioner med hjälp av globala reskontror, teknik och bitcoins. |
| --- | --- | --- |

3.9

EESK kan slutligen inte bortse från följande aspekter som inte omnämns i kommissionens meddelande:

—

I debatten om delningsekonomin kan man inte bortse från att det är nödvändigt att behandla operativa verktyg såsom digitala, virtuella och sociala pengar. Till följd av fenomenet blockchains är den andra generationen internetanvändare, företagarna och de traditionella operatörerna i färd med att tänka ut nya former för att genomföra finansförmedlarnas åtta grundläggande funktioner med hjälp av globala reskontror, teknik och bitcoins.

| — | Med tanke på att de båda grundläggande pelarna för omställningen till en delningsekonomi är energi och information, bör man i en analys av delningsekonomin aldrig bortse från överföringen av immateriell äganderätt utifrån delad kunskap och öppen åtkomst, vilket även gäller energisektorn. |
| --- | --- |

—

Med tanke på att de båda grundläggande pelarna för omställningen till en delningsekonomi är energi och information, bör man i en analys av delningsekonomin aldrig bortse från överföringen av immateriell äganderätt utifrån delad kunskap och öppen åtkomst, vilket även gäller energisektorn.

| — | Konsekvenserna för arbetslivet, såsom tendensen till en överdrivet flexibel arbetsmarknad, urholkningen av den kollektiva förhandlingsrätten för arbetstagarna inom delningsekonomin, risken för individualisering på arbetsmarknaden, brist på utbildning och de möjliga (negativa) effekterna av klassificeringssystemen samt behandlingen av algoritmerna, bör behandlas mer ingående. |
| --- | --- |

—

Konsekvenserna för arbetslivet, såsom tendensen till en överdrivet flexibel arbetsmarknad, urholkningen av den kollektiva förhandlingsrätten för arbetstagarna inom delningsekonomin, risken för individualisering på arbetsmarknaden, brist på utbildning och de möjliga (negativa) effekterna av klassificeringssystemen samt behandlingen av algoritmerna, bör behandlas mer ingående.

4.   Särskilda kommentarer till kommissionens förslag: centrala frågeställningar

4.1   
  Krav för tillträde till marknaden, stordriftsfördelar och lokala ”nätverkseffekter”

| 4.1.1 | Enligt EESK:s uppfattning bör medlemsstaterna enligt EU:s befintliga lagstiftning – i synnerhet tjänstedirektivet och direktivet om elektronisk handel – främja tillgången till delningsekonomins marknader eftersom ett mer varierat utbud stimulerar konsumtionen, och vid behov fastställa villkor som uteslutande hänför sig till allmänintresset och motiveras i vederbörlig ordning. Det är rimligt att förvänta sig att det kommer att uppstå en konflikt mellan lagstiftningar, eftersom delningsekonomin ger upphov till nya sätt att tillhandahålla välbekanta tjänster som traditionellt sett har varit mycket reglerade. |
| --- | --- |

4.1.1

Enligt EESK:s uppfattning bör medlemsstaterna enligt EU:s befintliga lagstiftning – i synnerhet tjänstedirektivet och direktivet om elektronisk handel – främja tillgången till delningsekonomins marknader eftersom ett mer varierat utbud stimulerar konsumtionen, och vid behov fastställa villkor som uteslutande hänför sig till allmänintresset och motiveras i vederbörlig ordning. Det är rimligt att förvänta sig att det kommer att uppstå en konflikt mellan lagstiftningar, eftersom delningsekonomin ger upphov till nya sätt att tillhandahålla välbekanta tjänster som traditionellt sett har varit mycket reglerade.

| 4.1.2 | Eftersom delningsekonomin är en smältdegel av initiativ som varken är rums- eller tidsmässigt begränsade är det värt att påpeka att de kräver en öppen och ej ortsspecifik behandling och att alla eventuella begränsningar på basis av restriktiva territoriella kriterier kan leda till skattemässig och social konkurrens som snedvrider deras positiva effekter. |
| --- | --- |

4.1.2

Eftersom delningsekonomin är en smältdegel av initiativ som varken är rums- eller tidsmässigt begränsade är det värt att påpeka att de kräver en öppen och ej ortsspecifik behandling och att alla eventuella begränsningar på basis av restriktiva territoriella kriterier kan leda till skattemässig och social konkurrens som snedvrider deras positiva effekter.

| 4.1.3 | I stället för att hänvisa till ett gränsöverskridande argument såsom marknadstillträdet bör man därför se delningsekonomin som ett uttryck för medborgarnas egenmakt (vinster när det gäller mänskligt kapital) som bör bygga på två grundläggande koncept: å ena sidan principen om harmonisering i syfte att undvika särbehandling som leder till nya assymmetrier på marknaden, och å andra sidan behovet av att göra framsteg när det gäller tillämpningen av gemensam lagstiftning (5) (modeller: reglering mellan privatpersoner, självreglerande organ och delegerad reglering med hjälp av uppgifter). |
| --- | --- |

4.1.3

I stället för att hänvisa till ett gränsöverskridande argument såsom marknadstillträdet bör man därför se delningsekonomin som ett uttryck för medborgarnas egenmakt (vinster när det gäller mänskligt kapital) som bör bygga på två grundläggande koncept: å ena sidan principen om harmonisering i syfte att undvika särbehandling som leder till nya assymmetrier på marknaden, och å andra sidan behovet av att göra framsteg när det gäller tillämpningen av gemensam lagstiftning (5) (modeller: reglering mellan privatpersoner, självreglerande organ och delegerad reglering med hjälp av uppgifter).

| 4.1.4 | I likhet med kommissionen stöder EESK en mer flexibel reglering av tjänstemarknaderna (nya definitioner av arbete inom delningsekonomin) och förespråkar därför att man i varje medlemsstat utvärderar om lagstiftningen på delningsekonomins område är motiverad och proportionell med hänsyn till allmänintressets målsättningar (reglering i syfte att ta itu med marknadsbrister, förtroendefrämjande insatser) och beaktar de olika handelsmodellernas särdrag samt instrument med koppling till tillgång, kvalitet och säkerhet. |
| --- | --- |

4.1.4

I likhet med kommissionen stöder EESK en mer flexibel reglering av tjänstemarknaderna (nya definitioner av arbete inom delningsekonomin) och förespråkar därför att man i varje medlemsstat utvärderar om lagstiftningen på delningsekonomins område är motiverad och proportionell med hänsyn till allmänintressets målsättningar (reglering i syfte att ta itu med marknadsbrister, förtroendefrämjande insatser) och beaktar de olika handelsmodellernas särdrag samt instrument med koppling till tillgång, kvalitet och säkerhet.

| 4.1.5 | EESK påpekar också att modellens särskilda karaktär ger upphov till verktyg för betygssättning och utvärdering av leverantörerna, som visserligen svarar mot allmänintressets behov av att minska risker med koppling till informationsasymmetrier, men som också kan leda till ett ”snedvridet urval” och ”moraliska risker”. Mot bakgrund av detta bör offentliga myndigheter och förvaltare av digitala plattformar se över kvaliteten och tillförlitligheten i informationen, utvärderingarna och betygssättningarna på delningsplattformarna med hjälp av oberoende kontrollorgan. |
| --- | --- |

4.1.5

EESK påpekar också att modellens särskilda karaktär ger upphov till verktyg för betygssättning och utvärdering av leverantörerna, som visserligen svarar mot allmänintressets behov av att minska risker med koppling till informationsasymmetrier, men som också kan leda till ett ”snedvridet urval” och ”moraliska risker”. Mot bakgrund av detta bör offentliga myndigheter och förvaltare av digitala plattformar se över kvaliteten och tillförlitligheten i informationen, utvärderingarna och betygssättningarna på delningsplattformarna med hjälp av oberoende kontrollorgan.

| 4.1.6 | EESK anser att fastställandet av tröskelvärden för att, sektor för sektor, klargöra gränserna mellan professionellt och icke professionellt tillhandahållande av tjänster kan vara en användbar metod för att komma till rätta med marknadsfragmenteringen inom EU. Det är dock möjligt att metoden inte kommer att vara så effektiv som förväntat när det gäller att täcka in icke professionell verksamhet mellan privatpersoner. |
| --- | --- |

4.1.6

EESK anser att fastställandet av tröskelvärden för att, sektor för sektor, klargöra gränserna mellan professionellt och icke professionellt tillhandahållande av tjänster kan vara en användbar metod för att komma till rätta med marknadsfragmenteringen inom EU. Det är dock möjligt att metoden inte kommer att vara så effektiv som förväntat när det gäller att täcka in icke professionell verksamhet mellan privatpersoner.

4.2   
  Ansvar och försäkringar

| 4.2.1 | Kommittén är införstådd med att upprätthållandet av de nuvarande bestämmelserna i fråga om mellanhänders ansvar (6) är grundläggande för den digitala ekonomins utveckling i EU. |
| --- | --- |

4.2.1

Kommittén är införstådd med att upprätthållandet av de nuvarande bestämmelserna i fråga om mellanhänders ansvar (6) är grundläggande för den digitala ekonomins utveckling i EU.

| 4.2.2 | I syfte att öka trovärdigheten och tilliten, vilket är mycket viktigt för delningsekonomins utveckling, efterlyser EESK, vilket även kommissionen gör i sitt meddelande, antagandet av restriktiva frivilliga åtgärder för att motverka olagligt innehåll på nätet med hjälp av stödjande eller underliggande verksamheter, utan att för den skull avsäga sig de fördelar som undantag från ansvar innebär. |
| --- | --- |

4.2.2

I syfte att öka trovärdigheten och tilliten, vilket är mycket viktigt för delningsekonomins utveckling, efterlyser EESK, vilket även kommissionen gör i sitt meddelande, antagandet av restriktiva frivilliga åtgärder för att motverka olagligt innehåll på nätet med hjälp av stödjande eller underliggande verksamheter, utan att för den skull avsäga sig de fördelar som undantag från ansvar innebär.

| 4.2.3 | EESK upprepar dock att det är lämpligt att hantera samarbetsverksamhet på ett övergripande sätt, oberoende av de centraliseringsfördelar som de digitala plattformarna konstateras ha, för att inte distansera den från det medborgerliga engagemang som utgör dess inspirationskälla. |
| --- | --- |

4.2.3

EESK upprepar dock att det är lämpligt att hantera samarbetsverksamhet på ett övergripande sätt, oberoende av de centraliseringsfördelar som de digitala plattformarna konstateras ha, för att inte distansera den från det medborgerliga engagemang som utgör dess inspirationskälla.

4.3   
  Skydd av användare

| 4.3.1 | I en ny kontext där gränsen mellan producent och konsument suddas ut (”befrämjare av människors egenmakt, medskapare, kollektiva mikrofinansiärer, privatpersoner, kunder”) förespråkar EESK ett system som garanterar konsumenternas rättigheter. Med hänsyn till delningsekonomins särskilda karaktär bör man dock inte begränsa mångfalden i de initiativ som ryms inom den. |
| --- | --- |

4.3.1

I en ny kontext där gränsen mellan producent och konsument suddas ut (”befrämjare av människors egenmakt, medskapare, kollektiva mikrofinansiärer, privatpersoner, kunder”) förespråkar EESK ett system som garanterar konsumenternas rättigheter. Med hänsyn till delningsekonomins särskilda karaktär bör man dock inte begränsa mångfalden i de initiativ som ryms inom den.

| 4.3.2 | Bland de multilaterala förbindelser som den ger upphov till bör man följaktligen inbegripa dem som är ett resultat av prosumenternas framväxt (dessa står för delningsekonomins viktigaste ekonomiska bidrag och bör därför skyddas, stärkas och definieras). Man räknar med att prosumenterna kommer att spela en tydlig ledande roll inom delningsekonomin, i likhet med processerna för skapande av gemensamt värde, inte minst när det gäller den cirkulära ekonomin och funktionsekonomin. |
| --- | --- |

4.3.2

Bland de multilaterala förbindelser som den ger upphov till bör man följaktligen inbegripa dem som är ett resultat av prosumenternas framväxt (dessa står för delningsekonomins viktigaste ekonomiska bidrag och bör därför skyddas, stärkas och definieras). Man räknar med att prosumenterna kommer att spela en tydlig ledande roll inom delningsekonomin, i likhet med processerna för skapande av gemensamt värde, inte minst när det gäller den cirkulära ekonomin och funktionsekonomin.

| 4.3.3 | EESK har alltid förespråkat rättvisa konkurrensvillkor. I enlighet med riktlinjerna i fråga om otillbörliga affärsmetoder bör man fokusera på följande faktorer för att skilja mellan konsument och näringsidkare på ett icke restriktivt sätt (7): tjänsternas frekvens, vinstsyfte och omsättning. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK har alltid förespråkat rättvisa konkurrensvillkor. I enlighet med riktlinjerna i fråga om otillbörliga affärsmetoder bör man fokusera på följande faktorer för att skilja mellan konsument och näringsidkare på ett icke restriktivt sätt (7): tjänsternas frekvens, vinstsyfte och omsättning.

| 4.3.4 | EESK stöder detta synsätt, men påpekar att det kommer att behöva omvärderas i likhet med andra faktorers lämplighet vid tillämpningen av kriterier för en lämplig klassificering. Tanken är dock inte att den ska vara uttömmande med hänsyn till delningsekonomins komplexitet och variationsrikedom och svårigheten att förutspå dess fortsatta utveckling (en modell som bör vara oberoende, överförbar, universell och innovationsfrämjande). |
| --- | --- |

4.3.4

EESK stöder detta synsätt, men påpekar att det kommer att behöva omvärderas i likhet med andra faktorers lämplighet vid tillämpningen av kriterier för en lämplig klassificering. Tanken är dock inte att den ska vara uttömmande med hänsyn till delningsekonomins komplexitet och variationsrikedom och svårigheten att förutspå dess fortsatta utveckling (en modell som bör vara oberoende, överförbar, universell och innovationsfrämjande).

| 4.3.5 | EESK återupprepar att det bästa sättet att förbättra konsumenternas förtroende är att öka trovärdigheten och tilliten när det gäller tjänster mellan privatpersoner (en ”trygg hamn” för specifika plattformar inom delningsekonomin som möjliggör tillhandahållande, utbildning, garantier och andra typer av skydd) med hjälp av lämpliga tjänster (8) för utvärdering online, och extern certifiering (kvalitetsmärkning) och ett nytt system för ”civilrättsliga förfaranden”. Detta argument är nära kopplat till delningsekonomins förtroende och anseende i samband med att den utvecklas på ett harmoniskt sätt i ett nytt system med ekonomiska, sociala och miljörelaterade parametrar. |
| --- | --- |

4.3.5

EESK återupprepar att det bästa sättet att förbättra konsumenternas förtroende är att öka trovärdigheten och tilliten när det gäller tjänster mellan privatpersoner (en ”trygg hamn” för specifika plattformar inom delningsekonomin som möjliggör tillhandahållande, utbildning, garantier och andra typer av skydd) med hjälp av lämpliga tjänster (8) för utvärdering online, och extern certifiering (kvalitetsmärkning) och ett nytt system för ”civilrättsliga förfaranden”. Detta argument är nära kopplat till delningsekonomins förtroende och anseende i samband med att den utvecklas på ett harmoniskt sätt i ett nytt system med ekonomiska, sociala och miljörelaterade parametrar.

4.4   
  Egenföretagare och arbetstagare i delningsekonomin

| 4.4.1 | När det gäller den europeiska pelaren för sociala rättigheter stöder EESK förbehållslöst översynen av det rättsliga regelverket i syfte att garantera rättvisa arbetsvillkor och ett lämpligt socialt skydd, på grundval av dessa – ackumulativa – kriterier: tjänsteleverantörens underordning, arbetets art och ersättning. |
| --- | --- |

4.4.1

När det gäller den europeiska pelaren för sociala rättigheter stöder EESK förbehållslöst översynen av det rättsliga regelverket i syfte att garantera rättvisa arbetsvillkor och ett lämpligt socialt skydd, på grundval av dessa – ackumulativa – kriterier: tjänsteleverantörens underordning, arbetets art och ersättning.

| 4.4.2 | Mer specifikt bör man, med respekt för de nationella befogenheterna, fastställa en rättslig ram för arbetstagare med detaljerade rättigheter för anställda: en skälig lön och rätten att delta i kollektiva förhandlingar, skydd mot godtycklig behandling, rätten att logga ut för att se till att arbetstiden framför datorn håller sig inom acceptabla gränser, etc. |
| --- | --- |

4.4.2

Mer specifikt bör man, med respekt för de nationella befogenheterna, fastställa en rättslig ram för arbetstagare med detaljerade rättigheter för anställda: en skälig lön och rätten att delta i kollektiva förhandlingar, skydd mot godtycklig behandling, rätten att logga ut för att se till att arbetstiden framför datorn håller sig inom acceptabla gränser, etc.

| 4.4.3 | EESK anser vidare att man bör göra en mer ingående analys av de arbetsmönster inom delningsekonomin som hänger ihop med ett icke-ömsesidigt pro-socialt beteende. |
| --- | --- |

4.4.3

EESK anser vidare att man bör göra en mer ingående analys av de arbetsmönster inom delningsekonomin som hänger ihop med ett icke-ömsesidigt pro-socialt beteende.

| 4.4.4 | Delningsekonomins speciella funktion som drivkraft för sysselsättningen bör hanteras på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater för att undvika att den politik som förs undergräver samarbete och stärka företagarandan på områdena inkubation, oberoende och infrastruktur. |
| --- | --- |

4.4.4

Delningsekonomins speciella funktion som drivkraft för sysselsättningen bör hanteras på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater för att undvika att den politik som förs undergräver samarbete och stärka företagarandan på områdena inkubation, oberoende och infrastruktur.

4.5   
  Skatter

| 4.5.1 | Kommittén är medveten om risken för aggressiv skatteplanering och bristande skattemässig insyn inom den digitala ekonomin och rekommenderar att man främjar ett system för kontroll av handelsflöden via digitala plattformar eftersom dessa kan spåra produkten eller tjänsten och underlätta uppbörden av skatt. Exemplet med bilpoolsplattformar i Estland bör spridas till övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

4.5.1

Kommittén är medveten om risken för aggressiv skatteplanering och bristande skattemässig insyn inom den digitala ekonomin och rekommenderar att man främjar ett system för kontroll av handelsflöden via digitala plattformar eftersom dessa kan spåra produkten eller tjänsten och underlätta uppbörden av skatt. Exemplet med bilpoolsplattformar i Estland bör spridas till övriga medlemsstater.

| 4.5.2 | Anpassningen av skatter – i synnerhet mervärdesskatten – till delningsekonomins modeller kommer att kräva betydande översyner. På samma sätt bör digitala plattformar – vars vinster i stor utsträckning härrör från försäljningen av privatpersoners uppgifter till kommersiella företag – fullt ut omfattas av bolagsskatt på den plats där verksamheten äger rum för att undvika skattemässig konkurrens mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

4.5.2

Anpassningen av skatter – i synnerhet mervärdesskatten – till delningsekonomins modeller kommer att kräva betydande översyner. På samma sätt bör digitala plattformar – vars vinster i stor utsträckning härrör från försäljningen av privatpersoners uppgifter till kommersiella företag – fullt ut omfattas av bolagsskatt på den plats där verksamheten äger rum för att undvika skattemässig konkurrens mellan medlemsstater.

| 4.5.3 | Kommittén, som är medveten om vikten av en god förvaltning på skatteområdet, förespråkar inrättandet av tillfälliga instrument (gemensamma kontaktpunkter och utbyte av information på internet) samt åtgärder för administrativ förenkling, harmonisering, öppenhet och samarbete mellan skattemyndigheter. |
| --- | --- |

4.5.3

Kommittén, som är medveten om vikten av en god förvaltning på skatteområdet, förespråkar inrättandet av tillfälliga instrument (gemensamma kontaktpunkter och utbyte av information på internet) samt åtgärder för administrativ förenkling, harmonisering, öppenhet och samarbete mellan skattemyndigheter.

4.6   
  Övervakning

| 4.6.1 | De övervakningsåtgärder som föreslås i meddelandet är lämpliga med hänsyn till det avsedda målet. EESK anser i synnerhet att man bör förstärka dialogen mellan de berörda parterna (arbetstagarorganisationer, näringslivsorganisationer, konsumentorganisationer, etc.) i syfte att identifiera god praxis och utveckla initiativ för självreglering och samreglering som tar fasta på delningsekonomins nya parametrar (9) på EU-nivå (till exempel inom sektorerna boende, transport, kommersiella fastigheter, hälso- och sjukvård samt energiförsörjning). |
| --- | --- |

4.6.1

De övervakningsåtgärder som föreslås i meddelandet är lämpliga med hänsyn till det avsedda målet. EESK anser i synnerhet att man bör förstärka dialogen mellan de berörda parterna (arbetstagarorganisationer, näringslivsorganisationer, konsumentorganisationer, etc.) i syfte att identifiera god praxis och utveckla initiativ för självreglering och samreglering som tar fasta på delningsekonomins nya parametrar (9) på EU-nivå (till exempel inom sektorerna boende, transport, kommersiella fastigheter, hälso- och sjukvård samt energiförsörjning).

Bryssel den 15 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 389, 21.10.2016, s. 50.

1

(2)  EUT C 51, 10.2.2016, s. 28.

2

(3)  EESK var en av de första EESK (EUT C 177, 11.6.2014, s. 1).

3

(4)  Charrié J. och Janin L., Le numérique: comment réguler une économie sans frontière, 2015.

4

Le numérique: comment réguler une économie sans frontière,

(5)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 36.

5

(6)  I enlighet med direktivet om elektronisk handel.

6

(7)  Såsom kommissionen påpekar är ingen av dessa faktorer var för sig tillräcklig för att beteckna en leverantör som näringsidkare.

7

(8)  De bör stå under noggrann övervakning och granskning.

8

(9)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 36.

9

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/40

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2017

[COM(2016) 357 final]

(2017/C 075/07)

| Föredragande utan studiegrupp: | Elżbieta SZADZIŃSKA |
| --- | --- |

Föredragande utan studiegrupp:

Elżbieta SZADZIŃSKA

| Remiss | Europeiska kommissionen, 17.8.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 17.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 206/0/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 17.8.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

17.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

206/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2017, som är en del av ett heltäckande paket om standardisering. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2017, som är en del av ett heltäckande paket om standardisering.

| 1.2 | Den årliga plan som kommissionen lagt fram är en fortsättning och en komplettering av de åtgärder som presenterades i planen för 2016, som kommittén redan har uttalat sig om i tidigare yttranden (1). |
| --- | --- |

1.2

Den årliga plan som kommissionen lagt fram är en fortsättning och en komplettering av de åtgärder som presenterades i planen för 2016, som kommittén redan har uttalat sig om i tidigare yttranden (1).

| 1.3 | Kommittén understryker åter betydelsen av standarder för ökad konkurrenskraft på den inre marknaden och för utvecklingen av innovativa produkter och tjänster samt för bättre kvalitet och säkerhet till gagn för konsumenter, arbetstagare, företag och miljö. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén understryker åter betydelsen av standarder för ökad konkurrenskraft på den inre marknaden och för utvecklingen av innovativa produkter och tjänster samt för bättre kvalitet och säkerhet till gagn för konsumenter, arbetstagare, företag och miljö.

| 1.4 | Som företrädare för det organiserade civila samhället stöder kommittén ett sådant standardiseringssystem, som motsvarar såväl samhällets som ekonomins behov. |
| --- | --- |

1.4

Som företrädare för det organiserade civila samhället stöder kommittén ett sådant standardiseringssystem, som motsvarar såväl samhällets som ekonomins behov.

| 1.5 | EESK framhåller på nytt att säkerställandet av mångfalden i det europeiska standardiseringssystemet genom deltagandet av de organisationer som anges i bilaga III till förordning (EU) nr 1025/2012 är en garanti för ökad öppenhet och tillgång till systemet. Deltagandet av samhällsföreträdare i standardiseringssystemet får inte begränsas till EU-nivån. Även de nationella standardiseringssystemen bör vara öppna för dessa aktörer. |
| --- | --- |

1.5

EESK framhåller på nytt att säkerställandet av mångfalden i det europeiska standardiseringssystemet genom deltagandet av de organisationer som anges i bilaga III till förordning (EU) nr 1025/2012 är en garanti för ökad öppenhet och tillgång till systemet. Deltagandet av samhällsföreträdare i standardiseringssystemet får inte begränsas till EU-nivån. Även de nationella standardiseringssystemen bör vara öppna för dessa aktörer.

| 1.6 | Standarder utarbetas till stöd för EU:s lagstiftning och politik (standarder som hör till den ”nya lagstiftningsstrategin”, energiunionen osv.). Dessutom innebär den digitala utvecklingen inom industri, leveranskedjor och tjänstesektor att IKT-standarder och standarder för tjänster är av central betydelse för verksamheten inom olika ekonomiska sektorer. Kommissionen konstaterar i sammanhanget att åtgärder inom dessa två områden kommer att prioriteras, något som kommittén ställer sig bakom. |
| --- | --- |

1.6

Standarder utarbetas till stöd för EU:s lagstiftning och politik (standarder som hör till den ”nya lagstiftningsstrategin”, energiunionen osv.). Dessutom innebär den digitala utvecklingen inom industri, leveranskedjor och tjänstesektor att IKT-standarder och standarder för tjänster är av central betydelse för verksamheten inom olika ekonomiska sektorer. Kommissionen konstaterar i sammanhanget att åtgärder inom dessa två områden kommer att prioriteras, något som kommittén ställer sig bakom.

| 1.7 | Samtidigt vill kommittén rikta uppmärksamheten på nödvändigheten av att stärka konkurrenskraften för de små och medelstora företagen genom att låta dem delta i utvecklingen och genomförandet av standarderna och genom lämpliga utbildningsåtgärder för att öka medvetenheten om de fördelar som standarderna innebär. |
| --- | --- |

1.7

Samtidigt vill kommittén rikta uppmärksamheten på nödvändigheten av att stärka konkurrenskraften för de små och medelstora företagen genom att låta dem delta i utvecklingen och genomförandet av standarderna och genom lämpliga utbildningsåtgärder för att öka medvetenheten om de fördelar som standarderna innebär.

| 1.8 | Kommissionens pågående förhandlingar om TTIP och de avslutade förhandlingarna om Ceta visar att standardisering är en viktig fråga i diskussionerna eftersom det finns olika system. Därför bör man informera aktörerna om skillnaderna mellan förhandlingsparternas olika standardiseringssystem samt identifiera de möjliga risker och fördelar som dessa skillnader innebär. |
| --- | --- |

1.8

Kommissionens pågående förhandlingar om TTIP och de avslutade förhandlingarna om Ceta visar att standardisering är en viktig fråga i diskussionerna eftersom det finns olika system. Därför bör man informera aktörerna om skillnaderna mellan förhandlingsparternas olika standardiseringssystem samt identifiera de möjliga risker och fördelar som dessa skillnader innebär.

| 1.9 | Kommittén stöder förslaget om att inrätta en interinstitutionell dialog om standardisering, något som redan framförts i ett tidigare yttrande (2). |
| --- | --- |

1.9

Kommittén stöder förslaget om att inrätta en interinstitutionell dialog om standardisering, något som redan framförts i ett tidigare yttrande (2).

| 1.10 | EESK stöder också kommissionens förslag om att utforska vilka effekter standarder har på ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

1.10

EESK stöder också kommissionens förslag om att utforska vilka effekter standarder har på ekonomin och samhället.

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | I enlighet med förordning (EU) nr 1025/2012 har kommissionen i detta meddelande offentliggjort unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2017. |
| --- | --- |

2.1

I enlighet med förordning (EU) nr 1025/2012 har kommissionen i detta meddelande offentliggjort unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering 2017.

| 2.2 | Det årliga arbetsprogrammet ingår i ett heltäckande paket som omfattar kommissionens meddelande ”Europeiska standarder för 2000-talet”, ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar om standardisering av tjänster samt meddelandet om Artikel 24-rapporten om genomförandet av förordningen. |
| --- | --- |

2.2

Det årliga arbetsprogrammet ingår i ett heltäckande paket som omfattar kommissionens meddelande ”Europeiska standarder för 2000-talet”, ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar om standardisering av tjänster samt meddelandet om Artikel 24-rapporten om genomförandet av förordningen.

| 2.3 | Arbetsprogrammet om standardisering 2017 kompletterar åtgärderna i programmet för 2016, av vilka de flesta håller på att genomföras. |
| --- | --- |

2.3

Arbetsprogrammet om standardisering 2017 kompletterar åtgärderna i programmet för 2016, av vilka de flesta håller på att genomföras.

| 2.4 | De strategiska prioriteringarna för den europeiska standardiseringen 2017 är följande:






  — | Standardisering på IKT-området på den digitala inre marknaden (3). |
| --- | --- | --- |

2.4

De strategiska prioriteringarna för den europeiska standardiseringen 2017 är följande:

—

Standardisering på IKT-området på den digitala inre marknaden (3).

| — | Standardisering av tjänster. |
| --- | --- |

—

Standardisering av tjänster.

| — | En begäran om att de europeiska standardiseringsorganen ska utarbeta standarder och standardiseringsprodukter för en sammankopplad digital inre marknad, en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik samt en fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas. |
| --- | --- |

—

En begäran om att de europeiska standardiseringsorganen ska utarbeta standarder och standardiseringsprodukter för en sammankopplad digital inre marknad, en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik samt en fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas.

| — | Internationellt samarbete i fråga om standardisering. |
| --- | --- |

—

Internationellt samarbete i fråga om standardisering.

| — | Stöd till standardisering genom forskning. |
| --- | --- |

—

Stöd till standardisering genom forskning.

| 2.5 | Kommissionen kommer dessutom att vidta följande åtgärder för att stärka det faktaunderlag som ligger till grund för den förvaltningscykel på ett år som EU:s standardiseringspolitik följer:






  — | Undersöka de ekonomiska och sociala effekterna av standardisering. |
| --- | --- | --- |

2.5

Kommissionen kommer dessutom att vidta följande åtgärder för att stärka det faktaunderlag som ligger till grund för den förvaltningscykel på ett år som EU:s standardiseringspolitik följer:

—

Undersöka de ekonomiska och sociala effekterna av standardisering.

| — | Inrätta en dialog mellan institutionerna. |
| --- | --- |

—

Inrätta en dialog mellan institutionerna.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar det årliga arbetsprogrammet för standardisering eftersom användningen av standarder för produkter och tjänster bidrar till ökad konkurrenskraft på den inre marknaden, vilket kommittén påpekat upprepade gånger. |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar det årliga arbetsprogrammet för standardisering eftersom användningen av standarder för produkter och tjänster bidrar till ökad konkurrenskraft på den inre marknaden, vilket kommittén påpekat upprepade gånger.

| 3.2 | Vi ser positivt på att kommissionen fortsätter arbetet med de åtgärder som presenterades förra året, vilket gör det möjligt att bevara kontinuiteten och genomföra prioriteringarna i strategin för den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.2

Vi ser positivt på att kommissionen fortsätter arbetet med de åtgärder som presenterades förra året, vilket gör det möjligt att bevara kontinuiteten och genomföra prioriteringarna i strategin för den inre marknaden.

| 3.2.1 | Det årliga arbetsprogrammet för år 2017 konkretiserar och kompletterar de prioriteringar som redan genomförs. Syftet är att se till att det europeiska standardiseringssystemet anpassas till en föränderlig internationell situation och till utmaningarna på den globala marknaden. |
| --- | --- |

3.2.1

Det årliga arbetsprogrammet för år 2017 konkretiserar och kompletterar de prioriteringar som redan genomförs. Syftet är att se till att det europeiska standardiseringssystemet anpassas till en föränderlig internationell situation och till utmaningarna på den globala marknaden.

4.   Strategiska prioriteringar för den europeiska standardiseringen

| 4.1 | I en tid då informationstekniken utvecklas snabbt är det nödvändigt att utveckla relevanta standarder för att säkerställa driftskompatibilitet och it-säkerhet. |
| --- | --- |

4.1

I en tid då informationstekniken utvecklas snabbt är det nödvändigt att utveckla relevanta standarder för att säkerställa driftskompatibilitet och it-säkerhet.

| 4.1.1 | Teknik som 5G-kommunikation, molntjänster, sakernas internet och stordatateknik används på områden som e-hälsovård, smart energi, smarta städer, avancerad tillverkning och smarta fabriker samt uppkopplade och automatiserade fordon, vilket kräver standarder för it-säkerhet, riskhantering och kontrollriktlinjer för tillsynsmyndigheter och lagstiftare. |
| --- | --- |

4.1.1

Teknik som 5G-kommunikation, molntjänster, sakernas internet och stordatateknik används på områden som e-hälsovård, smart energi, smarta städer, avancerad tillverkning och smarta fabriker samt uppkopplade och automatiserade fordon, vilket kräver standarder för it-säkerhet, riskhantering och kontrollriktlinjer för tillsynsmyndigheter och lagstiftare.

| 4.1.2 | Nivån vad gäller säkerhet, uppgiftsskydd och tillgången till sakernas internet behöver förbättras ytterligare. Standardisering på detta område kan vara en förutsättning för driftskompatibilitet inom sakernas internet och för säkerställande av it-säkerhet, uppgiftsskydd och tillgänglighet för konsumenterna. |
| --- | --- |

4.1.2

Nivån vad gäller säkerhet, uppgiftsskydd och tillgången till sakernas internet behöver förbättras ytterligare. Standardisering på detta område kan vara en förutsättning för driftskompatibilitet inom sakernas internet och för säkerställande av it-säkerhet, uppgiftsskydd och tillgänglighet för konsumenterna.

| 4.2 | EESK välkomnar att kommissionen kommer att be de europeiska standardiseringsorganen att kontrollera om det finns befintliga lämpliga standarder innan den begär att nya standarder ska utarbetas. |
| --- | --- |

4.2

EESK välkomnar att kommissionen kommer att be de europeiska standardiseringsorganen att kontrollera om det finns befintliga lämpliga standarder innan den begär att nya standarder ska utarbetas.

| 4.2.1 | Samtidigt anser vi att det för det framtida arbetet hör till god praxis att informera berörda parter om vilka standarder som är under utarbetande på kommissionens uppdrag, och vilka som har avslutats eller dragits tillbaka. |
| --- | --- |

4.2.1

Samtidigt anser vi att det för det framtida arbetet hör till god praxis att informera berörda parter om vilka standarder som är under utarbetande på kommissionens uppdrag, och vilka som har avslutats eller dragits tillbaka.

| 4.2.2 | Vid bedömning av befintliga standarder bör hänsyn tas till om de motsvarar de särskilda behoven hos sårbara grupper, såsom personer med funktionsnedsättning. Ett exempel skulle kunna vara bestämmelserna om elektronisk signatur, som inte motsvarar behoven hos konsumenter med funktionsnedsättning. I sådana fall skulle det vara motiverat att rekommendera att en ny standard utarbetas. |
| --- | --- |

4.2.2

Vid bedömning av befintliga standarder bör hänsyn tas till om de motsvarar de särskilda behoven hos sårbara grupper, såsom personer med funktionsnedsättning. Ett exempel skulle kunna vara bestämmelserna om elektronisk signatur, som inte motsvarar behoven hos konsumenter med funktionsnedsättning. I sådana fall skulle det vara motiverat att rekommendera att en ny standard utarbetas.

| 4.2.3 | När nya standardiseringsprocesser inleds måste de specifika behoven hos sårbara grupper, såsom personer med funktionsnedsättning, i förekommande fall beaktas vid fastställandet av villkoren för standardiseringsprocessen. Ett nytt förfarande bör fastställas som gör det möjligt för experter på tillgänglighetsfrågor och handikapporganisationer att delta utan kostnad i standardiseringsprocessen, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

4.2.3

När nya standardiseringsprocesser inleds måste de specifika behoven hos sårbara grupper, såsom personer med funktionsnedsättning, i förekommande fall beaktas vid fastställandet av villkoren för standardiseringsprocessen. Ett nytt förfarande bör fastställas som gör det möjligt för experter på tillgänglighetsfrågor och handikapporganisationer att delta utan kostnad i standardiseringsprocessen, när så är lämpligt.

| 4.3 | Kommittén har upprepade gånger betonat den viktiga effekt som standarder har på kvaliteten på produkter och tjänster på inre marknaden. Kommittén välkomnar därför kommissionens planer på att förbättra utvecklingen av standarder för tjänster genom att övervaka nationella standarder och marknadens behov och identifiera områden där det finns ett behov av nya standarder. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén har upprepade gånger betonat den viktiga effekt som standarder har på kvaliteten på produkter och tjänster på inre marknaden. Kommittén välkomnar därför kommissionens planer på att förbättra utvecklingen av standarder för tjänster genom att övervaka nationella standarder och marknadens behov och identifiera områden där det finns ett behov av nya standarder.

| 4.3.1 | Vi stöder kommissionens förslag att de nationella standardiseringsorganen ska beakta den europeiska dimensionen när de fattar beslut om att utarbeta en nationell tjänstestandard, och att de därvid ska ta ställning till huruvida det eventuellt vore bättre att utarbeta en europeisk tjänstestandard i stället. Detta skulle kunna bidra till att undanröja hinder och potentiella konflikter inom tjänstesektorn. |
| --- | --- |

4.3.1

Vi stöder kommissionens förslag att de nationella standardiseringsorganen ska beakta den europeiska dimensionen när de fattar beslut om att utarbeta en nationell tjänstestandard, och att de därvid ska ta ställning till huruvida det eventuellt vore bättre att utarbeta en europeisk tjänstestandard i stället. Detta skulle kunna bidra till att undanröja hinder och potentiella konflikter inom tjänstesektorn.

| 4.4 | En ökad användning av onlinetjänster, både offentliga och privata (sjukhus, vårdinstitutioner, intelligenta transporter, osv.), kräver tekniska lösningar som ger konsumenterna större anonymitet och minskar risken för onödig behandling av deras personuppgifter. |
| --- | --- |

4.4

En ökad användning av onlinetjänster, både offentliga och privata (sjukhus, vårdinstitutioner, intelligenta transporter, osv.), kräver tekniska lösningar som ger konsumenterna större anonymitet och minskar risken för onödig behandling av deras personuppgifter.

| 4.5 | Det framtida standardiseringsarbetet bör bidra till att förbättra transporttjänsters kvalitet, tillgänglighet och säkerhet samt till en minskning av de miljöföroreningar som orsakas av transportmedel. |
| --- | --- |

4.5

Det framtida standardiseringsarbetet bör bidra till att förbättra transporttjänsters kvalitet, tillgänglighet och säkerhet samt till en minskning av de miljöföroreningar som orsakas av transportmedel.

| 4.6 | På energiområdet kommer kommissionen att sträva efter att kombinera infrastrukturerna, diversifiera energitillgångarna, minska energiförbrukningen och främja klimatvänlig teknik. |
| --- | --- |

4.6

På energiområdet kommer kommissionen att sträva efter att kombinera infrastrukturerna, diversifiera energitillgångarna, minska energiförbrukningen och främja klimatvänlig teknik.

| 4.6.1 | Kommittén instämmer i att harmoniserade standarder för smarta energinät kommer att förbättra driftskompatibiliteten i näten, och en optimering av alla ingående delar kommer att bidra till lägre kostnader och ökad effektivitet och integrering av utspridda energikällor, inklusive förnybar energi. Detta kommer att göra det möjligt för slutanvändare att dra full nytta av smarta energisystem. |
| --- | --- |

4.6.1

Kommittén instämmer i att harmoniserade standarder för smarta energinät kommer att förbättra driftskompatibiliteten i näten, och en optimering av alla ingående delar kommer att bidra till lägre kostnader och ökad effektivitet och integrering av utspridda energikällor, inklusive förnybar energi. Detta kommer att göra det möjligt för slutanvändare att dra full nytta av smarta energisystem.

| 4.7 | Kommittén välkomnar att kommissionen tagit upp frågor som biologiskt nedbrytbara plastförpackningar, hållbara kemikalier framställda av returråvaror och metoder för riskbedömning när det gäller ej förtecknade ämnen i plastmaterial och plastprodukter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

4.7

Kommittén välkomnar att kommissionen tagit upp frågor som biologiskt nedbrytbara plastförpackningar, hållbara kemikalier framställda av returråvaror och metoder för riskbedömning när det gäller ej förtecknade ämnen i plastmaterial och plastprodukter avsedda att komma i kontakt med livsmedel.

| 4.7.1 | Med tanke på de stora riskerna bör standarderna för dessa områden innebära stränga krav för att skydda konsumenternas hälsa och miljön. |
| --- | --- |

4.7.1

Med tanke på de stora riskerna bör standarderna för dessa områden innebära stränga krav för att skydda konsumenternas hälsa och miljön.

5.   Internationellt samarbete

| 5.1 | Kommissionen uppmanar de europeiska standardiseringsorganen att globalt främja internationella och europeiska standarder för att främja den europeiska industrin och förenkla marknadstillträdet. |
| --- | --- |

5.1

Kommissionen uppmanar de europeiska standardiseringsorganen att globalt främja internationella och europeiska standarder för att främja den europeiska industrin och förenkla marknadstillträdet.

| 5.2 | I ett läge där det framförhandlade Ceta-avtalet med Kanada är omtvistat i medlemsstaterna och TTIP-förhandlingarna fortfarande pågår är det nödvändigt att hela tiden understryka standardernas roll i världshandeln. |
| --- | --- |

5.2

I ett läge där det framförhandlade Ceta-avtalet med Kanada är omtvistat i medlemsstaterna och TTIP-förhandlingarna fortfarande pågår är det nödvändigt att hela tiden understryka standardernas roll i världshandeln.

| 5.2.1 | Dialogen med partner utanför EU (Kina, Indien osv.) bör – utöver fördelarna med att tekniska handelshinder avlägsnas – bidra till att främja det europeiska standardiseringssystemet, utbytet av information mellan europeiska och nationella standardiseringsorgan och genomförandet av ISO- och IEC-standarder samt, i sektorer där de internationella standarderna är otillräckliga eller saknas, till utarbetandet och genomförandet av europeiska standarder. |
| --- | --- |

5.2.1

Dialogen med partner utanför EU (Kina, Indien osv.) bör – utöver fördelarna med att tekniska handelshinder avlägsnas – bidra till att främja det europeiska standardiseringssystemet, utbytet av information mellan europeiska och nationella standardiseringsorgan och genomförandet av ISO- och IEC-standarder samt, i sektorer där de internationella standarderna är otillräckliga eller saknas, till utarbetandet och genomförandet av europeiska standarder.

6.   Standardisering som stöd för innovation

| 6.1 | Kommittén instämmer i förslaget om att stödja standardiseringsarbetet genom forskning och att utnyttja kunskaperna i standardiseringen. |
| --- | --- |

6.1

Kommittén instämmer i förslaget om att stödja standardiseringsarbetet genom forskning och att utnyttja kunskaperna i standardiseringen.

| 6.2 | Dialogen mellan forskningsinstituten och de tekniska kommittéerna CEN, Cenelec och Etsi inom ramen för Horisont 2020 bör leda till ökad innovation. |
| --- | --- |

6.2

Dialogen mellan forskningsinstituten och de tekniska kommittéerna CEN, Cenelec och Etsi inom ramen för Horisont 2020 bör leda till ökad innovation.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 81, yttrandet om ”Europeiska standarder för 2000-talet” (INT/794, EUT C 34, 2.2.2017, s. 86) och yttrandet om ”Prioriteringar för IKT-standardisering på den digitala inre marknaden” (EUT C 487, 28.12.2016, s. 92).

1

(2)  Yttrandet INT/794 om ”Europeiska standarder för 2000-talet” (EUT C 34, 2.2.2017, s. 86).

2

(3)  Se kommissionens meddelande COM(2016) 176 final av den 19 april 2016, som behandlas i ett EESK-yttrande, (EUT C 487, 28.12.2016, s. 92).

3

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/44

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) vad gäller förordningens tillämpningsdag

[COM(2016) 709 final – 2016/0355 (COD)]

(2017/C 075/08)

| Huvudföredragande: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Daniel MAREELS

| Remiss | Rådet, 17.11.2016
  Europaparlamentet, 21.11.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Ordförandens beslut | 17.11.2016 (artikel 57 – brådskande förfarande) |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 152/1/2 |

Remiss

Rådet, 17.11.2016

Europaparlamentet, 21.11.2016

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Ordförandens beslut

17.11.2016 (artikel 57 – brådskande förfarande)

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

152/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK kan med tanke på omständigheterna och på de villkor som anges nedan godta kommissionens förslag om att senarelägga Priips (1)-förordningens ikraftträdande med ett år, till den 1 januari 2018. |
| --- | --- |

1.1

EESK kan med tanke på omständigheterna och på de villkor som anges nedan godta kommissionens förslag om att senarelägga Priips (1)-förordningens ikraftträdande med ett år, till den 1 januari 2018.

| 1.2 | Priips-förordningen omfattar åtgärder som syftar till att stärka skyddet för icke-professionella kunder och investerare och återupprätta konsumenternas förtroende för sektorn för finansiella tjänster genom att öka transparensen på marknaden för produkter som riktar sig till icke-professionella investerare. I förordningen föreskrivs i synnerhet att utvecklare av paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter (Priip-produkter) ska upprätta faktablad (KID (2)). |
| --- | --- |

1.2

Priips-förordningen omfattar åtgärder som syftar till att stärka skyddet för icke-professionella kunder och investerare och återupprätta konsumenternas förtroende för sektorn för finansiella tjänster genom att öka transparensen på marknaden för produkter som riktar sig till icke-professionella investerare. I förordningen föreskrivs i synnerhet att utvecklare av paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter (Priip-produkter) ska upprätta faktablad (KID (2)).

| 1.3 | Uppskovet medges på begäran av Europaparlamentet och en majoritet av medlemsstaterna efter att parlamentet avvisat en ”delegerad akt” (3) från kommissionen om Priip-produkter den 14 september 2016. Den delegerade akten syftade till att fastställa tekniska tillsynsstandarder för faktabladet om Priip-produkter på grundval av de förslag som utarbetats av de gemensamma europeiska tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

1.3

Uppskovet medges på begäran av Europaparlamentet och en majoritet av medlemsstaterna efter att parlamentet avvisat en ”delegerad akt” (3) från kommissionen om Priip-produkter den 14 september 2016. Den delegerade akten syftade till att fastställa tekniska tillsynsstandarder för faktabladet om Priip-produkter på grundval av de förslag som utarbetats av de gemensamma europeiska tillsynsmyndigheterna.

| 1.4 | Kommittén har i ett tidigare yttrande (4) ställt sig positiv till införandet av Priip-produkter och underströk då vikten av en lagstiftningsakt som för första gången reglerar alla typer av komplexa finansiella produkter och gör dem jämförbara oavsett vilken typ av produktutvecklare det är frågan om (bank, försäkringsbolag eller investeringsbolag). |
| --- | --- |

1.4

Kommittén har i ett tidigare yttrande (4) ställt sig positiv till införandet av Priip-produkter och underströk då vikten av en lagstiftningsakt som för första gången reglerar alla typer av komplexa finansiella produkter och gör dem jämförbara oavsett vilken typ av produktutvecklare det är frågan om (bank, försäkringsbolag eller investeringsbolag).

| 1.5 | Vid samman tillfälle efterlyste kommittén på detta område en inre finansmarknad där det cirkulerar tydlig, precis, enkel och jämförbar information, och ett enhetligt, enkelt och standardiserat informationssystem som gör informationen jämförbar och begriplig och samtidigt ökar marknadens öppenhet och effektivitet (5). |
| --- | --- |

1.5

Vid samman tillfälle efterlyste kommittén på detta område en inre finansmarknad där det cirkulerar tydlig, precis, enkel och jämförbar information, och ett enhetligt, enkelt och standardiserat informationssystem som gör informationen jämförbar och begriplig och samtidigt ökar marknadens öppenhet och effektivitet (5).

| 1.6 | Om man inte hade valt ett uppskov skulle enligt kommitténs uppfattning de viktigaste målen på detta område (se ovan och nedan) ha kunnat äventyras, vilket betraktas som ytterst oönskvärt. Kommittén instämmer i att den ökade transparens som föreskrivs i Priips-förordningen och harmoniseringen av skyldigheten att tillhandahålla information är till nytta för den inre marknaden för finansiella tjänster genom att det skapas lika konkurrensvillkor mellan olika produkter och distributionskanaler. Således kommer denna ordning inte bara att gynna icke-professionella kunder och investerare, utan också bidra till att förbättra konsumenternas förtroende för sektorn för finansiella tjänster. Dessutom skulle avvisandet av den delegerade akten mindre än fyra månader före texternas ikraftträdande ha lett till rättsosäkerhet och mycket allvarliga genomförandeproblem för marknadsaktörerna. |
| --- | --- |

1.6

Om man inte hade valt ett uppskov skulle enligt kommitténs uppfattning de viktigaste målen på detta område (se ovan och nedan) ha kunnat äventyras, vilket betraktas som ytterst oönskvärt. Kommittén instämmer i att den ökade transparens som föreskrivs i Priips-förordningen och harmoniseringen av skyldigheten att tillhandahålla information är till nytta för den inre marknaden för finansiella tjänster genom att det skapas lika konkurrensvillkor mellan olika produkter och distributionskanaler. Således kommer denna ordning inte bara att gynna icke-professionella kunder och investerare, utan också bidra till att förbättra konsumenternas förtroende för sektorn för finansiella tjänster. Dessutom skulle avvisandet av den delegerade akten mindre än fyra månader före texternas ikraftträdande ha lett till rättsosäkerhet och mycket allvarliga genomförandeproblem för marknadsaktörerna.

| 1.7 | När det gäller valet av en period på ett år anser kommittén att det kan stödjas av samma skäl, särskilt som ikraftträdandet på så sätt sammanfaller med den nya Mifid II-ordningens ikraftträdande. Kommittén anser att uppskovet måste förbli en undantags- och engångsföreteelse och att den mellanliggande perioden bör användas för att anta och offentliggöra den slutgiltiga delegerade akten så snabbt som möjligt. Det gäller att så snart som möjligt skapa klarhet och säkerhet för både marknadsaktörer och icke-professionella kunder och investerare. |
| --- | --- |

1.7

När det gäller valet av en period på ett år anser kommittén att det kan stödjas av samma skäl, särskilt som ikraftträdandet på så sätt sammanfaller med den nya Mifid II-ordningens ikraftträdande. Kommittén anser att uppskovet måste förbli en undantags- och engångsföreteelse och att den mellanliggande perioden bör användas för att anta och offentliggöra den slutgiltiga delegerade akten så snabbt som möjligt. Det gäller att så snart som möjligt skapa klarhet och säkerhet för både marknadsaktörer och icke-professionella kunder och investerare.

| 1.8 | Kommittén anser att detta inte får äventyra Priips-förordningens mål och landvinningar. Därför måste eventuella ändringar i den delegerade akten vara förenliga med denna ram. Detta gäller särskilt som Priips-förordningen nu ska ses över redan efter ett år och eventuella frågor kan tas upp vid det tillfället, med hänsyn tagen till de första praktiska och tillsynsrelaterade erfarenheterna. Ovannämnda ändringar bör redan från början bidra till en faktisk förbättring av konsumenternas förtroende. Samtidigt bör de även fortsättningsvis överensstämma med reglerna i den framtida Mifid-ordningen. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén anser att detta inte får äventyra Priips-förordningens mål och landvinningar. Därför måste eventuella ändringar i den delegerade akten vara förenliga med denna ram. Detta gäller särskilt som Priips-förordningen nu ska ses över redan efter ett år och eventuella frågor kan tas upp vid det tillfället, med hänsyn tagen till de första praktiska och tillsynsrelaterade erfarenheterna. Ovannämnda ändringar bör redan från början bidra till en faktisk förbättring av konsumenternas förtroende. Samtidigt bör de även fortsättningsvis överensstämma med reglerna i den framtida Mifid-ordningen.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Med Europaparlamentets och rådets (Priips-)förordning (EU) nr 1286/2014 (6) infördes åtgärder för att öka transparensen på marknaden för produkter som riktar sig till icke-professionella investerare. Närmare bestämt ålägger förordningen utvecklare av Priip-produkter att upprätta faktablad. |
| --- | --- |

2.1

Med Europaparlamentets och rådets (Priips-)förordning (EU) nr 1286/2014 (6) infördes åtgärder för att öka transparensen på marknaden för produkter som riktar sig till icke-professionella investerare. Närmare bestämt ålägger förordningen utvecklare av Priip-produkter att upprätta faktablad.

| 2.2 | Enligt förordningen har de europeiska tillsynsmyndigheterna (7) befogenhet att utarbeta tekniska tillsynsstandarder för faktabladets olika delar. |
| --- | --- |

2.2

Enligt förordningen har de europeiska tillsynsmyndigheterna (7) befogenhet att utarbeta tekniska tillsynsstandarder för faktabladets olika delar.

| 2.3 | Efter att de europeiska tillsynsmyndigheterna översänt sina gemensamma förslag till ovan nämnda standarder till kommissionen antog denna i slutet av juni 2016 den delegerade akten för att faktiskt genomföra de tekniska tillsynsstandarderna. |
| --- | --- |

2.3

Efter att de europeiska tillsynsmyndigheterna översänt sina gemensamma förslag till ovan nämnda standarder till kommissionen antog denna i slutet av juni 2016 den delegerade akten för att faktiskt genomföra de tekniska tillsynsstandarderna.

| 2.4 | Europaparlamentet gjorde i en resolution av den 14 september 2016 invändningar mot den delegerade akt som kommissionen antagit (8). Europaparlamentet uppmanade kommissionen att se över bestämmelserna om Priip-produkter som erbjuder flera alternativ, resultatscenarier och varningar. |
| --- | --- |

2.4

Europaparlamentet gjorde i en resolution av den 14 september 2016 invändningar mot den delegerade akt som kommissionen antagit (8). Europaparlamentet uppmanade kommissionen att se över bestämmelserna om Priip-produkter som erbjuder flera alternativ, resultatscenarier och varningar.

| 2.5 | Dessutom har Europaparlamentet tillsammans med en stor majoritet av medlemsstaterna begärt att tillämpningen av förordningen ska skjutas upp. |
| --- | --- |

2.5

Dessutom har Europaparlamentet tillsammans med en stor majoritet av medlemsstaterna begärt att tillämpningen av förordningen ska skjutas upp.

| 2.6 | Med det aktuella förslaget till förordning föreslås det att hela ordningens ikraftträdande ska senareläggas med ett år, till den 1 januari 2018. |
| --- | --- |

2.6

Med det aktuella förslaget till förordning föreslås det att hela ordningens ikraftträdande ska senareläggas med ett år, till den 1 januari 2018.

3.   Anmärkningar och kommentarer

| 3.1 | Det övergripande syftet med Priips-förordningen är att stärka skyddet för icke-professionella kunder och investerare, i synnerhet de som investerar i Priip-produkter. Den ökade transparens som föreskrivs och harmoniseringen av skyldigheten att tillhandahålla information är också till nytta för den inre marknaden för finansiella tjänster genom att det skapas lika konkurrensvillkor mellan olika produkter och distributionskanaler. Således kommer också konsumenternas förtroende för sektorn för finansiella tjänster att förbättras. |
| --- | --- |

3.1

Det övergripande syftet med Priips-förordningen är att stärka skyddet för icke-professionella kunder och investerare, i synnerhet de som investerar i Priip-produkter. Den ökade transparens som föreskrivs och harmoniseringen av skyldigheten att tillhandahålla information är också till nytta för den inre marknaden för finansiella tjänster genom att det skapas lika konkurrensvillkor mellan olika produkter och distributionskanaler. Således kommer också konsumenternas förtroende för sektorn för finansiella tjänster att förbättras.

| 3.2 | För att uppnå dessa mål måste Priip-produktutvecklare uppfylla ett antal enhetliga krav avseende produktinformation och ge icke-professionella kunder och investerare ett faktablad om den erbjudna Priip-produkten. På så sätt ska icke-professionella investerare kunna få bättre insikt i en viss produkts ekonomiska beskaffenhet och de risker som är förknippade med den samt kunna jämföra olika erbjudanden. |
| --- | --- |

3.2

För att uppnå dessa mål måste Priip-produktutvecklare uppfylla ett antal enhetliga krav avseende produktinformation och ge icke-professionella kunder och investerare ett faktablad om den erbjudna Priip-produkten. På så sätt ska icke-professionella investerare kunna få bättre insikt i en viss produkts ekonomiska beskaffenhet och de risker som är förknippade med den samt kunna jämföra olika erbjudanden.

| 3.3 | Ursprungligen skulle förordningen träda i kraft i slutet av 2016. Detta datum gäller i princip även för de ”genomförandeåtgärder” som kommissionen antog i mitten av detta år genom en delegerad akt på grundval av de europeiska tillsynsmyndigheternas förslag till tekniska tillsynsstandarder. De tekniska tillsynsstandarderna avser faktabladets utformning och innehåll, standardformatet, metoden för att presentera risk och avkastning och beräkna kostnader, villkoren för översyn av uppgifterna i faktabladet och hur ofta den ska göras samt villkoren för uppfyllande av kravet att tillhandahålla icke-professionella investerare faktablad. |
| --- | --- |

3.3

Ursprungligen skulle förordningen träda i kraft i slutet av 2016. Detta datum gäller i princip även för de ”genomförandeåtgärder” som kommissionen antog i mitten av detta år genom en delegerad akt på grundval av de europeiska tillsynsmyndigheternas förslag till tekniska tillsynsstandarder. De tekniska tillsynsstandarderna avser faktabladets utformning och innehåll, standardformatet, metoden för att presentera risk och avkastning och beräkna kostnader, villkoren för översyn av uppgifterna i faktabladet och hur ofta den ska göras samt villkoren för uppfyllande av kravet att tillhandahålla icke-professionella investerare faktablad.

| 3.4 | Medan rådet inte gjorde några invändningar mot kommissionens delegerade akt under granskningsperioden avvisade Europaparlamentet texten genom en resolution av den 14 september 2016 (9). |
| --- | --- |

3.4

Medan rådet inte gjorde några invändningar mot kommissionens delegerade akt under granskningsperioden avvisade Europaparlamentet texten genom en resolution av den 14 september 2016 (9).

| 3.5 | Även om den är direkt tillämplig vid utgången av 2016 och framställningen av ett faktablad inte är kopplad till antagandet av den delegerade akten begärde Europaparlamentet samtidigt att Priips-förordningens ikraftträdande skulle senareläggas. En stor majoritet av medlemsstaterna har också lagt fram samma begäran om uppskov. Det påpekades att avsaknaden av tekniska standarder skulle hindra en smidig tillämpning av förordningen. |
| --- | --- |

3.5

Även om den är direkt tillämplig vid utgången av 2016 och framställningen av ett faktablad inte är kopplad till antagandet av den delegerade akten begärde Europaparlamentet samtidigt att Priips-förordningens ikraftträdande skulle senareläggas. En stor majoritet av medlemsstaterna har också lagt fram samma begäran om uppskov. Det påpekades att avsaknaden av tekniska standarder skulle hindra en smidig tillämpning av förordningen.

| 3.6 | EESK kan med tanke på dessa omständigheter godta principen om att senarelägga förordningens ikraftträdande. Annars skulle det uppstå en risk för att de viktigaste målen (se ovan och nedan) inte uppnås eller inte uppnås i tillräcklig utsträckning. Dessutom avvisades den delegerade akten mindre än fyra månader före texternas ikraftträdande, vilket skulle ha lett till rättsosäkerhet och allvarliga genomförandeproblem för marknadsaktörerna. |
| --- | --- |

3.6

EESK kan med tanke på dessa omständigheter godta principen om att senarelägga förordningens ikraftträdande. Annars skulle det uppstå en risk för att de viktigaste målen (se ovan och nedan) inte uppnås eller inte uppnås i tillräcklig utsträckning. Dessutom avvisades den delegerade akten mindre än fyra månader före texternas ikraftträdande, vilket skulle ha lett till rättsosäkerhet och allvarliga genomförandeproblem för marknadsaktörerna.

| 3.7 | Dessutom erinrar EESK om sitt tidigare yttrande om Priip-produkter, där kommittén ställde sig positiv till de berörda förslagen och den väg man slagit in på (10). Kommittén underströk vid detta tillfälle vikten av en lagstiftningsakt som för första gången reglerar alla typer av komplexa finansiella produkter och gör dem jämförbara oavsett vilken typ av produktutvecklare det är frågan om (bank, försäkringsbolag eller investeringsbolag). |
| --- | --- |

3.7

Dessutom erinrar EESK om sitt tidigare yttrande om Priip-produkter, där kommittén ställde sig positiv till de berörda förslagen och den väg man slagit in på (10). Kommittén underströk vid detta tillfälle vikten av en lagstiftningsakt som för första gången reglerar alla typer av komplexa finansiella produkter och gör dem jämförbara oavsett vilken typ av produktutvecklare det är frågan om (bank, försäkringsbolag eller investeringsbolag).

| 3.8 | Dessutom efterlyste kommittén på detta område en inre finansmarknad där det cirkulerar tydlig, precis, enkel och jämförbar information (11). Vidare menade EESK att ett enhetligt, enkelt och standardiserat informationssystem gör informationen jämförbar och begriplig och samtidigt ökar marknadens öppenhet och effektivitet (12). Kommittén tillägger nu att de framtida tekniska tillsynsstandarderna redan från början faktiskt bör bidra till att förbättra konsumenternas förtroende. Således måste det tydligt framgå vilka produkter som är komplexa, konsumenterna måste kunna fatta välgrundade beslut och hänsyn måste tas till kostnads- och avkastningsaspekterna. För att undvika inkonsekvens bör man i detta sammanhang beakta reglerna i den framtida Mifid-förordningen (13). |
| --- | --- |

3.8

Dessutom efterlyste kommittén på detta område en inre finansmarknad där det cirkulerar tydlig, precis, enkel och jämförbar information (11). Vidare menade EESK att ett enhetligt, enkelt och standardiserat informationssystem gör informationen jämförbar och begriplig och samtidigt ökar marknadens öppenhet och effektivitet (12). Kommittén tillägger nu att de framtida tekniska tillsynsstandarderna redan från början faktiskt bör bidra till att förbättra konsumenternas förtroende. Således måste det tydligt framgå vilka produkter som är komplexa, konsumenterna måste kunna fatta välgrundade beslut och hänsyn måste tas till kostnads- och avkastningsaspekterna. För att undvika inkonsekvens bör man i detta sammanhang beakta reglerna i den framtida Mifid-förordningen (13).

| 3.9 | Kommittén anser också att den valda perioden på ett år kan stödjas, förutsatt att uppskovet förblir en undantags- och engångsföreteelse och den mellanliggande perioden används för att anta och offentliggöra den slutgiltiga delegerade akten. Detta bör ske så snabbt som möjligt för att så snart som möjligt skapa klarhet och säkerhet för marknadsaktörer, icke-professionella kunder och investerare. |
| --- | --- |

3.9

Kommittén anser också att den valda perioden på ett år kan stödjas, förutsatt att uppskovet förblir en undantags- och engångsföreteelse och den mellanliggande perioden används för att anta och offentliggöra den slutgiltiga delegerade akten. Detta bör ske så snabbt som möjligt för att så snart som möjligt skapa klarhet och säkerhet för marknadsaktörer, icke-professionella kunder och investerare.

| 3.10 | Dessutom gör valet av en period på ett år att Priips-förordningens ikraftträdande på nytt sammanfaller med Mifid II-förordningens ikraftträdande (14), vilket också kommer konsumenterna till godo. Även Mifid II:s ikraftträdande senarelades tidigare med ett år (15), och kommittén ställde sig bakom detta (16). |
| --- | --- |

3.10

Dessutom gör valet av en period på ett år att Priips-förordningens ikraftträdande på nytt sammanfaller med Mifid II-förordningens ikraftträdande (14), vilket också kommer konsumenterna till godo. Även Mifid II:s ikraftträdande senarelades tidigare med ett år (15), och kommittén ställde sig bakom detta (16).

| 3.11 | Detta får dock inte leda till att de tidigare fastställda målen, som kommittén ha gett sitt stöd till, äventyras. Därför måste eventuella ändringar i den delegerade akten vara förenliga med den gällande ramen för Priip-produkter. |
| --- | --- |

3.11

Detta får dock inte leda till att de tidigare fastställda målen, som kommittén ha gett sitt stöd till, äventyras. Därför måste eventuella ändringar i den delegerade akten vara förenliga med den gällande ramen för Priip-produkter.

| 3.12 | I övrigt tycks det vid behov lämpligare att avvakta översynen av Priips-förordningen, som genom det föreslagna uppskovet med ikraftträdandet nu ska genomföras redan ett år efter Priips-förordningens ikraftträdande (17). Man kan då ta hänsyn till de första praktiska och tillsynsrelaterade erfarenheterna. |
| --- | --- |

3.12

I övrigt tycks det vid behov lämpligare att avvakta översynen av Priips-förordningen, som genom det föreslagna uppskovet med ikraftträdandet nu ska genomföras redan ett år efter Priips-förordningens ikraftträdande (17). Man kan då ta hänsyn till de första praktiska och tillsynsrelaterade erfarenheterna.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Priip är en förkortning av det engelska begreppet ”packaged retail and insurance-based investment products”. På svenska talar man om ”paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare”.

1

(2)  KID är en förkortning av det engelska begreppet ”key information document”. På svenska talar man om ”faktablad”.

2

(3)  Delegerade akter infördes genom Lissabonfördraget. I enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget kan EU-lagstiftaren (för det mesta Europaparlamentet och rådet) till kommissionen delegera befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt.

3

På så sätt kan man genom delegerade akter införa nya (icke väsentliga) bestämmelser eller senare ändra vissa aspekter av en lagstiftningsakt. Det gör att lagstiftaren kan koncentrera sig på den politiska inriktningen och målen utan att gå in alltför mycket på detaljerna eller föra ytterst tekniska diskussioner.

Överföringen av befogenheten att anta delegerade akter omfattas emellertid av stränga restriktioner. Bara kommissionen kan få befogenhet att anta delegerade akter. Dessutom kan väsentliga delar av ett område inte bli föremål för delegering av befogenhet. Vidare måste målen, innehållet, omfattningen och varaktigheten för delegeringen av befogenhet anges i lagstiftningsakten. Slutligen måste lagstiftaren uttryckligen fastställa villkoren för delegeringen i lagstiftningsakten. I detta avseende kan parlamentet och rådet föreskriva en rätt att återkalla delegeringen eller göra invändningar mot den delegerade akten. Se http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=URISERV%3Aai0032.

(4)  Se EESK:s yttrande (EUT C 11, 15.1.2013, s. 59), punkt 1.2.

4

(5)  Se yttrandet i fotnot 4, punkterna 3.2 och 2.3.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2014 av den 26 november 2014 om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) (EUT L 352, 9.12.2014, s. 1).

6

(7)  Dvs. Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, Europeiska bankmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten.

7

(8)  Se http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0347+0+DOC+XML+V0//SV.

8

(9)  I resolutionen anges följande skäl för att avvisa den delegerade akten:

9

| ”A. | Det är mycket viktigt att konsumentinformationen om investeringsprodukter är jämförbar för att främja lika villkor på marknaden oavsett vilka slags finansiella mellanhänder det är som utvecklar eller marknadsför dessa produkter. |
| --- | --- |

”A.

Det är mycket viktigt att konsumentinformationen om investeringsprodukter är jämförbar för att främja lika villkor på marknaden oavsett vilka slags finansiella mellanhänder det är som utvecklar eller marknadsför dessa produkter.

| B. | Det skulle vara missvisande för investerare att avlägsna kreditrisken vid beräkningen av riskklassificering för försäkringsprodukter. |
| --- | --- |

B.

Det skulle vara missvisande för investerare att avlägsna kreditrisken vid beräkningen av riskklassificering för försäkringsprodukter.

| C. | Behandlingen av produkter med flera möjligheter bör ännu preciseras, särskilt när det gäller den uttryckliga befrielse som beviljats fondföretag enligt förordning (EU) nr 1286/2014. |
| --- | --- |

C.

Behandlingen av produkter med flera möjligheter bör ännu preciseras, särskilt när det gäller den uttryckliga befrielse som beviljats fondföretag enligt förordning (EU) nr 1286/2014.

| D. | Den delegerade akten i den form som den antogs av kommissionen innehåller felaktigheter i metoden för beräkning av framtida resultatscenarier och uppfyller därför inte kravet enligt förordning (EU) nr 1286/2014 att tillhandahålla information som är ’korrekt, opartisk, tydlig och inte vilseleder’ och särskilt, i fråga om vissa Priip-produkter, visar informationen inte ens i ett negativt scenario, och inte ens för produkter som regelbundet har resulterat i förluster under den rekommenderade kortaste innehavstiden, att investerare skulle kunna förlora pengar. |
| --- | --- |

D.

Den delegerade akten i den form som den antogs av kommissionen innehåller felaktigheter i metoden för beräkning av framtida resultatscenarier och uppfyller därför inte kravet enligt förordning (EU) nr 1286/2014 att tillhandahålla information som är ’korrekt, opartisk, tydlig och inte vilseleder’ och särskilt, i fråga om vissa Priip-produkter, visar informationen inte ens i ett negativt scenario, och inte ens för produkter som regelbundet har resulterat i förluster under den rekommenderade kortaste innehavstiden, att investerare skulle kunna förlora pengar.

| E. | Den delegerade förordningen innehåller ingen detaljerad information om ’varningsmeddelandet’, och detta medför en allvarlig risk för att detta avsnitt i faktabladet tillämpas inkonsekvent på den inre marknaden. |
| --- | --- |

E.

Den delegerade förordningen innehåller ingen detaljerad information om ’varningsmeddelandet’, och detta medför en allvarlig risk för att detta avsnitt i faktabladet tillämpas inkonsekvent på den inre marknaden.

| F. | Parlamentet anser fortfarande att en ökad standardisering av när varningsmeddelandet ska användas bör införas som ett tillägg till de tekniska standarderna för tillsyn. |
| --- | --- |

F.

Parlamentet anser fortfarande att en ökad standardisering av när varningsmeddelandet ska användas bör införas som ett tillägg till de tekniska standarderna för tillsyn.

| G. | Om den delegerade förordningen inte ändras finns det en risk för att bestämmelserna i den delegerade förordningen står i strid med lagstiftningens anda och syfte, som är att erbjuda tydlig, jämförbar, begriplig och icke vilseledande information om Priip-produkter för icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

G.

Om den delegerade förordningen inte ändras finns det en risk för att bestämmelserna i den delegerade förordningen står i strid med lagstiftningens anda och syfte, som är att erbjuda tydlig, jämförbar, begriplig och icke vilseledande information om Priip-produkter för icke-professionella investerare.

| H. | I den skrivelse av den 30 juni 2016 som ordföranden för utskottet för ekonomi och valutafrågor översände till kommissionen bad parlamentets förhandlingsgrupp kommissionen att bedöma huruvida genomförandet av förordning (EU) nr 1286/2014 borde skjutas upp.” |
| --- | --- |

H.

I den skrivelse av den 30 juni 2016 som ordföranden för utskottet för ekonomi och valutafrågor översände till kommissionen bad parlamentets förhandlingsgrupp kommissionen att bedöma huruvida genomförandet av förordning (EU) nr 1286/2014 borde skjutas upp.”

(10)  Se yttrandet i fotnot 4, punkt 1.2.

10

(11)  Se yttrandet i fotnot 4, punkt 3.2.

11

(12)  Se yttrandet i fotnot 4, punkt 2.3.

12

(13)  Se Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

13

(14)  Den nya Mifid II-ordningen träder i kraft den 3 januari 2018. Det är två dagar efter det datum som föreskrivs i det aktuella ändringsförslaget om den nya Priips-ordningen.

14

(15)  Se förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 om marknader för finansiella instrument, förordning (EU) nr 596/2014 om marknadsmissbruk och förordning (EU) nr 909/2014 om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler med avseende på vissa datum, COM(2016) 57 final – 2016/0034 (COD) (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/TXT/?qid=1486717110458&uri=CELEX:52016PC0057).

15

(16)  EESK ställde sig bakom uppskovet med Mifid II:s ikraftträdande, se EESK:s yttrande (EUT C 303, 19.8.2016, s. 91).

16

(17)  Se artikel 33 i Priips-förordningen, som inte ändras genom det aktuella förslaget. I denna artikel föreskrivs en översyn av förordningen ”senast den 31 december 2018”.

17

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/48

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 345/2013 om europeiska riskkapitalfonder och förordning (EU) nr 346/2013 om europeiska fonder för socialt företagande

[COM(2016) 461 final]

(2017/C 075/09)

| Föredragande: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Michael IKRATH |

Föredragande:

Giuseppe GUERINI

Medföredragande:

Michael IKRATH

| Remiss | Europeiska unionens råd, 27.7.2016
  Europaparlamentet, 12.9.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Presidiets beslut | 12.7.2016 |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 29.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 117/1/2 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 27.7.2016

Europaparlamentet, 12.9.2016

Rättslig grund

Artiklarna 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

12.7.2016

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

29.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

117/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar de ansträngningar som Europeiska kommissionen och medlemsstaterna gjort under senare år för att komma till rätta med den ekonomiska stagnationen. Ändå kan kommittén inte annat än att uppmana EU-institutionerna till större beslutsamhet i fastställandet och genomförandet av en heltäckande strategi för finansiering av realekonomin. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar de ansträngningar som Europeiska kommissionen och medlemsstaterna gjort under senare år för att komma till rätta med den ekonomiska stagnationen. Ändå kan kommittén inte annat än att uppmana EU-institutionerna till större beslutsamhet i fastställandet och genomförandet av en heltäckande strategi för finansiering av realekonomin.

| 1.2 | EESK anser att man måste se till att de europeiska investeringarna i första hand gynnar realekonomin, som kännetecknas av innovationsförmåga, tillväxt och socialt ansvar. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att man måste se till att de europeiska investeringarna i första hand gynnar realekonomin, som kännetecknas av innovationsförmåga, tillväxt och socialt ansvar.

| 1.3 | Små och medelstora företag är ryggraden i den europeiska ekonomin. Att säkerställa en tillfredsställande tillgång till finansiering för små och medelstora företag och snabbväxande företag är därför en avgörande förutsättning såväl för dessa företags utveckling som för innovation, ekonomisk tillväxt, sysselsättning, tryggande av Europas konkurrenskraft och tagande av socialt ansvar. I EU utgör lånefinansiering den främsta finansieringskällan för små och medelstora företag. Mot bakgrund av behovet av att utveckla nya tillväxtområden och göra Europa till innovationsledare måste man ta fram nya finansieringskanaler för att stödja nystartade företag, innovativa små och medelstora företag samt snabbväxande företag (s.k. scale-ups). |
| --- | --- |

1.3

Små och medelstora företag är ryggraden i den europeiska ekonomin. Att säkerställa en tillfredsställande tillgång till finansiering för små och medelstora företag och snabbväxande företag är därför en avgörande förutsättning såväl för dessa företags utveckling som för innovation, ekonomisk tillväxt, sysselsättning, tryggande av Europas konkurrenskraft och tagande av socialt ansvar. I EU utgör lånefinansiering den främsta finansieringskällan för små och medelstora företag. Mot bakgrund av behovet av att utveckla nya tillväxtområden och göra Europa till innovationsledare måste man ta fram nya finansieringskanaler för att stödja nystartade företag, innovativa små och medelstora företag samt snabbväxande företag (s.k. scale-ups).

| 1.4 | EESK ställer sig bakom en utvidgning av de europeiska riskkapitalfonderna (EuVECA) och de europeiska fonderna för socialt företagande (EuSEF), och påpekar att investerarskyddet då måste garanteras. |
| --- | --- |

1.4

EESK ställer sig bakom en utvidgning av de europeiska riskkapitalfonderna (EuVECA) och de europeiska fonderna för socialt företagande (EuSEF), och påpekar att investerarskyddet då måste garanteras.

| 1.5 | Kommittén är därför övertygad om att den traditionella lånefinansieringen av sådana företag som nämns i punkt 1.2 måste kompletteras med alternativa finansieringsmetoder, såsom riskvilligt utvecklingskapital, gräsrotsfinansiering, riskkapital osv. EU måste därför vidta konkreta och konsekventa åtgärder för att dels åter ge bankerna möjlighet att fullgöra sin kärnuppgift att finansiera realekonomin, dels väsentligt förbättra möjligheterna till finansiering med eget kapital och på kapitalmarknaden och undanröja de rådande hindren för detta i samband med inrättandet av kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén är därför övertygad om att den traditionella lånefinansieringen av sådana företag som nämns i punkt 1.2 måste kompletteras med alternativa finansieringsmetoder, såsom riskvilligt utvecklingskapital, gräsrotsfinansiering, riskkapital osv. EU måste därför vidta konkreta och konsekventa åtgärder för att dels åter ge bankerna möjlighet att fullgöra sin kärnuppgift att finansiera realekonomin, dels väsentligt förbättra möjligheterna till finansiering med eget kapital och på kapitalmarknaden och undanröja de rådande hindren för detta i samband med inrättandet av kapitalmarknadsunionen.

| 1.6 | EESK välkomnar och stöder därför kommissionens initiativ att tidigarelägga översynen av förordningarna om europeiska riskkapitalfonder (EuVECA) och europeiska fonder för socialt företagande (EuSEF). |
| --- | --- |

1.6

EESK välkomnar och stöder därför kommissionens initiativ att tidigarelägga översynen av förordningarna om europeiska riskkapitalfonder (EuVECA) och europeiska fonder för socialt företagande (EuSEF).

| 1.7 | EESK anser att en förordning torde begränsa risken för olika tolkningar på nationell nivå, vilket gör att inrättandet av en kapitalmarknadsunion kan främjas. Kommittén anser också att de rådande tolkningsskillnaderna på nationell nivå bör undanröjas. |
| --- | --- |

1.7

EESK anser att en förordning torde begränsa risken för olika tolkningar på nationell nivå, vilket gör att inrättandet av en kapitalmarknadsunion kan främjas. Kommittén anser också att de rådande tolkningsskillnaderna på nationell nivå bör undanröjas.

| 1.8 | EESK uppmanar dessutom EU verka för stärkta synergier mellan målen i Europa 2020-strategin, såsom den digitala inre marknaden och energiunionen/COP 21, och FN:s 17 mål för hållbar utveckling i syfte att säkra långsiktiga investeringar med stor effekt. En fördjupad ekonomisk integration för att trygga EU:s globala konkurrenskraft måste också ha högsta prioritet i alla investeringsstrategier. |
| --- | --- |

1.8

EESK uppmanar dessutom EU verka för stärkta synergier mellan målen i Europa 2020-strategin, såsom den digitala inre marknaden och energiunionen/COP 21, och FN:s 17 mål för hållbar utveckling i syfte att säkra långsiktiga investeringar med stor effekt. En fördjupad ekonomisk integration för att trygga EU:s globala konkurrenskraft måste också ha högsta prioritet i alla investeringsstrategier.

| 1.9 | EESK konstaterar att delar av finanssektorn föredrar alternativa investeringsmål framför att investera i realekonomin. Dessa investeringsmål är ofta kopplade till en betydande spekulationsrisk eftersom de är inriktade på att maximera avkastningen på investerat kapital. Till detta bidrar också bestämmelserna om de europeiska bankernas eget kapital, som kraftigt gynnar värdepappersinvesteringar särskilt i statsobligationer framför lånefinansiering av företag. Dessutom bör det noteras att man i EU-lagstiftningen hittills har gjort oroande lite för att reglera rent spekulativa finansiella företag (hedgefonder, skuggbanker). EESK rekommenderar därför EU-institutionerna att beslutsamt främja produktiva investeringar i realekonomin och motverka finansiell spekulation med hög riskprofil. Ett aktuellt exempel på denna utveckling: Vid IMF:s möte i Washington i år var finansieringen av den gröna ekonomin, ”green finance”, ett centralt tema. Kina upptäckte tidigt vikten av detta nya område och har även drivit frågan i samband med sitt ordförandeskap för G20. EU måste därför uppmanas att även här inom ramen för EuVECA och EuSEF vidta åtgärder för att främja och stärka finansieringen av den gröna ekonomin (som en följd av COP 21) för att motverka tidig finansiell spekulation på detta område (grön finansiering) (1). |
| --- | --- |

1.9

EESK konstaterar att delar av finanssektorn föredrar alternativa investeringsmål framför att investera i realekonomin. Dessa investeringsmål är ofta kopplade till en betydande spekulationsrisk eftersom de är inriktade på att maximera avkastningen på investerat kapital. Till detta bidrar också bestämmelserna om de europeiska bankernas eget kapital, som kraftigt gynnar värdepappersinvesteringar särskilt i statsobligationer framför lånefinansiering av företag. Dessutom bör det noteras att man i EU-lagstiftningen hittills har gjort oroande lite för att reglera rent spekulativa finansiella företag (hedgefonder, skuggbanker). EESK rekommenderar därför EU-institutionerna att beslutsamt främja produktiva investeringar i realekonomin och motverka finansiell spekulation med hög riskprofil. Ett aktuellt exempel på denna utveckling: Vid IMF:s möte i Washington i år var finansieringen av den gröna ekonomin, ”green finance”, ett centralt tema. Kina upptäckte tidigt vikten av detta nya område och har även drivit frågan i samband med sitt ordförandeskap för G20. EU måste därför uppmanas att även här inom ramen för EuVECA och EuSEF vidta åtgärder för att främja och stärka finansieringen av den gröna ekonomin (som en följd av COP 21) för att motverka tidig finansiell spekulation på detta område (grön finansiering) (1).

| 1.10 | I det konkreta fallet med den här förordningen påpekar EESK att det på EU-nivå numera finns ett flertal betydande finansieringskällor, såsom InnovFin inom Horisont 2020, Cosme och EaSI, för att bara nämna de viktigaste utöver ESI-fonderna och Efsi. EESK förväntar sig därför en nära samordning i samband med omdaningen av EuVECA och EuSEF. Man bör beakta att kommissionen väsentligt lättar på de hittills mycket begränsade tillträdeskriterierna och andra restriktiva villkor för att avsevärt förbättra fondernas effektivitet i enlighet med målet. En hög grad av flexibilitet måste vara vägledande. |
| --- | --- |

1.10

I det konkreta fallet med den här förordningen påpekar EESK att det på EU-nivå numera finns ett flertal betydande finansieringskällor, såsom InnovFin inom Horisont 2020, Cosme och EaSI, för att bara nämna de viktigaste utöver ESI-fonderna och Efsi. EESK förväntar sig därför en nära samordning i samband med omdaningen av EuVECA och EuSEF. Man bör beakta att kommissionen väsentligt lättar på de hittills mycket begränsade tillträdeskriterierna och andra restriktiva villkor för att avsevärt förbättra fondernas effektivitet i enlighet med målet. En hög grad av flexibilitet måste vara vägledande.

| 1.11 | EESK hoppas att översynen även kommer att leda till ändringar av kreditbestämmelserna i Basel III-avtalen så att det utöver den s.k. stödfaktorn för små och medelstora företag (”SME supporting factor”) även införs en stödfaktor för sociala företag (”social enterprises supporting factor”). På så sätt bör kapitalkraven för kreditrisken vid ett finansiellt deltagande i sociala företag kunna sänkas. |
| --- | --- |

1.11

EESK hoppas att översynen även kommer att leda till ändringar av kreditbestämmelserna i Basel III-avtalen så att det utöver den s.k. stödfaktorn för små och medelstora företag (”SME supporting factor”) även införs en stödfaktor för sociala företag (”social enterprises supporting factor”). På så sätt bör kapitalkraven för kreditrisken vid ett finansiellt deltagande i sociala företag kunna sänkas.

| 1.12 | För att bredda deltagandet i sådana investeringsfonder rekommenderar EESK att man möjliggör inrättandet av ”fondandelsfonder”. Dessa skulle kunna öka deltagandet av icke-institutionella investerare – även i form av intresseorganisationer – genom att det skapas ”garantifonder” som stöds med offentliga medel och förvaltas på europeisk nivå. Sådana fonder bör stödja investeringar i företag och institutioner med stark social inriktning. |
| --- | --- |

1.12

För att bredda deltagandet i sådana investeringsfonder rekommenderar EESK att man möjliggör inrättandet av ”fondandelsfonder”. Dessa skulle kunna öka deltagandet av icke-institutionella investerare – även i form av intresseorganisationer – genom att det skapas ”garantifonder” som stöds med offentliga medel och förvaltas på europeisk nivå. Sådana fonder bör stödja investeringar i företag och institutioner med stark social inriktning.

| 1.13 | EESK anser också att det är viktigt att skapa ramvillkor där sociala investeringsfonders finansieringsmål såsom sociala företag och organisationer i den sociala sektorn kan utvecklas positivt. Detta förutsätter att man undanröjer hinder som gör det mycket svårt för dessa aktörer att verka i en jämlik marknadsmiljö. I synnerhet behövs det innovativa instrument som ger den offentliga sektorn möjlighet att ta socialt inriktade initiativ i affärssamarbete med sociala företag och organisationer i den sociala sektorn. |
| --- | --- |

1.13

EESK anser också att det är viktigt att skapa ramvillkor där sociala investeringsfonders finansieringsmål såsom sociala företag och organisationer i den sociala sektorn kan utvecklas positivt. Detta förutsätter att man undanröjer hinder som gör det mycket svårt för dessa aktörer att verka i en jämlik marknadsmiljö. I synnerhet behövs det innovativa instrument som ger den offentliga sektorn möjlighet att ta socialt inriktade initiativ i affärssamarbete med sociala företag och organisationer i den sociala sektorn.

| 1.14 | Dessutom uppmanar EESK i enlighet med yttrandet TEN/584 om e-seniorers potential till att inom ramen för EuVECA och EuSEF förenkla tillgången till finansiering för den s.k. silverekonomin. Detta inverkar i sin tur positivt på de enskilda ländernas budgetar, genom att pensionssystemet avlastas tack vare aktiva äldre som startar egna företag. Det uppstår en ny värdekedja, som skapar nya inkomstkällor för staten. Detta gäller även för kvinnor (2) som företagare och företagsgrundare, sociala entreprenörer osv. |
| --- | --- |

1.14

Dessutom uppmanar EESK i enlighet med yttrandet TEN/584 om e-seniorers potential till att inom ramen för EuVECA och EuSEF förenkla tillgången till finansiering för den s.k. silverekonomin. Detta inverkar i sin tur positivt på de enskilda ländernas budgetar, genom att pensionssystemet avlastas tack vare aktiva äldre som startar egna företag. Det uppstår en ny värdekedja, som skapar nya inkomstkällor för staten. Detta gäller även för kvinnor (2) som företagare och företagsgrundare, sociala entreprenörer osv.

2.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 2.1 | Förslaget syftar till att anpassa EuVECA- och EuSEF-fonderna till de åtgärder som redan har vidtagits på EU-nivå för att stimulera den ekonomiska återhämtningen (dvs. investeringsplanen för Europa, handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion och Europeiska fonden för strategiska investeringar). |
| --- | --- |

2.1

Förslaget syftar till att anpassa EuVECA- och EuSEF-fonderna till de åtgärder som redan har vidtagits på EU-nivå för att stimulera den ekonomiska återhämtningen (dvs. investeringsplanen för Europa, handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion och Europeiska fonden för strategiska investeringar).

| 2.2 | Enligt kommissionen är tillgången till riskkapital och kapital för socialt företagande nyckeln till att finansiera tillväxten hos nystartade företag i EU, innovativa små och medelstora företag och sociala företag. |
| --- | --- |

2.2

Enligt kommissionen är tillgången till riskkapital och kapital för socialt företagande nyckeln till att finansiera tillväxten hos nystartade företag i EU, innovativa små och medelstora företag och sociala företag.

| 2.3 | EU halkar dock allt längre efter Förenta staterna när det gäller riskkapitalmarknaden i stället för att komma i kapp. |
| --- | --- |

2.3

EU halkar dock allt längre efter Förenta staterna när det gäller riskkapitalmarknaden i stället för att komma i kapp.

| 2.4 | Därför ändrar kommissionen ramen för EuVECA och EuSEF redan före den ursprungligen planerade översynen (2017) för att säkerställa att de i kombination med andra åtgärder i större utsträckning bidrar till att stödja riskkapital och sociala investeringar i hela EU. |
| --- | --- |

2.4

Därför ändrar kommissionen ramen för EuVECA och EuSEF redan före den ursprungligen planerade översynen (2017) för att säkerställa att de i kombination med andra åtgärder i större utsträckning bidrar till att stödja riskkapital och sociala investeringar i hela EU.

| 2.5 | Ändringsförslaget är inriktat på följande bestämmelser: i) Hur fonderna investerar i tillgångar. ii) Hur förvaltarna sköter fonderna. iii) Hur de båda förordningarna samverkar med annan befintlig lagstiftning om investeringsfonder. iv) De krav som fonderna måste uppfylla för att kunna utnyttja det gränsöverskridande passet. |
| --- | --- |

2.5

Ändringsförslaget är inriktat på följande bestämmelser: i) Hur fonderna investerar i tillgångar. ii) Hur förvaltarna sköter fonderna. iii) Hur de båda förordningarna samverkar med annan befintlig lagstiftning om investeringsfonder. iv) De krav som fonderna måste uppfylla för att kunna utnyttja det gränsöverskridande passet.

| 2.6 | Kommissionens förslag stöder sig på artikel 114 i EUF-fördraget och bygger på en omfattande konsekvensbedömning (3). |
| --- | --- |

2.6

Kommissionens förslag stöder sig på artikel 114 i EUF-fördraget och bygger på en omfattande konsekvensbedömning (3).

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens initiativ att tidigarelägga översynen av förordningarna om europeiska riskkapitalfonder (EuVECA) och europeiska fonder för socialt företagande (EuSEF). Kommittén har redan ställt sig positiv till båda i samband med de första förslagen om införande av dem år 2012 i sina yttranden om ”Europeiska riskkapitalfonder” (4) och ”Europeiska fonder för socialt företagande” (5). Detta gäller i synnerhet i ljuset av ”Handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion” (6). |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar kommissionens initiativ att tidigarelägga översynen av förordningarna om europeiska riskkapitalfonder (EuVECA) och europeiska fonder för socialt företagande (EuSEF). Kommittén har redan ställt sig positiv till båda i samband med de första förslagen om införande av dem år 2012 i sina yttranden om ”Europeiska riskkapitalfonder” (4) och ”Europeiska fonder för socialt företagande” (5). Detta gäller i synnerhet i ljuset av ”Handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion” (6).

| 3.2 | EESK ställer sig bakom och stöder avsikten att påskynda finansieringen av nya företag. Målgruppen är små och medelstora företag, framför allt nystartade företag och enmansföretag, med innovationsförmåga, och inte bara under uppstartsfasen utan främst under den andra och den tredje tillväxtfasen. I synnerhet måste man inrikta sig på de små och medelstora företag som kan växa snabbt men som är för små för kapitalmarknaden och inte uppfyller kriterierna för lån. Det är också lika viktigt att fokusera på företag med samhällsorienterade mål och en hållbar affärsmodell (sociala entreprenörer). |
| --- | --- |

3.2

EESK ställer sig bakom och stöder avsikten att påskynda finansieringen av nya företag. Målgruppen är små och medelstora företag, framför allt nystartade företag och enmansföretag, med innovationsförmåga, och inte bara under uppstartsfasen utan främst under den andra och den tredje tillväxtfasen. I synnerhet måste man inrikta sig på de små och medelstora företag som kan växa snabbt men som är för små för kapitalmarknaden och inte uppfyller kriterierna för lån. Det är också lika viktigt att fokusera på företag med samhällsorienterade mål och en hållbar affärsmodell (sociala entreprenörer).

| 3.3 | EESK anser att EU-institutionerna och medlemsstaterna måste vidta åtgärder för att utveckla kapitaliserings-, investerings- och finansieringsinstrument för affärsverksamhet som ska komplettera banklån. Det bör dock erkännas att många europeiska banker, särskilt de regionala bankerna såsom kooperativ och sparbanker i medlemsstaterna, har vidtagit åtgärder för att stödja nya företag och hör till de viktigaste finansiärerna av sociala entreprenörer och innovativa nystartade företag (7). |
| --- | --- |

3.3

EESK anser att EU-institutionerna och medlemsstaterna måste vidta åtgärder för att utveckla kapitaliserings-, investerings- och finansieringsinstrument för affärsverksamhet som ska komplettera banklån. Det bör dock erkännas att många europeiska banker, särskilt de regionala bankerna såsom kooperativ och sparbanker i medlemsstaterna, har vidtagit åtgärder för att stödja nya företag och hör till de viktigaste finansiärerna av sociala entreprenörer och innovativa nystartade företag (7).

| 3.4 | Man måste dock konstatera att inte bara små och medelstora företag utan också sociala entreprenörer och nystartade företag ofta inte förfogar över tillräckligt med kapital. Därför kan de inte uppfylla kreditvärdighetskriterierna, som blivit ytterst stränga i synnerhet genom CRD IV/CRR. Denna otillfredsställande situation riskerar att förvärras ytterligare genom Basel IV. |
| --- | --- |

3.4

Man måste dock konstatera att inte bara små och medelstora företag utan också sociala entreprenörer och nystartade företag ofta inte förfogar över tillräckligt med kapital. Därför kan de inte uppfylla kreditvärdighetskriterierna, som blivit ytterst stränga i synnerhet genom CRD IV/CRR. Denna otillfredsställande situation riskerar att förvärras ytterligare genom Basel IV.

| 3.5 | I detta sammanhang anser EESK att uppdateringen av EuVECA- och EuSEF-förordningarna är ändamålsenlig, men inte den enda åtgärd som måste vidtas. Utöver en förbättring av dessa förordningar krävs det ytterligare åtgärder för att skapa en mer dynamisk investeringskultur som är inriktad på alla företagsformer som för närvarande finns på marknaden. Detta kommer dels att stärka företagandet, dels att bidra till att förverkliga EU:s sociala pelare. |
| --- | --- |

3.5

I detta sammanhang anser EESK att uppdateringen av EuVECA- och EuSEF-förordningarna är ändamålsenlig, men inte den enda åtgärd som måste vidtas. Utöver en förbättring av dessa förordningar krävs det ytterligare åtgärder för att skapa en mer dynamisk investeringskultur som är inriktad på alla företagsformer som för närvarande finns på marknaden. Detta kommer dels att stärka företagandet, dels att bidra till att förverkliga EU:s sociala pelare.

| 3.6 | Tyvärr måste man konstatera att en del av finansvärlden inte har något som helst intresse av hållbar finansiering av realekonomin, utan bara investerar där det går att omedelbart nå hög avkastning, och detta ofta på mycket kort tid mellan t.ex. köp och vidareförsäljning av företag. EU-institutionerna har gjort föga för att begränsa konsekvenserna av sådana rent spekulativa investeringsfonder/-banker (hedgefonder och skuggbanker) och göra dem till föremål för ett konsekvent regelverk. |
| --- | --- |

3.6

Tyvärr måste man konstatera att en del av finansvärlden inte har något som helst intresse av hållbar finansiering av realekonomin, utan bara investerar där det går att omedelbart nå hög avkastning, och detta ofta på mycket kort tid mellan t.ex. köp och vidareförsäljning av företag. EU-institutionerna har gjort föga för att begränsa konsekvenserna av sådana rent spekulativa investeringsfonder/-banker (hedgefonder och skuggbanker) och göra dem till föremål för ett konsekvent regelverk.

| 3.7 | EU-institutionerna bör bl.a. genom incitament göra investeringar i företagsverksamhet i realekonomin, och inte bara i finansiella instrument, allt intressantare och lägga fram en ambitiös utvecklingsagenda. |
| --- | --- |

3.7

EU-institutionerna bör bl.a. genom incitament göra investeringar i företagsverksamhet i realekonomin, och inte bara i finansiella instrument, allt intressantare och lägga fram en ambitiös utvecklingsagenda.

| 3.8 | EESK instämmer med kommissionen i att vidareutvecklingen av EuVECA- och EuSEF-fonderna ger innovativa företag och sociala entreprenörer samt små och medelstora företag i stort tillgång till banklån och att finansiering genom lån och riskkapital kan kombineras för att skapa en positiv hävstångseffekt. EESK rekommenderar att man utvecklar en ”europeisk väg för riskkapitalfinansiering”. |
| --- | --- |

3.8

EESK instämmer med kommissionen i att vidareutvecklingen av EuVECA- och EuSEF-fonderna ger innovativa företag och sociala entreprenörer samt små och medelstora företag i stort tillgång till banklån och att finansiering genom lån och riskkapital kan kombineras för att skapa en positiv hävstångseffekt. EESK rekommenderar att man utvecklar en ”europeisk väg för riskkapitalfinansiering”.

| 3.9 | Vid en analys av europeiska riskkapitalfonder kan man också konstatera att åtta av de elva mest aktiva fonderna får stöd med offentliga medel eller i vart fall med ett betydande deltagande av offentliga inrättningar, varvid de olika medlemsstaterna agerar på olika sätt. EESK rekommenderar därför att viktiga europeiska projekt såsom handlingsplanerna för den digitala inre marknaden och för energiunionen samt inrättandet av EU:s sociala pelare ska beaktas när fondernas inriktning bestäms. |
| --- | --- |

3.9

Vid en analys av europeiska riskkapitalfonder kan man också konstatera att åtta av de elva mest aktiva fonderna får stöd med offentliga medel eller i vart fall med ett betydande deltagande av offentliga inrättningar, varvid de olika medlemsstaterna agerar på olika sätt. EESK rekommenderar därför att viktiga europeiska projekt såsom handlingsplanerna för den digitala inre marknaden och för energiunionen samt inrättandet av EU:s sociala pelare ska beaktas när fondernas inriktning bestäms.

| 3.10 | Omdaningen av EuVECA- och EuSEF-åtgärderna bör snabbt samordnas med följande instrument: a) Europeiska investeringsfonden. b) Initiativet till en kapitalmarknadsunion. c) Europeiska fonden för strategiska investeringar (som blir alltmer betydelsefull, men som kanske borde beaktas i större utsträckning av de nationella ekonomiska systemen och banksystemen, som ännu inte till fullo utnyttjar dess potential). |
| --- | --- |

3.10

Omdaningen av EuVECA- och EuSEF-åtgärderna bör snabbt samordnas med följande instrument: a) Europeiska investeringsfonden. b) Initiativet till en kapitalmarknadsunion. c) Europeiska fonden för strategiska investeringar (som blir alltmer betydelsefull, men som kanske borde beaktas i större utsträckning av de nationella ekonomiska systemen och banksystemen, som ännu inte till fullo utnyttjar dess potential).

| 3.11 | Förslaget till översyn av EuVECA- och EuSEF-förordningarna bidrar till arbetet med att uppnå ett av EU-politikens centrala mål: att förbättra möjligheterna för små och medelstora företag samt sociala företag att få tillgång till lån. Kommittén är därför övertygad om att de berörda kreditbestämmelserna i Basel III-avtalet, som i EU genomförs genom ett direktiv (CRD 4) och en förordning (CRR), måste ändras. Utöver den s.k. stödfaktorn för små och medelstora företag (”SME supporting factor”) måste även en stödfaktor för sociala företag (”social enterprises supporting factor”) införas i CRR i syfte att kraftigt sänka kapitalkraven för kreditrisken vid ett finansiellt deltagande i sociala företag. Det handlar om lättberäknade koefficienter som inte medför några kostnader för medlemsstaternas offentliga finanser. EESK anser att detta är nödvändigt, eftersom de små och medelstora företagen utgör ryggraden i EU:s ekonomi och tryggar EU:s globala konkurrenskraft. Därmed är de nyckeln till tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

3.11

Förslaget till översyn av EuVECA- och EuSEF-förordningarna bidrar till arbetet med att uppnå ett av EU-politikens centrala mål: att förbättra möjligheterna för små och medelstora företag samt sociala företag att få tillgång till lån. Kommittén är därför övertygad om att de berörda kreditbestämmelserna i Basel III-avtalet, som i EU genomförs genom ett direktiv (CRD 4) och en förordning (CRR), måste ändras. Utöver den s.k. stödfaktorn för små och medelstora företag (”SME supporting factor”) måste även en stödfaktor för sociala företag (”social enterprises supporting factor”) införas i CRR i syfte att kraftigt sänka kapitalkraven för kreditrisken vid ett finansiellt deltagande i sociala företag. Det handlar om lättberäknade koefficienter som inte medför några kostnader för medlemsstaternas offentliga finanser. EESK anser att detta är nödvändigt, eftersom de små och medelstora företagen utgör ryggraden i EU:s ekonomi och tryggar EU:s globala konkurrenskraft. Därmed är de nyckeln till tillväxt och sysselsättning.

| 3.12 | Det bör påpekas att inte bara företagen i den sociala ekonomin utan också olika små och medelstora företag mycket ofta kännetecknas av en stark koppling till lokalsamhällena. De skulle kunna vara intresserade av att investera i t.ex. sociala inrättningar eller kooperativ energiförsörjning från förnybara energikällor (8). Enligt EuVECA- och EuSEF-förordningarnas nuvarande lydelse är enbart professionella investerares deltagande tillåtet. Om man vill eftersträva en starkare utökning av investeringarna, anser EESK emellertid att det är önskvärt att utvidga spektrumet av potentiellt intresserade investerare. |
| --- | --- |

3.12

Det bör påpekas att inte bara företagen i den sociala ekonomin utan också olika små och medelstora företag mycket ofta kännetecknas av en stark koppling till lokalsamhällena. De skulle kunna vara intresserade av att investera i t.ex. sociala inrättningar eller kooperativ energiförsörjning från förnybara energikällor (8). Enligt EuVECA- och EuSEF-förordningarnas nuvarande lydelse är enbart professionella investerares deltagande tillåtet. Om man vill eftersträva en starkare utökning av investeringarna, anser EESK emellertid att det är önskvärt att utvidga spektrumet av potentiellt intresserade investerare.

| 3.13 | Utan att det påverkar behovet av att säkerställa ett lämpligt investerarskydd skulle man kunna tillåta motiverade men icke-institutionella investerare att delta i dessa fonder. Det finns redan alternativa metoder för att anskaffa kapital, såsom gräsrotsfinansiering, som är på uppgång och som ofta är fullständigt informella och inte omfattas av tydliga regler. Ett måttligt öppnande av EuVECA- och EuSEF-fonderna även för icke-institutionella investerare skulle därför kunna vara av intresse, och man skulle t.o.m. kunna överväga möjligheten att organisera icke-institutionella investerare i enhetliga grupper. |
| --- | --- |

3.13

Utan att det påverkar behovet av att säkerställa ett lämpligt investerarskydd skulle man kunna tillåta motiverade men icke-institutionella investerare att delta i dessa fonder. Det finns redan alternativa metoder för att anskaffa kapital, såsom gräsrotsfinansiering, som är på uppgång och som ofta är fullständigt informella och inte omfattas av tydliga regler. Ett måttligt öppnande av EuVECA- och EuSEF-fonderna även för icke-institutionella investerare skulle därför kunna vara av intresse, och man skulle t.o.m. kunna överväga möjligheten att organisera icke-institutionella investerare i enhetliga grupper.

| 3.14 | EESK välkomnar även den uppmärksamhet som ägnas åt mellanstora företag (med upp till 499 anställda). De måste under alla omständigheter beaktas, i syfte att konsolidera och om möjligt ytterligare stärka deras tillväxt. Det handlar ofta om företag som ursprungligen var små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.14

EESK välkomnar även den uppmärksamhet som ägnas åt mellanstora företag (med upp till 499 anställda). De måste under alla omständigheter beaktas, i syfte att konsolidera och om möjligt ytterligare stärka deras tillväxt. Det handlar ofta om företag som ursprungligen var små och medelstora företag.

| 3.15 | Subsidiaritetsprincipen beaktas som sig bör i förslaget. Därför välkomnas åtgärder på EU-nivå (i stället för på nationell nivå) med hjälp av EuVECA- och EuSEF-fonderna för att skapa en harmoniserad ram på EU-nivå utan att medlemsstaternas frihet beträffande den allmänna strategin för riskkapital inskränks alltför mycket. I detta sammanhang välkomnar EESK att man valt en förordning. En mer harmoniserad ram skulle kunna bidra till att förhindra att riskkapitalet koncentreras till några få medlemsstater samt till en större geografisk spridning och en förstärkt effekt. För närvarande utgör investeringar i form av riskkapital bara 0,1 % av EU:s BNP, och de är koncentrerade till ett fåtal medlemsstater. |
| --- | --- |

3.15

Subsidiaritetsprincipen beaktas som sig bör i förslaget. Därför välkomnas åtgärder på EU-nivå (i stället för på nationell nivå) med hjälp av EuVECA- och EuSEF-fonderna för att skapa en harmoniserad ram på EU-nivå utan att medlemsstaternas frihet beträffande den allmänna strategin för riskkapital inskränks alltför mycket. I detta sammanhang välkomnar EESK att man valt en förordning. En mer harmoniserad ram skulle kunna bidra till att förhindra att riskkapitalet koncentreras till några få medlemsstater samt till en större geografisk spridning och en förstärkt effekt. För närvarande utgör investeringar i form av riskkapital bara 0,1 % av EU:s BNP, och de är koncentrerade till ett fåtal medlemsstater.

| 3.16 | Att ge förvaltare av alternativa investeringsfonder enligt direktiv 2011/61/EU tillgång till EuVECA- och EuSEF-fonder tycks vara en lämplig lösning för att se till att dessa fonder utnyttjas och är effektiva genom en korshänvisning till befintliga bestämmelser på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.16

Att ge förvaltare av alternativa investeringsfonder enligt direktiv 2011/61/EU tillgång till EuVECA- och EuSEF-fonder tycks vara en lämplig lösning för att se till att dessa fonder utnyttjas och är effektiva genom en korshänvisning till befintliga bestämmelser på EU-nivå.

| 3.17 | Den kvalitativa och kvantitativa utökningen av företagens möjligheter att få tillgång till fonderna ligger därmed helt i linje med kommissionens allmänna strategi för att stärka de båda fonderna. |
| --- | --- |

3.17

Den kvalitativa och kvantitativa utökningen av företagens möjligheter att få tillgång till fonderna ligger därmed helt i linje med kommissionens allmänna strategi för att stärka de båda fonderna.

| 3.18 | Även beslutet att bibehålla en minimiinvesteringsgräns för tillgång till fonderna verkar lämpligt. Man bör dock ändå främja mekanismer för att utöka deltagandet: Ett tänkbart förslag skulle vara att möjliggöra inrättandet av ”fondandelsfonder”, en möjlighet som för övrigt också nämns i den kommissionsanalys som åtföljer förslaget till översyn av förordningarna. |
| --- | --- |

3.18

Även beslutet att bibehålla en minimiinvesteringsgräns för tillgång till fonderna verkar lämpligt. Man bör dock ändå främja mekanismer för att utöka deltagandet: Ett tänkbart förslag skulle vara att möjliggöra inrättandet av ”fondandelsfonder”, en möjlighet som för övrigt också nämns i den kommissionsanalys som åtföljer förslaget till översyn av förordningarna.

| 3.19 | Den föreslagna minskningen av de administrativa kostnaderna för registrering är mycket lovvärd, särskilt i den mån som den syftar till att undanröja byråkratiska hinder för att de åtgärder som kommissionen främjar ska kunna utveckla sin fulla potential, i syfte att undvika att tillträdeskostnaderna verkar avskräckande på potentiella investerare. De sistnämnda bör kunna koncentrera sig på utvecklingspotentialen hos de företag som får tillgång till riskkapital och inte på kostnaderna för tillträde till ett alltför komplicerat system. |
| --- | --- |

3.19

Den föreslagna minskningen av de administrativa kostnaderna för registrering är mycket lovvärd, särskilt i den mån som den syftar till att undanröja byråkratiska hinder för att de åtgärder som kommissionen främjar ska kunna utveckla sin fulla potential, i syfte att undvika att tillträdeskostnaderna verkar avskräckande på potentiella investerare. De sistnämnda bör kunna koncentrera sig på utvecklingspotentialen hos de företag som får tillgång till riskkapital och inte på kostnaderna för tillträde till ett alltför komplicerat system.

| 3.20 | Den tekniska regleringen beträffande det egna kapital som investerare måste förfoga över för att få tillgång till fonderna överlämnas med rätta åt en teknisk myndighet som Esma. Esma har de bästa förutsättningarna för att säkerställa en högkvalitativ regleringsnivå på ett mycket tekniskt område. EESK förväntar sig att denna sekundärreglering för genomförandet kan åstadkommas i dialog med de berörda parterna och med deltagande av arbetsmarknadens parter genom att dessa ges möjlighet att lämna synpunkter och kommentarer på en preliminär version av texterna, bl.a. vad gäller förenkling av emellanåt överdrivna bestämmelser. |
| --- | --- |

3.20

Den tekniska regleringen beträffande det egna kapital som investerare måste förfoga över för att få tillgång till fonderna överlämnas med rätta åt en teknisk myndighet som Esma. Esma har de bästa förutsättningarna för att säkerställa en högkvalitativ regleringsnivå på ett mycket tekniskt område. EESK förväntar sig att denna sekundärreglering för genomförandet kan åstadkommas i dialog med de berörda parterna och med deltagande av arbetsmarknadens parter genom att dessa ges möjlighet att lämna synpunkter och kommentarer på en preliminär version av texterna, bl.a. vad gäller förenkling av emellanåt överdrivna bestämmelser.

| 3.21 | EuVECA- och EuSEF-fonderna skulle framför allt inom områdena innovation, social innovation och miljömässig hållbarhet i linje med kommissionens nuvarande prioriteringar kunna spela en särskilt viktig roll för inriktningen och klassificeringen av investeringar. I detta sammanhang skulle det kunna vara mycket ändamålsenligt att införa ”garantifonder” för att stödja och främja investeringar på områden med mycket högt socialt, sysselsättningspolitiskt och miljömässigt värde som finansieras med offentliga medel och helst förvaltas på europeisk nivå. EESK betonar slutligen att kommissionen måste verka för heltäckande, utvecklingsfrämjande åtgärder som syftar till att utveckla en övergripande helhetsstrategi. Summan av punktåtgärder är nämligen inte längre tillräcklig för att öka de europeiska ekonomiernas konkurrenskraft i en allt komplexare global miljö. |
| --- | --- |

3.21

EuVECA- och EuSEF-fonderna skulle framför allt inom områdena innovation, social innovation och miljömässig hållbarhet i linje med kommissionens nuvarande prioriteringar kunna spela en särskilt viktig roll för inriktningen och klassificeringen av investeringar. I detta sammanhang skulle det kunna vara mycket ändamålsenligt att införa ”garantifonder” för att stödja och främja investeringar på områden med mycket högt socialt, sysselsättningspolitiskt och miljömässigt värde som finansieras med offentliga medel och helst förvaltas på europeisk nivå. EESK betonar slutligen att kommissionen måste verka för heltäckande, utvecklingsfrämjande åtgärder som syftar till att utveckla en övergripande helhetsstrategi. Summan av punktåtgärder är nämligen inte längre tillräcklig för att öka de europeiska ekonomiernas konkurrenskraft i en allt komplexare global miljö.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  www.blackrock.com/corporate/en-mx/literature/whitepaper/bii-pricing-climate-risk-international.pdf.

1

(2)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2013/sdn1310.pdf.

2

(3)  Förslaget bygger också på de tidigare offentliga samråden om grönboken ”Att bygga en kapitalmarknadsunion” (18 februari 2015–13 maj 2015) och om översynen av förordning (EU) nr 345/2013 och förordning (EU) nr 346/2013 (30 september 2015–6 januari 2016), ett offentligt samråd genom ett frågeformulär: EU:s rättsliga ram för finansiella tjänster (30 september 2015–31 januari 2016) samt ett relevant fackseminarium (27 januari 2016).

3

(4)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 72.

4

(5)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 55.

5

(6)  EUT C 133, 14.4.2016, s. 17.

6

(7)  Se rapporten från det italienska ministeriet för ekonomisk utveckling, som visar på en betydande ökning av de finansiella medel som små banker och i synnerhet kooperativa banker tillhandahåller innovativa nystartade företag (sifferuppgifter ges nedan i texten).

7

(8)  I t.ex. Italien har de kooperativa bankerna (”banche di credito cooperativo” – BCC) genom sin nationella sammanslutning inrättat energikonsortiet ”Consorzio BCC Energia”, som mer än 110 kooperativa banker deltar i och som på den öppna marknaden genom anbudsförfaranden köper energi som enbart kommer från förnybara energikällor till kostnader som är 5–10 % lägre. Energin erbjuds nu även till kooperativens medlemmar och kunder (hushåll, företag, lokala myndigheter osv.) i de lokalsamhällen där de enskilda kooperativa bankerna är verksamma.

8

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/53 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/53

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017 genom en förlängning av programmet för perioden 2018–2020

[COM(2016) 557 final – 2016/0265(COD)]

(2017/C 075/10)

| Föredragande: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Föredragande:

Petru Sorin DANDEA

| Remiss | Europaparlamentet, 15.9.2016
  Europeiska unionens råd, 26.10.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 304 och 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 29.11.2016 |
| Antagande vid plenarsession | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 221/1/4 |

Remiss

Europaparlamentet, 15.9.2016

Europeiska unionens råd, 26.10.2016

Rättslig grund

Artiklarna 304 och 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

29.11.2016

Antagande vid plenarsession

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

221/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK ställer sig bakom och stöder kommissionens förslag om att förlänga det nuvarande programmet för europeisk statistik (ESP) till perioden 2018–2020. |
| --- | --- |

1.1

EESK ställer sig bakom och stöder kommissionens förslag om att förlänga det nuvarande programmet för europeisk statistik (ESP) till perioden 2018–2020.

| 1.2 | EESK anser att det politiska alternativ som kommissionen förordar är det som bäst motsvarar det som användarna av de statistiska uppgifterna efterfrågar och kan bidra till arbetet med att utveckla statistiska produkter som är till nytta för politiska beslutsfattare, som på så sätt skulle få ett mer sammanhängande statistiskt underlag när de utarbetar politiska strategier inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att det politiska alternativ som kommissionen förordar är det som bäst motsvarar det som användarna av de statistiska uppgifterna efterfrågar och kan bidra till arbetet med att utveckla statistiska produkter som är till nytta för politiska beslutsfattare, som på så sätt skulle få ett mer sammanhängande statistiskt underlag när de utarbetar politiska strategier inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 1.3 | EESK anser att förbättringen av de befintliga och utvecklingen av de nya produkter som krävs för att mäta EU:s framsteg i förhållande till de 17 målen och de 169 delmålen i FN:s strategi för hållbar utveckling, bör vara en prioritering för det europeiska statistiksystemet (ESS). |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att förbättringen av de befintliga och utvecklingen av de nya produkter som krävs för att mäta EU:s framsteg i förhållande till de 17 målen och de 169 delmålen i FN:s strategi för hållbar utveckling, bör vara en prioritering för det europeiska statistiksystemet (ESS).

| 1.4 | EESK tar upp ett tidigare förslag (1) och rekommenderar kommissionen att utnyttja det tillfälle som denna förordning ger att införa åtgärder för att utveckla den statistiska forskning på EU-nivå och i medlemsstaterna som gör det möjligt att bedöma det ekonomiska värde som skapas genom volontärarbete. EESK anser att metoden bör grunda sig på den handbok om mätning av volontärarbete som utarbetats av Internationella arbetsorganisationen (ILO). |
| --- | --- |

1.4

EESK tar upp ett tidigare förslag (1) och rekommenderar kommissionen att utnyttja det tillfälle som denna förordning ger att införa åtgärder för att utveckla den statistiska forskning på EU-nivå och i medlemsstaterna som gör det möjligt att bedöma det ekonomiska värde som skapas genom volontärarbete. EESK anser att metoden bör grunda sig på den handbok om mätning av volontärarbete som utarbetats av Internationella arbetsorganisationen (ILO).

| 1.5 | I samband med de nya statistiska produkter som kommissionen föreslår för att mäta globaliseringen bör man också ta med statistiska undersökningar som gör det möjligt att mäta de positiva eller negativa effekterna på den inre marknaden, utlokaliseringarnas inverkan på arbetsmarknaden i EU och trycket från den illojala konkurrensen, som grundar sig på billig arbetskraft och på bristande respekt för ILO:s normer om anställningsförhållanden, särskilt på den europeiska industri- och tjänstesektorn. |
| --- | --- |

1.5

I samband med de nya statistiska produkter som kommissionen föreslår för att mäta globaliseringen bör man också ta med statistiska undersökningar som gör det möjligt att mäta de positiva eller negativa effekterna på den inre marknaden, utlokaliseringarnas inverkan på arbetsmarknaden i EU och trycket från den illojala konkurrensen, som grundar sig på billig arbetskraft och på bristande respekt för ILO:s normer om anställningsförhållanden, särskilt på den europeiska industri- och tjänstesektorn.

| 1.6 | EESK instämmer i kommissionens förslag om att inleda utredningsarbetet för en framtida EU-undersökning på det sociala området. Denna undersökning bör också omfatta uppgifter om socialförsäkringssystemens tillräcklighet och hållbarhet i den nya demografiska situationen. |
| --- | --- |

1.6

EESK instämmer i kommissionens förslag om att inleda utredningsarbetet för en framtida EU-undersökning på det sociala området. Denna undersökning bör också omfatta uppgifter om socialförsäkringssystemens tillräcklighet och hållbarhet i den nya demografiska situationen.

| 1.7 | Med tanke på de allt större migrationsströmmarna rekommenderar EESK att man snabbt identifierar och åtgärdar bristerna i de statistiska undersökningar som rör migration och asyl. Programmet för att integrera migrationsstatistiken måste genomföras i sin helhet, i samarbete med de nationella statistikmyndigheterna. |
| --- | --- |

1.7

Med tanke på de allt större migrationsströmmarna rekommenderar EESK att man snabbt identifierar och åtgärdar bristerna i de statistiska undersökningar som rör migration och asyl. Programmet för att integrera migrationsstatistiken måste genomföras i sin helhet, i samarbete med de nationella statistikmyndigheterna.

| 1.8 | EESK rekommenderar medlemsstaterna att öka investeringarna i utvecklingen av det europeiska statistiksystemet så att detta kan tillgodose den allt större efterfrågan på uppgifter samt framställa och sprida uppgifterna snabbare. |
| --- | --- |

1.8

EESK rekommenderar medlemsstaterna att öka investeringarna i utvecklingen av det europeiska statistiksystemet så att detta kan tillgodose den allt större efterfrågan på uppgifter samt framställa och sprida uppgifterna snabbare.

| 1.9 | Kommittén upprepar den begäran som den framfört i tidigare yttranden (2) om att både Eurostat och de nationella statistikinstituten bör tilldelas bästa möjliga mänskliga, materiella och IT-relaterade resurser så att de kan fullgöra sina alltmer omfattande uppdrag att framställa statistiska uppgifter av hög kvalitet på allt kortare tid. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén upprepar den begäran som den framfört i tidigare yttranden (2) om att både Eurostat och de nationella statistikinstituten bör tilldelas bästa möjliga mänskliga, materiella och IT-relaterade resurser så att de kan fullgöra sina alltmer omfattande uppdrag att framställa statistiska uppgifter av hög kvalitet på allt kortare tid.

| 1.10 | EESK anser att kommissionens och det europeiska statistiksystemets insatser för att förbättra kvaliteten på de statistiska uppgifterna och utveckla nya statistiska produkter inte bör få leda till en orimlig ökning av den administrativa bördan för uppgiftslämnarna, hushållen och företagen. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser att kommissionens och det europeiska statistiksystemets insatser för att förbättra kvaliteten på de statistiska uppgifterna och utveckla nya statistiska produkter inte bör få leda till en orimlig ökning av den administrativa bördan för uppgiftslämnarna, hushållen och företagen.

| 1.11 | Eftersom arbetsmarknadsparterna och organisationerna i det civila samhället kan lämna ett viktigt bidrag till förbättringen av de statistiska produkterna, så att dessa bättre motsvarar efterfrågan på uppgifter, stöder EESK kommissionens förslag om en regelbunden dialog mellan användarna av de statistiska uppgifterna och det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

1.11

Eftersom arbetsmarknadsparterna och organisationerna i det civila samhället kan lämna ett viktigt bidrag till förbättringen av de statistiska produkterna, så att dessa bättre motsvarar efterfrågan på uppgifter, stöder EESK kommissionens förslag om en regelbunden dialog mellan användarna av de statistiska uppgifterna och det europeiska statistiksystemet.

2.   Europeiska kommissionens förslag till förordning

| 2.1 | Kommissionens förslag till förordning (3) ändrar Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017 genom att förlänga det till perioden 2018–2020. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionens förslag till förordning (3) ändrar Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017 genom att förlänga det till perioden 2018–2020.

| 2.2 | Enligt förordning (EG) nr 223/2009 ska programmet för europeisk statistik utgöra ramen för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik för en period som motsvarar den fleråriga budgetramen. Förordning (EU) nr 99/2013 omfattar bara perioden 2013–2017, medan den fleråriga budgetramen sträcker sig fram till 2020. Programmet för europeisk statistik bör därför förlängas fram till 2020. |
| --- | --- |

2.2

Enligt förordning (EG) nr 223/2009 ska programmet för europeisk statistik utgöra ramen för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik för en period som motsvarar den fleråriga budgetramen. Förordning (EU) nr 99/2013 omfattar bara perioden 2013–2017, medan den fleråriga budgetramen sträcker sig fram till 2020. Programmet för europeisk statistik bör därför förlängas fram till 2020.

| 2.3 | Detta förslag syftar till att förlänga programmet för europeisk statistik till perioden 2018–2020 och ge det ekonomiska stöd som programmet för europeisk statistik behöver för att kunna






  — | tillhandahålla statistiska uppgifter av hög kvalitet och överbrygga de statistiska brister som snarast behöver åtgärdas, med fokus på ett antal prioriterade områden som återspeglar kommissionens tio politiska prioriteringar, |
| --- | --- | --- |

2.3

Detta förslag syftar till att förlänga programmet för europeisk statistik till perioden 2018–2020 och ge det ekonomiska stöd som programmet för europeisk statistik behöver för att kunna

—

tillhandahålla statistiska uppgifter av hög kvalitet och överbrygga de statistiska brister som snarast behöver åtgärdas, med fokus på ett antal prioriterade områden som återspeglar kommissionens tio politiska prioriteringar,

| — | bygga den permanenta kapacitet som behövs för att snabbare kunna tillgodose nya behov och anpassa den statistiska infrastrukturen för att utnyttja möjligheterna med nya uppgiftskällor, samt |
| --- | --- |

—

bygga den permanenta kapacitet som behövs för att snabbare kunna tillgodose nya behov och anpassa den statistiska infrastrukturen för att utnyttja möjligheterna med nya uppgiftskällor, samt

| — | stärka samarbetet inom det europeiska statistiksystemet och med partner utanför systemet för att ytterligare förbättra systemets produktivitet och säkra dess ledande ställning när det gäller officiell statistik världen över. |
| --- | --- |

—

stärka samarbetet inom det europeiska statistiksystemet och med partner utanför systemet för att ytterligare förbättra systemets produktivitet och säkra dess ledande ställning när det gäller officiell statistik världen över.

| 2.4 | Efter konsekvensbedömningen och samrådet (4) med berörda parter valde kommissionen ut det politiska alternativ som skulle förordas bland de fem som ursprungligen framförts. Det alternativ som valdes (2c) skulle få de mest gynnsamma konsekvenserna när det gäller uppgifternas aktualitet, med nya åtgärder inriktade på förbättrad aktualitet i fråga om statistik över ojämlikhet, fattigdom och materiell fattigdom samt för energi- och miljöstatistiken. |
| --- | --- |

2.4

Efter konsekvensbedömningen och samrådet (4) med berörda parter valde kommissionen ut det politiska alternativ som skulle förordas bland de fem som ursprungligen framförts. Det alternativ som valdes (2c) skulle få de mest gynnsamma konsekvenserna när det gäller uppgifternas aktualitet, med nya åtgärder inriktade på förbättrad aktualitet i fråga om statistik över ojämlikhet, fattigdom och materiell fattigdom samt för energi- och miljöstatistiken.

| 2.5 | De medel som avsatts för att stödja en förlängning av programmet för europeisk statistik under perioden 2018–2020 uppgår till 218,1 miljoner euro. |
| --- | --- |

2.5

De medel som avsatts för att stödja en förlängning av programmet för europeisk statistik under perioden 2018–2020 uppgår till 218,1 miljoner euro.

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | Med tanke på behovet av att koppla programmet för europeisk statistik till den fleråriga budgetramen ställer sig EESK bakom och stöder kommissionens initiativ att förlänga det nuvarande programmet för europeisk statistik till perioden 2018–2020. |
| --- | --- |

3.1

Med tanke på behovet av att koppla programmet för europeisk statistik till den fleråriga budgetramen ställer sig EESK bakom och stöder kommissionens initiativ att förlänga det nuvarande programmet för europeisk statistik till perioden 2018–2020.

| 3.2 | Det politiska alternativ som kommissionen förordar förutsätter en bättre koppling mellan de statistiska indikatorerna och kommissionens tio politiska prioriteringar genom en förbättring av de nuvarande statistiska verktygen och utveckling av ett antal nya produkter. EESK anser att detta alternativ är det som bäst motsvarar det som användarna av de statistiska uppgifterna efterfrågar och kan bidra till arbetet med att utveckla statistiska produkter som är till nytta för politiska beslutsfattare, som på så sätt skulle få ett mer sammanhängande statistiskt underlag när de utarbetar politiska strategier inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

3.2

Det politiska alternativ som kommissionen förordar förutsätter en bättre koppling mellan de statistiska indikatorerna och kommissionens tio politiska prioriteringar genom en förbättring av de nuvarande statistiska verktygen och utveckling av ett antal nya produkter. EESK anser att detta alternativ är det som bäst motsvarar det som användarna av de statistiska uppgifterna efterfrågar och kan bidra till arbetet med att utveckla statistiska produkter som är till nytta för politiska beslutsfattare, som på så sätt skulle få ett mer sammanhängande statistiskt underlag när de utarbetar politiska strategier inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 3.3 | Kommittén välkomnar initiativet att bland de nya statistiska produkterna ta med undersökningar som mäter framstegen vad beträffar FN:s mål för hållbar utveckling. Förbättring av de befintliga och utvecklingen av de nya produkter som krävs för att mäta EU:s framsteg med avseende på de 17 målen och de 169 delmålen i FN:s strategi för hållbar utveckling, bör vara en prioritering för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

3.3

Kommittén välkomnar initiativet att bland de nya statistiska produkterna ta med undersökningar som mäter framstegen vad beträffar FN:s mål för hållbar utveckling. Förbättring av de befintliga och utvecklingen av de nya produkter som krävs för att mäta EU:s framsteg med avseende på de 17 målen och de 169 delmålen i FN:s strategi för hållbar utveckling, bör vara en prioritering för det europeiska statistiksystemet.

| 3.4 | Under lång tid har BNP (bruttonationalprodukten) varit den statistiska indikator som använts för att mäta utvecklingsnivån på global nivå. Kommissionen erkände i ett meddelande (5) från 2009 de begränsningar som denna indikator har för en korrekt bedömning av utvecklingsnivån på det sociala området och miljöområdet. EESK upprepar förslagen i de yttranden (6) som utarbetats då och senare, förslag som den anser vara ytterst relevanta mot bakgrund av kommissionens förslag till förordning. |
| --- | --- |

3.4

Under lång tid har BNP (bruttonationalprodukten) varit den statistiska indikator som använts för att mäta utvecklingsnivån på global nivå. Kommissionen erkände i ett meddelande (5) från 2009 de begränsningar som denna indikator har för en korrekt bedömning av utvecklingsnivån på det sociala området och miljöområdet. EESK upprepar förslagen i de yttranden (6) som utarbetats då och senare, förslag som den anser vara ytterst relevanta mot bakgrund av kommissionens förslag till förordning.

| 3.5 | EESK tar upp ett tidigare förslag (7) och rekommenderar kommissionen att utnyttja det tillfälle som denna förordning ger att införa åtgärder för att utveckla den statistiska forskning på EU-nivå och i medlemsstaterna som gör det möjligt att bedöma det ekonomiska värde som skapas genom volontärarbete. Metoden bör grunda sig på den handbok om mätning av volontärarbete som utarbetats av ILO. Denna innehåller en beskrivande definition där tre grundläggande kännetecken uppmärksammas. Volontärarbete definieras som handlingar som innefattar produktivt arbete, som är oavlönade och frivilliga och inte är avsedda för det egna hushållet. |
| --- | --- |

3.5

EESK tar upp ett tidigare förslag (7) och rekommenderar kommissionen att utnyttja det tillfälle som denna förordning ger att införa åtgärder för att utveckla den statistiska forskning på EU-nivå och i medlemsstaterna som gör det möjligt att bedöma det ekonomiska värde som skapas genom volontärarbete. Metoden bör grunda sig på den handbok om mätning av volontärarbete som utarbetats av ILO. Denna innehåller en beskrivande definition där tre grundläggande kännetecken uppmärksammas. Volontärarbete definieras som handlingar som innefattar produktivt arbete, som är oavlönade och frivilliga och inte är avsedda för det egna hushållet.

| 3.6 | De sociala och miljömässiga indikatorerna behöver integreras bättre i nationalräkenskaperna. EESK uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser på detta område inom ramen för programmet för europeisk statistik under 2018–2020. |
| --- | --- |

3.6

De sociala och miljömässiga indikatorerna behöver integreras bättre i nationalräkenskaperna. EESK uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser på detta område inom ramen för programmet för europeisk statistik under 2018–2020.

| 3.7 | När det gäller de nya statistiska produkterna för att mäta globaliseringen anser EESK att man också bör ta med statistiska undersökningar som gör det möjligt att mäta de positiva eller negativa effekterna på den inre marknaden, utlokaliseringarnas inverkan på arbetsmarknaden i EU och trycket från den illojala konkurrensen, som grundar sig på billig arbetskraft och på bristande respekt för ILO:s normer om anställningsförhållanden, särskilt på den europeiska industri- och tjänstesektorn. |
| --- | --- |

3.7

När det gäller de nya statistiska produkterna för att mäta globaliseringen anser EESK att man också bör ta med statistiska undersökningar som gör det möjligt att mäta de positiva eller negativa effekterna på den inre marknaden, utlokaliseringarnas inverkan på arbetsmarknaden i EU och trycket från den illojala konkurrensen, som grundar sig på billig arbetskraft och på bristande respekt för ILO:s normer om anställningsförhållanden, särskilt på den europeiska industri- och tjänstesektorn.

| 3.8 | EESK menar att förtroendet hos användarna av de statistiska uppgifterna kan öka i den mån medlemsstaternas regeringar genomför rekommendationen (8) från Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (Esgab) att fastställa åtaganden att skapa förtroende för statistiken (CoCS: Commitments on Confidence in Statistics). |
| --- | --- |

3.8

EESK menar att förtroendet hos användarna av de statistiska uppgifterna kan öka i den mån medlemsstaternas regeringar genomför rekommendationen (8) från Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (Esgab) att fastställa åtaganden att skapa förtroende för statistiken (CoCS: Commitments on Confidence in Statistics).

| 3.9 | EESK instämmer i kommissionens förslag om att inleda utredningsarbetet för en framtida EU-undersökning på det sociala området. Med tanke på den europeiska befolkningens åldrande bör denna undersökning också omfatta uppgifter om socialförsäkringssystemens tillräcklighet och hållbarhet i den nya demografiska situationen. Man bör också snabbt identifiera och åtgärda bristerna i de statistiska undersökningar som rör migration och asyl. |
| --- | --- |

3.9

EESK instämmer i kommissionens förslag om att inleda utredningsarbetet för en framtida EU-undersökning på det sociala området. Med tanke på den europeiska befolkningens åldrande bör denna undersökning också omfatta uppgifter om socialförsäkringssystemens tillräcklighet och hållbarhet i den nya demografiska situationen. Man bör också snabbt identifiera och åtgärda bristerna i de statistiska undersökningar som rör migration och asyl.

| 3.10 | Kommittén upprepar den begäran som den framfört i tidigare yttranden (9) om att både Eurostat och de nationella statistikinstituten bör tilldelas bästa möjliga mänskliga, materiella och IT-relaterade resurser så att de kan fullgöra sina alltmer omfattande uppdrag att framställa statistiska uppgifter av hög kvalitet på allt kortare tid. EESK rekommenderar medlemsstaterna att öka investeringarna i utvecklingen av det europeiska statistiksystemet så att detta kan tillgodose den allt större efterfrågan på uppgifter samt framställa och sprida uppgifterna snabbare. |
| --- | --- |

3.10

Kommittén upprepar den begäran som den framfört i tidigare yttranden (9) om att både Eurostat och de nationella statistikinstituten bör tilldelas bästa möjliga mänskliga, materiella och IT-relaterade resurser så att de kan fullgöra sina alltmer omfattande uppdrag att framställa statistiska uppgifter av hög kvalitet på allt kortare tid. EESK rekommenderar medlemsstaterna att öka investeringarna i utvecklingen av det europeiska statistiksystemet så att detta kan tillgodose den allt större efterfrågan på uppgifter samt framställa och sprida uppgifterna snabbare.

| 3.11 | EESK anser att kommissionens och det europeiska statistiksystemets insatser för att förbättra kvaliteten på de statistiska uppgifterna och utveckla nya statistiska produkter inte bör få leda till en betydande ökning av den administrativa bördan för uppgiftslämnarna, hushållen och företagen. |
| --- | --- |

3.11

EESK anser att kommissionens och det europeiska statistiksystemets insatser för att förbättra kvaliteten på de statistiska uppgifterna och utveckla nya statistiska produkter inte bör få leda till en betydande ökning av den administrativa bördan för uppgiftslämnarna, hushållen och företagen.

| 3.12 | EESK stöder kommissionens förslag om en regelbunden dialog mellan användarna av de statistiska uppgifterna och det europeiska statistiksystemet. Organisationerna i det civila samhället kan lämna ett viktigt bidrag till förbättringen av de statistiska produkterna, så att dessa bättre motsvarar efterfrågan på uppgifter. I sin årsrapport för 2016 lade Esgab fram ett förslag om detta. |
| --- | --- |

3.12

EESK stöder kommissionens förslag om en regelbunden dialog mellan användarna av de statistiska uppgifterna och det europeiska statistiksystemet. Organisationerna i det civila samhället kan lämna ett viktigt bidrag till förbättringen av de statistiska produkterna, så att dessa bättre motsvarar efterfrågan på uppgifter. I sin årsrapport för 2016 lade Esgab fram ett förslag om detta.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se EESK:s yttrande om ”Statistiska verktyg för att mäta volontärarbete” (EUT C 170, 5.6.2014, s. 11).

1

(2)  Se EESK:s yttrande om gemenskapens statistiska program 2008–2012 (EUT C 175, 27.7.2007, s. 8).

2

(3)  COM(2016) 557 final.

3

(4)  Samrådet genomfördes via webbplattformen ”Din röst i Europa” mellan den 23 juli och den 15 oktober 2015 och offentliggjordes via Eurostats kommunikationskanaler och de nationella statistikbyråerna.

4

(5)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Bortom BNP – Att mäta framsteg i en föränderlig värld, COM(2009) 433 final.

5

(6)  Se EESK:s yttrande om ”Bortom BNP – Det civila samhällets roll i valet av kompletterande indikatorer” (EUT C 181, 21.6.2012, s. 14), och ”Bortom BNP – Att mäta framsteg i en föränderlig värld” (EUT C 18, 19.1.2011, s. 64).

6

(7)  Se fotnot 1.

7

(8)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/34693/7723121/ESGAB+Annual+Report+2016

8

(9)  Se fotnot 2.

9

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/57

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning

[COM(2016) 597 final – 2016/276 (COD)]

(2017/C 075/11)

| Föredragande: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Föredragande:

Alberto MAZZOLA

| Remiss | Europeiska unionens råd 26.9.2016 och Europaparlamentet 3.10.2016. |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 172, 173, 175 och 182 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 29.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 15.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 172/0/3 |

Remiss

Europeiska unionens råd 26.9.2016 och Europaparlamentet 3.10.2016.

Rättslig grund

Artiklarna 172, 173, 175 och 182 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

29.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

15.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

172/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder helt och hållet kommissionens initiativ om att förlänga löptiden för och utöka finansieringen av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och ställer sig bakom dess syfte och dess betydelse för att säkerställa stabilitet och säkerhet för investerare och projektansvariga. Kommittén är också positiv till en utvidgning av Efsis tidsramar och finansiering för att integrera ett ännu mer långsiktigt perspektiv, i syfte att säkerställa att stödet är systematiskt och kontinuerligt. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder helt och hållet kommissionens initiativ om att förlänga löptiden för och utöka finansieringen av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och ställer sig bakom dess syfte och dess betydelse för att säkerställa stabilitet och säkerhet för investerare och projektansvariga. Kommittén är också positiv till en utvidgning av Efsis tidsramar och finansiering för att integrera ett ännu mer långsiktigt perspektiv, i syfte att säkerställa att stödet är systematiskt och kontinuerligt.

| 1.2 | EESK välkomnar de positiva resultaten från det första året av Efsi, då det förväntade värdet av investeringar kunde uppnås omedelbart, och anser att framför allt investeringsdelen för små och medelstora företag är en framgång. Kommitténs observationsgrupp för inre marknaden bör kontinuerligt övervaka hur Efsi används för små och medelstora företag med hjälp av genomslagsindikatorer. |
| --- | --- |

1.2

EESK välkomnar de positiva resultaten från det första året av Efsi, då det förväntade värdet av investeringar kunde uppnås omedelbart, och anser att framför allt investeringsdelen för små och medelstora företag är en framgång. Kommitténs observationsgrupp för inre marknaden bör kontinuerligt övervaka hur Efsi används för små och medelstora företag med hjälp av genomslagsindikatorer.

| 1.3 | Kommittén anser att Efsi 2.0 bör sträva efter ännu större medverkan av privat kapital, utöver de 62 % som uppnåddes under det första året. I det hänseendet föreslår kommittén att man noga överväger en utvidgning av tillämpningsområdet till andra finansieringssektorer utöver banker: obligationsmarknaden och försäkrings- och pensionsfonder. Europeiska och internationella försäkrings- och pensionsfonder skulle kunna spela en mycket viktig roll när det gäller investeringarna. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att Efsi 2.0 bör sträva efter ännu större medverkan av privat kapital, utöver de 62 % som uppnåddes under det första året. I det hänseendet föreslår kommittén att man noga överväger en utvidgning av tillämpningsområdet till andra finansieringssektorer utöver banker: obligationsmarknaden och försäkrings- och pensionsfonder. Europeiska och internationella försäkrings- och pensionsfonder skulle kunna spela en mycket viktig roll när det gäller investeringarna.

| 1.4 | EESK betonar vikten av att behålla en marknadsdriven inriktning, som tar stor hänsyn till Efsis sysselsättningsrelaterade och sociala effekter, och därigenom stärka Efsis additionalitet i förhållande till andra EU-instrument och EIB:s normala verksamhet. EESK beklagar att det i samband med Efsi inte säkerställs att medlen investeras i de länder där det finns störst behov. Enligt EESK bör Efsi säkerställa en balanserad geografisk täckning över hela EU och beakta den totala ekonomiska verksamheten i varje land, skapandet av nya arbetstillfällen och initiativets efterfråge- och marknadsstyrda karaktär, utan att fastställa kvoter på förhand och genom att bibehålla tillräckligt med flexibilitet mellan de sektorer där den tillämpas. |
| --- | --- |

1.4

EESK betonar vikten av att behålla en marknadsdriven inriktning, som tar stor hänsyn till Efsis sysselsättningsrelaterade och sociala effekter, och därigenom stärka Efsis additionalitet i förhållande till andra EU-instrument och EIB:s normala verksamhet. EESK beklagar att det i samband med Efsi inte säkerställs att medlen investeras i de länder där det finns störst behov. Enligt EESK bör Efsi säkerställa en balanserad geografisk täckning över hela EU och beakta den totala ekonomiska verksamheten i varje land, skapandet av nya arbetstillfällen och initiativets efterfråge- och marknadsstyrda karaktär, utan att fastställa kvoter på förhand och genom att bibehålla tillräckligt med flexibilitet mellan de sektorer där den tillämpas.

| 1.5 | Kommittén anser att Efsi 2.0 bör fokusera sina insatser på framtidssektorer som Industri 4.0, smart energi, digitala infrastrukturnät och transportinfrastrukturnät, miljöskydd, gränsöverskridande projekt, även storskaliga europeiska projekt inom sektorer med de högsta ekonomiska BNP-multiplikatorerna, baserat på mängden investeringspotential, samtidigt som man inte bortser från jordbruket, för att maximera effekterna på tillväxt och sysselsättning – inbegripet möjligheten att öppna upp andra EU-fonder, bland annat när det gäller teknikformer med dubbla användningsområden med koppling till säkerhets- och försvarssektorerna samt att man ändrar förteckningen över de sektorer som undantas från EIB i enlighet med detta. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén anser att Efsi 2.0 bör fokusera sina insatser på framtidssektorer som Industri 4.0, smart energi, digitala infrastrukturnät och transportinfrastrukturnät, miljöskydd, gränsöverskridande projekt, även storskaliga europeiska projekt inom sektorer med de högsta ekonomiska BNP-multiplikatorerna, baserat på mängden investeringspotential, samtidigt som man inte bortser från jordbruket, för att maximera effekterna på tillväxt och sysselsättning – inbegripet möjligheten att öppna upp andra EU-fonder, bland annat när det gäller teknikformer med dubbla användningsområden med koppling till säkerhets- och försvarssektorerna samt att man ändrar förteckningen över de sektorer som undantas från EIB i enlighet med detta.

| 1.6 | EESK rekommenderar att man stärker Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH), som bör förstärka sina insatser i de olika länderna och inta en proaktiv roll, särskilt i de minst gynnade regionerna. Man bör även stärka de nationella utvecklingsbankernas roll och skapa regionala stödplattformar. Man bör också överväga möjligheten att använda struktur- och investeringsfonderna för att medfinansiera Efsi-projekt på ett enkelt sätt och utan byråkratiska hinder samt sörja för en bättre dialog med de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

1.6

EESK rekommenderar att man stärker Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH), som bör förstärka sina insatser i de olika länderna och inta en proaktiv roll, särskilt i de minst gynnade regionerna. Man bör även stärka de nationella utvecklingsbankernas roll och skapa regionala stödplattformar. Man bör också överväga möjligheten att använda struktur- och investeringsfonderna för att medfinansiera Efsi-projekt på ett enkelt sätt och utan byråkratiska hinder samt sörja för en bättre dialog med de lokala och regionala myndigheterna.

| 1.7 | EESK efterlyser en förstärkning av den sociala dimensionen av Efsi genom att använda den för t.ex. utbildning, vidareutbildning och yrkesutbildning för färdigheter och livslångt lärande, utveckling av de kreativa och kulturella industrierna, innovation inom hälso- och sjukvård och medicin samt sociala tjänster, sociala bostäder och barnomsorg, och infrastrukturer för turism och miljöskydd. Investeringsplanen för Europa bör tydligt stödja åtagandena från COP21. |
| --- | --- |

1.7

EESK efterlyser en förstärkning av den sociala dimensionen av Efsi genom att använda den för t.ex. utbildning, vidareutbildning och yrkesutbildning för färdigheter och livslångt lärande, utveckling av de kreativa och kulturella industrierna, innovation inom hälso- och sjukvård och medicin samt sociala tjänster, sociala bostäder och barnomsorg, och infrastrukturer för turism och miljöskydd. Investeringsplanen för Europa bör tydligt stödja åtagandena från COP21.

| 1.8 | EESK rekommenderar att man gör Efsi-finansieringen mer synlig genom en omfattande informationskampanj i hela unionen, börjar använda Efsi-logotypen på alla finansierade initiativ – särskilt för små och medelstora företag – och förstärker dialogen med lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

1.8

EESK rekommenderar att man gör Efsi-finansieringen mer synlig genom en omfattande informationskampanj i hela unionen, börjar använda Efsi-logotypen på alla finansierade initiativ – särskilt för små och medelstora företag – och förstärker dialogen med lokala och regionala myndigheter.

| 1.9 | Med tanke på vikten av ett framgångsrikt genomförande av Efsi för det civila samhället och det europeiska varumärket önskar kommittén att regelbundet få framställningar om att utarbeta informationsrapporter om finansiella transaktioner och investeringstransaktioner och om garantifondens funktion. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt nya arbetstillfällen, miljöpåverkan och utvärdering av oberoende experter om tillämpningen av Efsi-förordningen och om förändringar med hjälp av tydliga socioekonomiska och miljömässiga indikatorer och genom ett förtydligande av additionaliteten i detta initiativ. |
| --- | --- |

1.9

Med tanke på vikten av ett framgångsrikt genomförande av Efsi för det civila samhället och det europeiska varumärket önskar kommittén att regelbundet få framställningar om att utarbeta informationsrapporter om finansiella transaktioner och investeringstransaktioner och om garantifondens funktion. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt nya arbetstillfällen, miljöpåverkan och utvärdering av oberoende experter om tillämpningen av Efsi-förordningen och om förändringar med hjälp av tydliga socioekonomiska och miljömässiga indikatorer och genom ett förtydligande av additionaliteten i detta initiativ.

| 1.10 | Mot bakgrund av de sociala investeringarnas många positiva effekter, särskilt för arbetsmarknaden och de offentliga finanserna, anser EESK att man bör överväga ytterligare hur man kan koppla ”Junckerplanen 2” till målen i paketet om sociala investeringar. |
| --- | --- |

1.10

Mot bakgrund av de sociala investeringarnas många positiva effekter, särskilt för arbetsmarknaden och de offentliga finanserna, anser EESK att man bör överväga ytterligare hur man kan koppla ”Junckerplanen 2” till målen i paketet om sociala investeringar.

2.   Bakgrunden till Efsis utveckling: situationen i dag

| 2.1 | Den 28 juni 2016 drog Europeiska rådet slutsatsen att ”[i]nvesteringsplanen för Europa, i synnerhet Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), har redan gett konkreta resultat och utgör ett viktigt steg för att bidra till att mobilisera privata investeringar och samtidigt utnyttja knappa ekonomiska resurser på ett smart vis”. |
| --- | --- |

2.1

Den 28 juni 2016 drog Europeiska rådet slutsatsen att ”[i]nvesteringsplanen för Europa, i synnerhet Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), har redan gett konkreta resultat och utgör ett viktigt steg för att bidra till att mobilisera privata investeringar och samtidigt utnyttja knappa ekonomiska resurser på ett smart vis”.

| 2.2 | Efter att en investeringsplan för Europa lades fram i november 2014 har förtroendet delvis börjat återvända för ekonomin och tillväxten. Trots detta finns det fortfarande 22 miljoner arbetslösa, investeringarna ligger fortfarande 15 % under nivåerna före krisen 2008 och ytterligare 300 miljarder euro i investeringar skulle behövas varje år för att komma tillbaka till nivåerna före krisen. För fjärde året i rad kan man notera en måttlig återhämtning i EU, med en BNP-tillväxt på 2 % år 2015. Även om större investeringsprojekt inte kan skapa makroekonomiska effekter omedelbart, har det helhjärtade åtagande som gjordes genom investeringsplanen redan gett konkreta resultat. |
| --- | --- |

2.2

Efter att en investeringsplan för Europa lades fram i november 2014 har förtroendet delvis börjat återvända för ekonomin och tillväxten. Trots detta finns det fortfarande 22 miljoner arbetslösa, investeringarna ligger fortfarande 15 % under nivåerna före krisen 2008 och ytterligare 300 miljarder euro i investeringar skulle behövas varje år för att komma tillbaka till nivåerna före krisen. För fjärde året i rad kan man notera en måttlig återhämtning i EU, med en BNP-tillväxt på 2 % år 2015. Även om större investeringsprojekt inte kan skapa makroekonomiska effekter omedelbart, har det helhjärtade åtagande som gjordes genom investeringsplanen redan gett konkreta resultat.

| 2.3 | Efsis första genomförandeår har bevisat att den ursprungliga planen var väl underbyggd. Efsi, som är inrättad och delvis sponsrad av EIB-gruppen, är på god väg att uppfylla sitt mål om att mobilisera minst 315 miljarder euro i ytterligare investeringar i den reala ekonomin senast i mitten av 2018. De transaktioner som godkändes under det första året var värda mer än 115 miljarder euro, varav 62 % finansierades av privata investerare – per den 15 november 2016 handlade det om 154 miljarder euro och 49 % av den förväntade totalsumman (1). |
| --- | --- |

2.3

Efsis första genomförandeår har bevisat att den ursprungliga planen var väl underbyggd. Efsi, som är inrättad och delvis sponsrad av EIB-gruppen, är på god väg att uppfylla sitt mål om att mobilisera minst 315 miljarder euro i ytterligare investeringar i den reala ekonomin senast i mitten av 2018. De transaktioner som godkändes under det första året var värda mer än 115 miljarder euro, varav 62 % finansierades av privata investerare – per den 15 november 2016 handlade det om 154 miljarder euro och 49 % av den förväntade totalsumman (1).

| 2.4 | Marknaden har kunnat ta medel i anspråk särskilt snabbt inom delen för små och medelstora företag, där Efsi gör betydligt bättre ifrån sig än väntat. Av den anledningen förstärktes den delen i juli 2016 med 500 miljoner euro inom ramen för de befintliga parametrarna i förordning (EU) 2015/1017. I slutet av det första året hade insatser som gynnar små och medelstora företag godkänts till ett belopp av mer än 47 miljarder euro – 64 % av vad som hade förväntats för hela treårsperioden. |
| --- | --- |

2.4

Marknaden har kunnat ta medel i anspråk särskilt snabbt inom delen för små och medelstora företag, där Efsi gör betydligt bättre ifrån sig än väntat. Av den anledningen förstärktes den delen i juli 2016 med 500 miljoner euro inom ramen för de befintliga parametrarna i förordning (EU) 2015/1017. I slutet av det första året hade insatser som gynnar små och medelstora företag godkänts till ett belopp av mer än 47 miljarder euro – 64 % av vad som hade förväntats för hela treårsperioden.

| 2.5 | Som ett gemensamt initiativ mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken, men med en egen styrning, bidrar Efsi också till att finansiera innovation och infrastrukturprojekt inom flera olika sektorer: per den 15 november 2016 forskning och utveckling (20 %), energi (22 %), digitalisering (12 %), transport (7 %), miljö och effektiv resursanvändning (4 %) samt social infrastruktur (4 %). |
| --- | --- |

2.5

Som ett gemensamt initiativ mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken, men med en egen styrning, bidrar Efsi också till att finansiera innovation och infrastrukturprojekt inom flera olika sektorer: per den 15 november 2016 forskning och utveckling (20 %), energi (22 %), digitalisering (12 %), transport (7 %), miljö och effektiv resursanvändning (4 %) samt social infrastruktur (4 %).

| 2.6 | EESK välkomnade lanseringen av en investeringsplan för Europa och uppskattade att man ”ändrat tonen och söker sig bort från åtstramning och budgetkonsolidering”. Kommittén betonade att ”[i]nvesteringsplanen är ett steg i rätt riktning, men den ger upphov till ett antal viktiga frågor när det gäller dess storlek i förhållande till Europas enorma investeringsbehov, den kraftiga hävstångseffekt som förväntas, det potentiella flödet av lämpliga investeringsprojekt och de små och medelstora företagens och framför allt mikro- och småföretagens delaktighet samt tidsramarna för planen” (2). EESK beklagar emellertid att man inom Efsi inte sett till att medel investeras i de länder som har de största behoven: de medlemsstater som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott inom stabilitetspaktens korrigerande del kan inte dra nytta av några möjligheter till flexibilitet (Ekofin 2012 och Ekofin 2014). |
| --- | --- |

2.6

EESK välkomnade lanseringen av en investeringsplan för Europa och uppskattade att man ”ändrat tonen och söker sig bort från åtstramning och budgetkonsolidering”. Kommittén betonade att ”[i]nvesteringsplanen är ett steg i rätt riktning, men den ger upphov till ett antal viktiga frågor när det gäller dess storlek i förhållande till Europas enorma investeringsbehov, den kraftiga hävstångseffekt som förväntas, det potentiella flödet av lämpliga investeringsprojekt och de små och medelstora företagens och framför allt mikro- och småföretagens delaktighet samt tidsramarna för planen” (2). EESK beklagar emellertid att man inom Efsi inte sett till att medel investeras i de länder som har de största behoven: de medlemsstater som omfattas av förfarandet vid alltför stora underskott inom stabilitetspaktens korrigerande del kan inte dra nytta av några möjligheter till flexibilitet (Ekofin 2012 och Ekofin 2014).

| 2.7 | Kommittén har haft nytta av den erfarenhet och de åsikter, övervägande positiva, som uttrycktes om Efsi av företrädare för arbetsmarknadsparterna och det organiserade civila samhället vid hearingen den 10 november 2016. |
| --- | --- |

2.7

Kommittén har haft nytta av den erfarenhet och de åsikter, övervägande positiva, som uttrycktes om Efsi av företrädare för arbetsmarknadsparterna och det organiserade civila samhället vid hearingen den 10 november 2016.

3.   Kommissionens förslag

| 3.1 | Kommissionen föreslår att man förlänger Efsis löptid med ytterligare två år – till 2020 – och ökar EU-garantin från 16 till 26 miljarder euro och EIB:s bidrag från 5 till 7,5 miljarder euro. Målet är att få fram investeringar för ca 500 miljarder euro under löptiden. I detta syfte föreslår kommissionen att garantifonden utökas med 1,1 miljarder euro, vilket gör att den uppgår till totalt 9,1 miljarder euro. Denna ökning kommer i huvudsak att finansieras genom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och intäkterna från Efsi-relaterade EIB-transaktioner. |
| --- | --- |

3.1

Kommissionen föreslår att man förlänger Efsis löptid med ytterligare två år – till 2020 – och ökar EU-garantin från 16 till 26 miljarder euro och EIB:s bidrag från 5 till 7,5 miljarder euro. Målet är att få fram investeringar för ca 500 miljarder euro under löptiden. I detta syfte föreslår kommissionen att garantifonden utökas med 1,1 miljarder euro, vilket gör att den uppgår till totalt 9,1 miljarder euro. Denna ökning kommer i huvudsak att finansieras genom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) och intäkterna från Efsi-relaterade EIB-transaktioner.

| 3.2 | Efsi 2.0:s fleråriga strategiska mål att stödja tillväxtfrämjande investeringar i linje med EU:s budgetprioriteringar har upprättats för följande prioriterade sektorer:






  — | Strategisk infrastruktur med investeringar i digital teknik och energi i linje med EU:s politik. |
| --- | --- | --- |

3.2

Efsi 2.0:s fleråriga strategiska mål att stödja tillväxtfrämjande investeringar i linje med EU:s budgetprioriteringar har upprättats för följande prioriterade sektorer:

—

Strategisk infrastruktur med investeringar i digital teknik och energi i linje med EU:s politik.

| — | Transportinfrastruktur i industriområden, miljö, utbildning, forskning och innovation. |
| --- | --- |

—

Transportinfrastruktur i industriområden, miljö, utbildning, forskning och innovation.

| — | Investeringar som ökar sysselsättningen, särskilt genom finansiering av små och medelstora företag och åtgärder för ungdomssysselsättning. |
| --- | --- |

—

Investeringar som ökar sysselsättningen, särskilt genom finansiering av små och medelstora företag och åtgärder för ungdomssysselsättning.

| — | Humankapital, kultur och hälsa. |
| --- | --- |

—

Humankapital, kultur och hälsa.

| 3.3 | Kommissionen menar att initiativet bör göra det möjligt för EIB och Efsi att genomföra finansierings- och investeringstransaktioner med större volym på dessa områden och, i fråga om EIB, i mer riskabla men ekonomiskt hållbara projekt tack vare den EU-garanti den mottar. Den multiplikatoreffekt som skapas kan generera en investering på 15 euro i projekt för varje euro från garantin, och uppgå till minst 500 miljarder euro från och med nu fram till slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

3.3

Kommissionen menar att initiativet bör göra det möjligt för EIB och Efsi att genomföra finansierings- och investeringstransaktioner med större volym på dessa områden och, i fråga om EIB, i mer riskabla men ekonomiskt hållbara projekt tack vare den EU-garanti den mottar. Den multiplikatoreffekt som skapas kan generera en investering på 15 euro i projekt för varje euro från garantin, och uppgå till minst 500 miljarder euro från och med nu fram till slutet av den nuvarande fleråriga budgetramen.

| 3.4 | De viktigaste ändringar som kommissionen föreslår i förordning (EU) 2015/1017 är följande:






  — | Att stärka projektens additionalitet, bland annat för gränsöverskridande infrastrukturprojekt och relaterade tjänster som specifikt har identifierats som additionalitetsfrämjande. |
| --- | --- | --- |

3.4

De viktigaste ändringar som kommissionen föreslår i förordning (EU) 2015/1017 är följande:

—

Att stärka projektens additionalitet, bland annat för gränsöverskridande infrastrukturprojekt och relaterade tjänster som specifikt har identifierats som additionalitetsfrämjande.

| — | Att stärka utnyttjandet av Efsi i mindre utvecklade regioner och/eller övergångsregioner och göra det lättare att kombinera de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa med stöd från Efsi. |
| --- | --- |

—

Att stärka utnyttjandet av Efsi i mindre utvecklade regioner och/eller övergångsregioner och göra det lättare att kombinera de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa med stöd från Efsi.

| — | Stöd till mindre utvecklade regioner och övergångsregioner genom en uttrycklig hänvisning till varje industri som annars inte skulle omfattas av de allmänna målen. |
| --- | --- |

—

Stöd till mindre utvecklade regioner och övergångsregioner genom en uttrycklig hänvisning till varje industri som annars inte skulle omfattas av de allmänna målen.

| — | Ökat fokus av Efsi-stöd på projekt som bidrar till att uppnå COP 21-målen och prioriteringar i fråga om klimatförändringarna. |
| --- | --- |

—

Ökat fokus av Efsi-stöd på projekt som bidrar till att uppnå COP 21-målen och prioriteringar i fråga om klimatförändringarna.

| — | Möjligheten att inkludera försvarsrelaterade investeringsprojekt inom ramen för Efsi, med tanke på den betydande ekonomiska multiplikatoreffekten. |
| --- | --- |

—

Möjligheten att inkludera försvarsrelaterade investeringsprojekt inom ramen för Efsi, med tanke på den betydande ekonomiska multiplikatoreffekten.

| — | Att främja Efsis sektorsvisa och geografiska diversifieringsmål samtidigt som den marknadsdrivna betoningen bibehålls. |
| --- | --- |

—

Att främja Efsis sektorsvisa och geografiska diversifieringsmål samtidigt som den marknadsdrivna betoningen bibehålls.

| — | Ökad transparens i Efsis styrning. |
| --- | --- |

—

Ökad transparens i Efsis styrning.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar och stöder starkt kommissionens initiativ att förlänga löptiden för och utöka finansieringen av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och ställer sig bakom dess syfte och dess betydelse för att främja utvecklingen av investeringar i EU. Kommittén upprepar den ståndpunkt den uttryckt tidigare (3) om behovet av en europeisk plan för tillväxt och sysselsättning som omfattar ett mer ambitiöst Efsi tillsammans med andra EU-program för tillväxt, särskilt Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa och strukturfonderna. EESK stöder utnyttjandet av andra EU-fonder för att ge finansiellt stöd till investeringsgarantin i specifika sektorer. |
| --- | --- |

4.1

EESK välkomnar och stöder starkt kommissionens initiativ att förlänga löptiden för och utöka finansieringen av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och ställer sig bakom dess syfte och dess betydelse för att främja utvecklingen av investeringar i EU. Kommittén upprepar den ståndpunkt den uttryckt tidigare (3) om behovet av en europeisk plan för tillväxt och sysselsättning som omfattar ett mer ambitiöst Efsi tillsammans med andra EU-program för tillväxt, särskilt Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa och strukturfonderna. EESK stöder utnyttjandet av andra EU-fonder för att ge finansiellt stöd till investeringsgarantin i specifika sektorer.

| 4.2 | Dessa stödprograms samt offentliga investeringars särdrag måste upprätthållas i stället för att undergrävas med tanke på deras betydelse och möjligheter för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

4.2

Dessa stödprograms samt offentliga investeringars särdrag måste upprätthållas i stället för att undergrävas med tanke på deras betydelse och möjligheter för tillväxt och sysselsättning.

| 4.3 | EESK välkomnar de positiva resultaten från det första året av Efsi, då det förväntade värdet av investeringar kunde uppnås omedelbart, men väntar fortfarande på en mer detaljerad kvalitativ och kvantitativ analys av resultaten, och betraktar investeringsdelen för små och medelstora företag som en framgång. Efsi motsvarar kommitténs önskemål angående dess roll när det gäller riskkapital och behovet av att finansiera skapandet av nya arbetstillfällen och företagens tillväxt, särskilt i fråga om små och medelstora företag (4). |
| --- | --- |

4.3

EESK välkomnar de positiva resultaten från det första året av Efsi, då det förväntade värdet av investeringar kunde uppnås omedelbart, men väntar fortfarande på en mer detaljerad kvalitativ och kvantitativ analys av resultaten, och betraktar investeringsdelen för små och medelstora företag som en framgång. Efsi motsvarar kommitténs önskemål angående dess roll när det gäller riskkapital och behovet av att finansiera skapandet av nya arbetstillfällen och företagens tillväxt, särskilt i fråga om små och medelstora företag (4).

| 4.4 | Kommittén anser att Efsis framgång i fråga om små och medelstora företag bland annat beror på ihållande problem i mekanismen för överföring av medel från banker till företag, vilket framgår av insättningar som inte rörts på ECB. I detta sammanhang bör kommitténs observationsgrupp för inre marknaden kontinuerligt övervaka hur Efsi används för små och medelstora företag med hjälp av genomslagsindikatorer. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén anser att Efsis framgång i fråga om små och medelstora företag bland annat beror på ihållande problem i mekanismen för överföring av medel från banker till företag, vilket framgår av insättningar som inte rörts på ECB. I detta sammanhang bör kommitténs observationsgrupp för inre marknaden kontinuerligt övervaka hur Efsi används för små och medelstora företag med hjälp av genomslagsindikatorer.

| 4.5 | Kommittén anser att Efsi 2.0 bör sträva efter ännu större medverkan av privat kapital, om möjligt över de 62 % som uppnåddes under det första året. I det hänseendet föreslår kommittén att man noga överväger en utvidgning av dess tillämpningsområde till andra finansieringskällor utöver banker: finansiella sektorer, obligationsmarknaden och försäkrings- och investeringsfonder (5). EESK håller med om att det behövs en kompletterande fond som huvudsakligen används för att mobilisera privata investeringar. På europeisk nivå förvaltar institutionella investerare tillgångar till ett värde av 13 500 miljarder euro (6), varav mindre än 1 % investeras i infrastruktur. |
| --- | --- |

4.5

Kommittén anser att Efsi 2.0 bör sträva efter ännu större medverkan av privat kapital, om möjligt över de 62 % som uppnåddes under det första året. I det hänseendet föreslår kommittén att man noga överväger en utvidgning av dess tillämpningsområde till andra finansieringskällor utöver banker: finansiella sektorer, obligationsmarknaden och försäkrings- och investeringsfonder (5). EESK håller med om att det behövs en kompletterande fond som huvudsakligen används för att mobilisera privata investeringar. På europeisk nivå förvaltar institutionella investerare tillgångar till ett värde av 13 500 miljarder euro (6), varav mindre än 1 % investeras i infrastruktur.

| 4.6 | EESK uppmanar EU-institutionerna att överväga om man kan tillåta större flexibilitet för medlemsstater som befinner sig i en svår situation, så att de kan öka sina offentliga investeringar och finansiera infrastruktur och forskning, högkvalitativ utbildning, barnomsorg, hälsovård och sociala tjänster via Efsi. |
| --- | --- |

4.6

EESK uppmanar EU-institutionerna att överväga om man kan tillåta större flexibilitet för medlemsstater som befinner sig i en svår situation, så att de kan öka sina offentliga investeringar och finansiera infrastruktur och forskning, högkvalitativ utbildning, barnomsorg, hälsovård och sociala tjänster via Efsi.

| 4.6.1 | Att öka dessa tillgångar kräver en ändring av reglerna för den inre marknaden för kapital, såsom Solvens II, som hämmar investeringarna i infrastruktur genom europeiska försäkrings- och pensionsfonder. Till exempel i Kanada uppgår denna del av medlen för infrastrukturinvesteringar, däribland europeisk infrastruktur, till 15 % av de förvaltade tillgångarna. En plattform som finansieras genom FSE, EIB och försäkringsfonder skulle kunna avhjälpa dessa problem och garantera att dessa medel används korrekt. |
| --- | --- |

4.6.1

Att öka dessa tillgångar kräver en ändring av reglerna för den inre marknaden för kapital, såsom Solvens II, som hämmar investeringarna i infrastruktur genom europeiska försäkrings- och pensionsfonder. Till exempel i Kanada uppgår denna del av medlen för infrastrukturinvesteringar, däribland europeisk infrastruktur, till 15 % av de förvaltade tillgångarna. En plattform som finansieras genom FSE, EIB och försäkringsfonder skulle kunna avhjälpa dessa problem och garantera att dessa medel används korrekt.

| 4.7 | För att Efsi 2.0 ska bli en framgång är det enligt kommittén viktigt att behålla dess marknadsdrivna karaktär och att stärka Efsis additionalitet i förhållande till andra EU-instrument och EIB:s kärnverksamhet: varje enskilt projekt bör inte bara vara förenligt med EU-politiken, utan också bedömas utifrån sina egna meriter och förväntade ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

4.7

För att Efsi 2.0 ska bli en framgång är det enligt kommittén viktigt att behålla dess marknadsdrivna karaktär och att stärka Efsis additionalitet i förhållande till andra EU-instrument och EIB:s kärnverksamhet: varje enskilt projekt bör inte bara vara förenligt med EU-politiken, utan också bedömas utifrån sina egna meriter och förväntade ekonomiska resultat.

| 4.8 | EESK instämmer i att det är nödvändigt att öka additionaliteten för Efsi-stödda projekt och därmed öka den ekonomiska bärkraften/finansieringsmöjligheterna för mer riskfyllda projekt. Dessutom måste tillåtlighetskriterierna inbegripa ett krav om att de understödda projekten avhjälper marknadsmisslyckanden och suboptimala investeringssituationer, och att gränsöverskridande infrastrukturprojekt och tillhörande tjänster specifikt identifieras som projekt som i sig uppfyller kravet på additionalitet, och därmed garanterar att investeringsplanen effektivt stimulerar Europas ekonomi och främjar skapande av arbetstillfällen samt ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

4.8

EESK instämmer i att det är nödvändigt att öka additionaliteten för Efsi-stödda projekt och därmed öka den ekonomiska bärkraften/finansieringsmöjligheterna för mer riskfyllda projekt. Dessutom måste tillåtlighetskriterierna inbegripa ett krav om att de understödda projekten avhjälper marknadsmisslyckanden och suboptimala investeringssituationer, och att gränsöverskridande infrastrukturprojekt och tillhörande tjänster specifikt identifieras som projekt som i sig uppfyller kravet på additionalitet, och därmed garanterar att investeringsplanen effektivt stimulerar Europas ekonomi och främjar skapande av arbetstillfällen samt ekonomisk och social sammanhållning.

| 4.9 | EESK uppmanar med eftertryck till att använda Efsi mer intensivt i utbildning och vidareutbildning, inklusive yrkesutbildning, för färdigheter och livslångt lärande, och för att utveckla de kreativa och kulturella industrierna, hälso- och sjukvården och den sociala infrastrukturen samt turisminfrastrukturen. |
| --- | --- |

4.9

EESK uppmanar med eftertryck till att använda Efsi mer intensivt i utbildning och vidareutbildning, inklusive yrkesutbildning, för färdigheter och livslångt lärande, och för att utveckla de kreativa och kulturella industrierna, hälso- och sjukvården och den sociala infrastrukturen samt turisminfrastrukturen.

| 4.10 | EESK anser att Efsi måste gå i riktning mot en balanserad geografisk täckning över hela EU som beaktar den allmänna ekonomiska verksamheten i varje land och initiativets efterfrågestyrda och marknadsdrivna grund, utan att fastställa kvoter på förhand och samtidigt som man bibehåller tillräckligt med flexibilitet i tilldelningen av medel mellan sektorerna. EESK håller med om att det är lämpligt att stärka Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH) så att det trappar upp sina egna aktiviteter i de olika länderna. Kommittén stöder också möjligheten att använda struktur- och investeringsfonderna till att medfinansiera Efsi-projekt på ett enkelt sätt och utan byråkratiska hinder. |
| --- | --- |

4.10

EESK anser att Efsi måste gå i riktning mot en balanserad geografisk täckning över hela EU som beaktar den allmänna ekonomiska verksamheten i varje land och initiativets efterfrågestyrda och marknadsdrivna grund, utan att fastställa kvoter på förhand och samtidigt som man bibehåller tillräckligt med flexibilitet i tilldelningen av medel mellan sektorerna. EESK håller med om att det är lämpligt att stärka Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH) så att det trappar upp sina egna aktiviteter i de olika länderna. Kommittén stöder också möjligheten att använda struktur- och investeringsfonderna till att medfinansiera Efsi-projekt på ett enkelt sätt och utan byråkratiska hinder.

| 4.10.1 | Rollen för Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH) och nationella utvecklingsbanker bör utvidgas till att inte bara tillhandahålla tekniska stödtjänster som i högre grad inriktas på den lokala nivån i hela EU, utan även till att förbättra kommunikationen mellan de lokala och regionala myndigheterna och Efsi 2.0. |
| --- | --- |

4.10.1

Rollen för Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH) och nationella utvecklingsbanker bör utvidgas till att inte bara tillhandahålla tekniska stödtjänster som i högre grad inriktas på den lokala nivån i hela EU, utan även till att förbättra kommunikationen mellan de lokala och regionala myndigheterna och Efsi 2.0.

| 4.10.2 | De nationella utvecklingsbankerna spelar också en betydelsefull roll för Efsis framgång. EU och de nationella regeringarna har genom Efsi hjälpt och bör fortsätta att i allt större utsträckning stödja både nya och befintliga projekt som annars inte skulle vara ekonomiskt lönsamma. Detta gäller särskilt projekt med obestämd användnings-/efterfrågerisk. En del av denna risk kan mildras genom delvis användning av garantier som erbjuds av nationella utvecklingsbanker, som i många fall skulle kunna omvandla en osäljbar transaktion till en transaktion som kan saluföras bland institutionella investerare. |
| --- | --- |

4.10.2

De nationella utvecklingsbankerna spelar också en betydelsefull roll för Efsis framgång. EU och de nationella regeringarna har genom Efsi hjälpt och bör fortsätta att i allt större utsträckning stödja både nya och befintliga projekt som annars inte skulle vara ekonomiskt lönsamma. Detta gäller särskilt projekt med obestämd användnings-/efterfrågerisk. En del av denna risk kan mildras genom delvis användning av garantier som erbjuds av nationella utvecklingsbanker, som i många fall skulle kunna omvandla en osäljbar transaktion till en transaktion som kan saluföras bland institutionella investerare.

| 4.11 | EESK håller med om tanken att ”medlemsstaternas bidrag till Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) inte ska räknas med i beräkningarna av budgetunderskottet”, och önskar att denna princip utvidgas till investeringsprogram, t.ex. i form av en fullt utvecklad gyllene regel för strategiska offentliga investeringar. |
| --- | --- |

4.11

EESK håller med om tanken att ”medlemsstaternas bidrag till Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) inte ska räknas med i beräkningarna av budgetunderskottet”, och önskar att denna princip utvidgas till investeringsprogram, t.ex. i form av en fullt utvecklad gyllene regel för strategiska offentliga investeringar.

| 4.12 | Kommittén anser att för att både stimulera europeiska investeringar och locka till sig utländska investeringar (7) – som ska ingå i förordningen på ömsesidig basis – och verkligen uppnå en hävstångseffekt på 1–15 mellan garantin och investeringarna, måste Europas ekonomi och tillväxt inte bara startas om, utan man måste också påskynda det fullständiga genomförandet av den tredje pelaren i investeringsplanen genom att genomföra strukturreformer, undanröja hinder för investeringar och införliva Efsis bidrag. |
| --- | --- |

4.12

Kommittén anser att för att både stimulera europeiska investeringar och locka till sig utländska investeringar (7) – som ska ingå i förordningen på ömsesidig basis – och verkligen uppnå en hävstångseffekt på 1–15 mellan garantin och investeringarna, måste Europas ekonomi och tillväxt inte bara startas om, utan man måste också påskynda det fullständiga genomförandet av den tredje pelaren i investeringsplanen genom att genomföra strukturreformer, undanröja hinder för investeringar och införliva Efsis bidrag.

| 4.13 | EESK rekommenderar att man gör Efsi-finansieringen mer synlig genom en omfattande informationskampanj på fältet och att Efsis logotyp ska finnas med på varje finansieringsavtal som omfattar stöd från Efsi, särskilt när det gäller små och medelstora företag. Kommittén anser att övervakningen av finansierings- och investeringstransaktioner och garantifondernas funktion och verksamhet är viktiga för hela det civila samhället, som det representerar, och för lokala och regionala myndigheter, såsom även den oberoende expertgruppens utvärdering av tillämpningen av förordningen om Efsi och ändringar i den. EESK begär därför att sådana rapporter inte enbart läggs fram för Europaparlamentet och rådet, utan även för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och ReK. |
| --- | --- |

4.13

EESK rekommenderar att man gör Efsi-finansieringen mer synlig genom en omfattande informationskampanj på fältet och att Efsis logotyp ska finnas med på varje finansieringsavtal som omfattar stöd från Efsi, särskilt när det gäller små och medelstora företag. Kommittén anser att övervakningen av finansierings- och investeringstransaktioner och garantifondernas funktion och verksamhet är viktiga för hela det civila samhället, som det representerar, och för lokala och regionala myndigheter, såsom även den oberoende expertgruppens utvärdering av tillämpningen av förordningen om Efsi och ändringar i den. EESK begär därför att sådana rapporter inte enbart läggs fram för Europaparlamentet och rådet, utan även för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och ReK.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | I fråga om prioriterade sektorer bör Efsi 2.0 erbjuda balanserad och flexibel finansiering, utifrån de potentiella investeringarnas volym, till de olika ekonomiska sektorerna och i synnerhet till energi och digitalisering, den cirkulära ekonomin och COP21-målen, hållbar transport och gränsöverskridande nätverk samt sektorer såsom jordbruk, bioekonomi, tillverkning och tjänster i mindre utvecklade regioner och övergångsregioner för bästa möjliga effekt på sysselsättningen, bland annat när det gäller teknikformer med dubbla användningsområden med koppling till säkerhets- och försvarssektorerna som stöder inrättandet av en stark och tydligt definierad europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas med ”bättre samordning och gemensam planering i syfte att gå i riktning mot en europeisk försvarsunion” (8). |
| --- | --- |

5.1

I fråga om prioriterade sektorer bör Efsi 2.0 erbjuda balanserad och flexibel finansiering, utifrån de potentiella investeringarnas volym, till de olika ekonomiska sektorerna och i synnerhet till energi och digitalisering, den cirkulära ekonomin och COP21-målen, hållbar transport och gränsöverskridande nätverk samt sektorer såsom jordbruk, bioekonomi, tillverkning och tjänster i mindre utvecklade regioner och övergångsregioner för bästa möjliga effekt på sysselsättningen, bland annat när det gäller teknikformer med dubbla användningsområden med koppling till säkerhets- och försvarssektorerna som stöder inrättandet av en stark och tydligt definierad europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas med ”bättre samordning och gemensam planering i syfte att gå i riktning mot en europeisk försvarsunion” (8).

| 5.1.1 | Kommittén rekommenderar särskilt att man stöder digitaliseringen av tillverkningsindustrin (Industri 4.0) och en säker och enhetlig utveckling av molntjänster och datacenter. |
| --- | --- |

5.1.1

Kommittén rekommenderar särskilt att man stöder digitaliseringen av tillverkningsindustrin (Industri 4.0) och en säker och enhetlig utveckling av molntjänster och datacenter.

| 5.2 | När det gäller Efsis styrning anser EESK att det vore en god idé att låta representationen i styrkommittén rotera mellan kommissionen, med undantag av GD Ekonomi och finans, och EIB för att involvera företrädare för generaldirektorat inom sektorer såsom transport, digitalisering och miljö, i syfte att främja en välavvägd finansiering mellan alla sektorer. Den investeringskommitté som avgör vilka projekt som ska stödjas genom EU-garantin ska också vara helt oberoende och fatta transparenta beslut utan inblandning från EIB, kommissionen eller andra offentliga eller privata aktörer. Den bör även utvidgas till att omfatta branschexperter som kan bidra med specialistkunskaper om situationen på de geografiska marknaderna för intervention. |
| --- | --- |

5.2

När det gäller Efsis styrning anser EESK att det vore en god idé att låta representationen i styrkommittén rotera mellan kommissionen, med undantag av GD Ekonomi och finans, och EIB för att involvera företrädare för generaldirektorat inom sektorer såsom transport, digitalisering och miljö, i syfte att främja en välavvägd finansiering mellan alla sektorer. Den investeringskommitté som avgör vilka projekt som ska stödjas genom EU-garantin ska också vara helt oberoende och fatta transparenta beslut utan inblandning från EIB, kommissionen eller andra offentliga eller privata aktörer. Den bör även utvidgas till att omfatta branschexperter som kan bidra med specialistkunskaper om situationen på de geografiska marknaderna för intervention.

| 5.3 | Efsi har betydligt större finansiering än andra gemenskapsinitiativ och möjliggör på så sätt investeringar i storskaliga europeiska projekt till ett värde av mer än 10 miljarder euro, som huvudsakligen stöds av privat kapital (9). För att genomföra dessa projekt anser kommittén att kommissionens proaktiva roll bör stärkas så att den kan stödja en gemensam lansering av olika europeiska program och fastställa det lämpliga regelverket, framför allt på området för transport-, energi- och IKT-nät, som har de högsta ekonomiska BNP-multiplikatorerna. |
| --- | --- |

5.3

Efsi har betydligt större finansiering än andra gemenskapsinitiativ och möjliggör på så sätt investeringar i storskaliga europeiska projekt till ett värde av mer än 10 miljarder euro, som huvudsakligen stöds av privat kapital (9). För att genomföra dessa projekt anser kommittén att kommissionens proaktiva roll bör stärkas så att den kan stödja en gemensam lansering av olika europeiska program och fastställa det lämpliga regelverket, framför allt på området för transport-, energi- och IKT-nät, som har de högsta ekonomiska BNP-multiplikatorerna.

| 5.4 | EESK anser att Efsi bör vara mer inriktad på den digitala delningsekonomin i Europa och främja europeiska investeringsplattformar för att understödja tillväxten av nystartade företag inom denna sektor som skapar arbetstillfällen av hög kvalitet. Arbetstagarnas rättigheter måste garanteras, liksom konsumentskyddet. |
| --- | --- |

5.4

EESK anser att Efsi bör vara mer inriktad på den digitala delningsekonomin i Europa och främja europeiska investeringsplattformar för att understödja tillväxten av nystartade företag inom denna sektor som skapar arbetstillfällen av hög kvalitet. Arbetstagarnas rättigheter måste garanteras, liksom konsumentskyddet.

Bryssel den 15 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Uppgifter från EIB-gruppen, den 12 oktober 2016.

1

(2)  EESK:s yttrande om ”En investeringsplan för Europa” (EUT C 268, 14.8.2015, s. 27).

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Yttrande från EESK om ”Tillväxt och statsskuld i EU: två innovativa förslag” (EUT C 143, 22.5.2012, s. 10).

4

(5)  Se fotnot 1.

5

(6)  EU-handlingsplan om optimalt utnyttjande av nya finansiella system.

6

EU-handlingsplan om optimalt utnyttjande av nya finansiella system.

(7)  Se exempelvis Kinas program ”One Belt One Road”.

7

(8)  Se EESK:s yttrande om ”En ny strategi för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik” (EUT C 264, 20.7.2016, s. 1).

8

(9)  Som exempel kan nämnas: Det europeiska flygtrafikledningssystemet, det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS), sammanlänkad och automatisk körning, ett maskat offshorenät av vindkraftsparker i Nordsjön, industriella gigabyte, högpresterande datorsystem och utbyggnad av bredband i hela EU.

9

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/63

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020 – En resultatinriktad EU-budget

[COM(2016) 603 final]

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020

[COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2012/2002, (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013, (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och (EU) nr 652/2014 samt Europaparlamentets och rådets beslut nr 541/2014/EU

[COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD)]

(2017/C 075/12)

| Föredragande: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Föredragande:

Stefano PALMIERI

| Remiss | Europeiska kommissionen, 20.4.2016
  Rådet, 9.12.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Presidiets beslut | 20.9.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 169/5/9 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 20.4.2016

Rådet, 9.12.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Presidiets beslut

20.9.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

169/5/9

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens ansträngningar när det gäller förslaget till halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen 2014-2020 och de bestämmelser om flexibilitet som införts för att hantera de senaste årens oförutsedda kriser. EESK anser dock att den föreslagna ramen är otillräcklig för att ta itu med Europeiska unionens (EU) utmaningar och prioriteringar, särskilt eftersom det europeiska politiska projektet nu allvarligt ifrågasätts. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens ansträngningar när det gäller förslaget till halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen 2014-2020 och de bestämmelser om flexibilitet som införts för att hantera de senaste årens oförutsedda kriser. EESK anser dock att den föreslagna ramen är otillräcklig för att ta itu med Europeiska unionens (EU) utmaningar och prioriteringar, särskilt eftersom det europeiska politiska projektet nu allvarligt ifrågasätts.

| 1.1.1 | Lösningen på de utmaningar och kriser som världen står inför i dag måste sökas på EU-nivå. Därför anser EESK att den nuvarande fleråriga budgetramen och den som avser perioden efter 2020 måste innebära en lämplig koncentration av egna medel som riktas mot program för att






  — | stimulera den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen (däribland klimatavtalet från Paris), sysselsättningen, innovationen och konkurrenskraften, och |
| --- | --- | --- |

1.1.1

Lösningen på de utmaningar och kriser som världen står inför i dag måste sökas på EU-nivå. Därför anser EESK att den nuvarande fleråriga budgetramen och den som avser perioden efter 2020 måste innebära en lämplig koncentration av egna medel som riktas mot program för att

—

stimulera den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen (däribland klimatavtalet från Paris), sysselsättningen, innovationen och konkurrenskraften, och

| — | vidta åtgärder när det gäller migrations- och flyktingkrisen, frågor som rör den inre säkerheten, nödsituationer utanför EU och jordbrukskrisen. |
| --- | --- |

—

vidta åtgärder när det gäller migrations- och flyktingkrisen, frågor som rör den inre säkerheten, nödsituationer utanför EU och jordbrukskrisen.

| 1.2 | EESK anser att halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 och diskussionen om den fleråriga budgetramen efter 2020 bör genomsyras av fullständig respekt för artikel 3 i Lissabonfördraget, enligt vilken EU-medborgarna ska garanteras värdiga levnadsvillkor med respekt för deras välfärd, och artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som föreskriver att unionen ”ska se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik”. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser att halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 och diskussionen om den fleråriga budgetramen efter 2020 bör genomsyras av fullständig respekt för artikel 3 i Lissabonfördraget, enligt vilken EU-medborgarna ska garanteras värdiga levnadsvillkor med respekt för deras välfärd, och artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som föreskriver att unionen ”ska se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik”.

| 1.3 | EESK framhåller särskilt att EU befinner sig i en solidaritetskris som måste bemötas och lösas. Det är oacceptabelt att vissa medlemsstater godtar den välgrundade solidaritetsprincipen vid fördelningen av medel inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 samtidigt som de tar avstånd från denna vid hanteringen av flykting- och migrantkrisen. |
| --- | --- |

1.3

EESK framhåller särskilt att EU befinner sig i en solidaritetskris som måste bemötas och lösas. Det är oacceptabelt att vissa medlemsstater godtar den välgrundade solidaritetsprincipen vid fördelningen av medel inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 samtidigt som de tar avstånd från denna vid hanteringen av flykting- och migrantkrisen.

| 1.4 | EU:s förmåga att anta rådande och framtida utmaningar beror på kvaliteten på och omfattningen av EU:s politiska strategier. Debatten om den fleråriga budgetramen bör inriktas på budgetramens funktion – när det gäller dels tilldelade medel, dels budgetens struktur – för att EU ska få de medel som behövs för att uppnå de strategiska prioriteringarna utan att öka skattebördan för medborgarna och företagen, dvs. budgetramens möjlighet att ge ”mervärde” på europeisk nivå med samma börda för medborgarna. Om detta europeiska mervärde bör det råda ett brett politiskt samförstånd till stöd för EU-åtgärder som kan ge medborgarna verkliga fördelar.
  Bland de inslag som har störst europeiskt mervärde identifierar EESK att bidra till finansiering av omfattande investeringar och innovation (Europeiska fonden för strategiska investeringar), att framhäva de fördelar som migranter och flyktingar kan innebära för ekonomin, arbetsmarknaden och samhällsutvecklingen, att övervaka och stödja genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) under 2014–2020 samt att förstärka den sociala pelaren. Ett särskilt instrument skulle kunna vara användbart och nödvändigt för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, de otrygga anställningarna och fenomenet med unga som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

1.4

EU:s förmåga att anta rådande och framtida utmaningar beror på kvaliteten på och omfattningen av EU:s politiska strategier. Debatten om den fleråriga budgetramen bör inriktas på budgetramens funktion – när det gäller dels tilldelade medel, dels budgetens struktur – för att EU ska få de medel som behövs för att uppnå de strategiska prioriteringarna utan att öka skattebördan för medborgarna och företagen, dvs. budgetramens möjlighet att ge ”mervärde” på europeisk nivå med samma börda för medborgarna. Om detta europeiska mervärde bör det råda ett brett politiskt samförstånd till stöd för EU-åtgärder som kan ge medborgarna verkliga fördelar.

Bland de inslag som har störst europeiskt mervärde identifierar EESK att bidra till finansiering av omfattande investeringar och innovation (Europeiska fonden för strategiska investeringar), att framhäva de fördelar som migranter och flyktingar kan innebära för ekonomin, arbetsmarknaden och samhällsutvecklingen, att övervaka och stödja genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) under 2014–2020 samt att förstärka den sociala pelaren. Ett särskilt instrument skulle kunna vara användbart och nödvändigt för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, de otrygga anställningarna och fenomenet med unga som varken arbetar eller studerar.

| 1.4.1 | När det gäller omfattningen av översynen av den fleråriga budgetramen välkomnar EESK de ökade anslagen till vissa utgiftsposter som anses vara mycket effektiva, dvs. Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Erasmus+, Cosme och WiFi4EU, och även utvidgningen av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och ungdomssysselsättningsinitiativet. |
| --- | --- |

1.4.1

När det gäller omfattningen av översynen av den fleråriga budgetramen välkomnar EESK de ökade anslagen till vissa utgiftsposter som anses vara mycket effektiva, dvs. Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Erasmus+, Cosme och WiFi4EU, och även utvidgningen av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och ungdomssysselsättningsinitiativet.

| 1.4.2 | EESK välkomnar även de nya anslagen för att hantera migrationskrisen (europeisk gräns- och kustbevakning, Europol, Europeiska unionens asylbyrå, det gemensamma Dublinsystemet för asyl, krisstöd inom EU samt inrese-/utresesystem) och den politiska och ekonomiska instabiliteten i EU och i grannländerna (partnerskapsramar, Europeiska fonden för hållbar utveckling, makrofinansiellt stöd, externt utlåningsmandat för Europeiska investeringsbanken (EIB) och tekniska justeringar av anslagen till sammanhållningspolitiken). |
| --- | --- |

1.4.2

EESK välkomnar även de nya anslagen för att hantera migrationskrisen (europeisk gräns- och kustbevakning, Europol, Europeiska unionens asylbyrå, det gemensamma Dublinsystemet för asyl, krisstöd inom EU samt inrese-/utresesystem) och den politiska och ekonomiska instabiliteten i EU och i grannländerna (partnerskapsramar, Europeiska fonden för hållbar utveckling, makrofinansiellt stöd, externt utlåningsmandat för Europeiska investeringsbanken (EIB) och tekniska justeringar av anslagen till sammanhållningspolitiken).

| 1.5 | När det gäller kvaliteten på översynen av den fleråriga budgetramen välkomnar EESK målet att införa allmänna och sektorsspecifika budgetregler som är enklare och mer flexibla, och uppskattar därför framför allt förenklingen av de administrativa kraven för mottagarna av EU-medel och av kontrollerna, revisionen och rapporteringen. |
| --- | --- |

1.5

När det gäller kvaliteten på översynen av den fleråriga budgetramen välkomnar EESK målet att införa allmänna och sektorsspecifika budgetregler som är enklare och mer flexibla, och uppskattar därför framför allt förenklingen av de administrativa kraven för mottagarna av EU-medel och av kontrollerna, revisionen och rapporteringen.

| 1.5.1 | Införandet av principerna om en bättre användning av medel och resultatbaserad budgetering får dock inte otillbörligt utnyttjas för att minska utgifterna inom områden eller program som är svårare att bedöma än andra, antingen för att fördelarna visar sig på lång sikt eller för att de är svårare att kvantifiera. Detta skulle kunna inverka särskilt negativt på program som Horisont 2020, FSE och Cosme. |
| --- | --- |

1.5.1

Införandet av principerna om en bättre användning av medel och resultatbaserad budgetering får dock inte otillbörligt utnyttjas för att minska utgifterna inom områden eller program som är svårare att bedöma än andra, antingen för att fördelarna visar sig på lång sikt eller för att de är svårare att kvantifiera. Detta skulle kunna inverka särskilt negativt på program som Horisont 2020, FSE och Cosme.

| 1.5.2 | EESK stöder dels incitament för att främja en ansvarsfull utgiftspolitik, dels ett lämpligt system för tidig övervakning av målen för de olika insatsområdena i EU-budgeten. |
| --- | --- |

1.5.2

EESK stöder dels incitament för att främja en ansvarsfull utgiftspolitik, dels ett lämpligt system för tidig övervakning av målen för de olika insatsområdena i EU-budgeten.

| 1.6 | När det gäller debatten om förslaget till den fleråriga budgetramen efter 2020 begär EESK att man redan nu noggrant ska bedöma resultaten av den nuvarande budgeten, även mot bakgrund av halvtidsöversynen, och diskutera prioriteringar och nödvändiga förändringar. |
| --- | --- |

1.6

När det gäller debatten om förslaget till den fleråriga budgetramen efter 2020 begär EESK att man redan nu noggrant ska bedöma resultaten av den nuvarande budgeten, även mot bakgrund av halvtidsöversynen, och diskutera prioriteringar och nödvändiga förändringar.

| 1.7 | EESK anser att man bör anpassa löptiden för de kommande fleråriga budgetramarna till kommissionens och parlamentets mandatperioder. EESK välkomnar förslaget om en löptid på fem + fem år med obligatorisk halvtidsöversyn för vissa delar som kräver långsiktig planering (särskilt sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken) och för alla andra delar en medellång löptid på fem år anpassad till Europaparlamentsvalen. |
| --- | --- |

1.7

EESK anser att man bör anpassa löptiden för de kommande fleråriga budgetramarna till kommissionens och parlamentets mandatperioder. EESK välkomnar förslaget om en löptid på fem + fem år med obligatorisk halvtidsöversyn för vissa delar som kräver långsiktig planering (särskilt sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken) och för alla andra delar en medellång löptid på fem år anpassad till Europaparlamentsvalen.

| 1.8 | EESK stöder kommissionens ansträngningar för att införa nya slags egna medel och det arbete som utförs av högnivågruppen för egna medel. De förslag som kommissionen utarbetar om systemet med egna medel bör dock diskuteras och antas under 2017, och kommittén bör göras delaktig på lämpligt sätt i utarbetandet av den fleråriga budgetramen efter 2020. |
| --- | --- |

1.8

EESK stöder kommissionens ansträngningar för att införa nya slags egna medel och det arbete som utförs av högnivågruppen för egna medel. De förslag som kommissionen utarbetar om systemet med egna medel bör dock diskuteras och antas under 2017, och kommittén bör göras delaktig på lämpligt sätt i utarbetandet av den fleråriga budgetramen efter 2020.

| 1.8.1 | EESK betonar i detta sammanhang att EU måste införa ett självständigt system för egna medel som är öppet och rättvist och begränsa systemet med nationella bidrag från medlemsstaterna, dock utan att öka skattetrycket, särskilt för de mest utsatta medborgarna. EESK betonar dessutom vikten av att bekämpa skatteundandragande, bl.a. genom ökad transparens (1), och all slags illojal skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.8.1

EESK betonar i detta sammanhang att EU måste införa ett självständigt system för egna medel som är öppet och rättvist och begränsa systemet med nationella bidrag från medlemsstaterna, dock utan att öka skattetrycket, särskilt för de mest utsatta medborgarna. EESK betonar dessutom vikten av att bekämpa skatteundandragande, bl.a. genom ökad transparens (1), och all slags illojal skattekonkurrens mellan medlemsstaterna.

| 1.8.2 | EESK begär att kommissionen omgående gör en uppskattning av den budgetförlust som Förenade kungarikets utträde ur EU medför. |
| --- | --- |

1.8.2

EESK begär att kommissionen omgående gör en uppskattning av den budgetförlust som Förenade kungarikets utträde ur EU medför.

| 1.9 | EESK stöder budskapet att unionen behöver mer (och ett bättre) Europa, inte mindre (2). Krisen i EU har uppstått eftersom det saknas en strategisk vision om Europas framtid. Krisen kan förvärras om man inte åtgärdar grundorsakerna genom den fleråriga budgetramen efter 2020, vilka har att göra med demokratiskt underskott, rättsstatliga brister och effekterna för vissa samhällsgrupper och branscher som är globaliseringens ”förlorare”. Unionen bör återigen ha en stor framtidsvision för att kunna konkurrera med de största aktörerna i världen, och därför krävs en ambitiös flerårig budgetram som motsvarar de utmaningar som väntar. |
| --- | --- |

1.9

EESK stöder budskapet att unionen behöver mer (och ett bättre) Europa, inte mindre (2). Krisen i EU har uppstått eftersom det saknas en strategisk vision om Europas framtid. Krisen kan förvärras om man inte åtgärdar grundorsakerna genom den fleråriga budgetramen efter 2020, vilka har att göra med demokratiskt underskott, rättsstatliga brister och effekterna för vissa samhällsgrupper och branscher som är globaliseringens ”förlorare”. Unionen bör återigen ha en stor framtidsvision för att kunna konkurrera med de största aktörerna i världen, och därför krävs en ambitiös flerårig budgetram som motsvarar de utmaningar som väntar.

| 1.10 | För att målen i den fleråriga budgetramen faktiskt ska kunna uppnås måste EU:s nya budget vara föredömlig, effektiv, ändamålsenlig och öppen så att den uppnår trovärdighet hos EU-medborgarna och gör det lätt för dem att se fördelarna med EU och de kostnader som skulle uppstå om EU inte fanns. |
| --- | --- |

1.10

För att målen i den fleråriga budgetramen faktiskt ska kunna uppnås måste EU:s nya budget vara föredömlig, effektiv, ändamålsenlig och öppen så att den uppnår trovärdighet hos EU-medborgarna och gör det lätt för dem att se fördelarna med EU och de kostnader som skulle uppstå om EU inte fanns.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Det paket som Europeiska kommissionen föreslår i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 rör ändrade bestämmelser och en omfördelning av medel på 12,8 miljarder euro före periodens slut, inbegripet budgetförslaget för 2017, vilka avser tillväxt och sysselsättning, migration och säkerhet. Översynen omfattar särskilt följande:






  — | I kvantitativt hänseende ytterligare medel till prioriterade och effektivare program, t.ex. Efsi. |
| --- | --- | --- |

2.1

Det paket som Europeiska kommissionen föreslår i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 rör ändrade bestämmelser och en omfördelning av medel på 12,8 miljarder euro före periodens slut, inbegripet budgetförslaget för 2017, vilka avser tillväxt och sysselsättning, migration och säkerhet. Översynen omfattar särskilt följande:

—

I kvantitativt hänseende ytterligare medel till prioriterade och effektivare program, t.ex. Efsi.

| — | I kvalitativt hänseende en förenkling av de allmänna och sektorsspecifika reglerna och en större flexibilitet för genomförandet av EU:s fonder, samt ökad resultatinriktning (resultatinriktad budget). |
| --- | --- |

—

I kvalitativt hänseende en förenkling av de allmänna och sektorsspecifika reglerna och en större flexibilitet för genomförandet av EU:s fonder, samt ökad resultatinriktning (resultatinriktad budget).

| 2.2 | EESK har redan tidigare slagit fast (3), och upprepar i detta yttrande, att man förstår den balans som kommissionen uppnått 2013 i den fleråriga budgetramen mellan två motsatta krav i en komplex social, ekonomisk och politisk kontext. Det första kravet gällde vissa medlemsstaters önskan att på grund av den ekonomiska och finansiella krisen begränsa användningen av offentliga medel. Det andra kravet gällde behovet att på ett lämpligt och effektivt sätt hantera de stora utmaningar som unionen står inför som ett resultat av Lissabonfördraget och Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

2.2

EESK har redan tidigare slagit fast (3), och upprepar i detta yttrande, att man förstår den balans som kommissionen uppnått 2013 i den fleråriga budgetramen mellan två motsatta krav i en komplex social, ekonomisk och politisk kontext. Det första kravet gällde vissa medlemsstaters önskan att på grund av den ekonomiska och finansiella krisen begränsa användningen av offentliga medel. Det andra kravet gällde behovet att på ett lämpligt och effektivt sätt hantera de stora utmaningar som unionen står inför som ett resultat av Lissabonfördraget och Europa 2020-strategin.

| 2.3 | Halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen görs nu i en situation som i vissa avseenden skiljer sig från den som rådde 2013. EU har fortfarande svårigheter på grund av den finansiella och ekonomiska krisen, som ännu ger svåra effekter i vissa medlemsstater, framför allt för medel- och låginkomsttagarna, och det saknas ett gemensamt svar på krisen på EU-nivå. Men därtill kommer nya utmaningar av social, politisk och institutionell karaktär, inklusive de terroristattacker som Europa nyligen drabbats av. |
| --- | --- |

2.3

Halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen görs nu i en situation som i vissa avseenden skiljer sig från den som rådde 2013. EU har fortfarande svårigheter på grund av den finansiella och ekonomiska krisen, som ännu ger svåra effekter i vissa medlemsstater, framför allt för medel- och låginkomsttagarna, och det saknas ett gemensamt svar på krisen på EU-nivå. Men därtill kommer nya utmaningar av social, politisk och institutionell karaktär, inklusive de terroristattacker som Europa nyligen drabbats av.

| 2.3.1 | För det första ökar inflödet till Europa av migranter och flyktingar som flyr krig och fattigdom i Afrika och Mellanöstern, vilket skapar oro bland den europeiska allmänheten, framför allt i länderna kring Medelhavet och på Balkan, som är de första som får ta konsekvenserna, och i mottagningsländerna, som måste integrera dessa människor. |
| --- | --- |

2.3.1

För det första ökar inflödet till Europa av migranter och flyktingar som flyr krig och fattigdom i Afrika och Mellanöstern, vilket skapar oro bland den europeiska allmänheten, framför allt i länderna kring Medelhavet och på Balkan, som är de första som får ta konsekvenserna, och i mottagningsländerna, som måste integrera dessa människor.

| 2.3.2 | För det andra råder det en omfattande skepsis mot politikens, och därmed även medlemsstaternas och EU:s, förmåga att bevara det ekonomiska välståndet och den sociala sammanhållningen (4), vilket har lett till önskemål om att ge större utrymme åt de nationella regeringarna, just vid en historisk tidpunkt då EU tvärtom borde bli en global aktör. |
| --- | --- |

2.3.2

För det andra råder det en omfattande skepsis mot politikens, och därmed även medlemsstaternas och EU:s, förmåga att bevara det ekonomiska välståndet och den sociala sammanhållningen (4), vilket har lett till önskemål om att ge större utrymme åt de nationella regeringarna, just vid en historisk tidpunkt då EU tvärtom borde bli en global aktör.

| 2.3.3 | För det tredje visar folkomröstningen om Förenade kungarikets utträde ur EU, den s.k. Brexit, tydligt att EU inte är något självklart och oåterkalleligt val, utöver att det medför nya institutionella och finansiella problem för den fleråriga budgetramen att en medlemsstat står i begrepp att lämna unionen. |
| --- | --- |

2.3.3

För det tredje visar folkomröstningen om Förenade kungarikets utträde ur EU, den s.k. Brexit, tydligt att EU inte är något självklart och oåterkalleligt val, utöver att det medför nya institutionella och finansiella problem för den fleråriga budgetramen att en medlemsstat står i begrepp att lämna unionen.

| 2.4 | I detta snabbt föränderliga sammanhang är bedömningen av den fleråriga budgetramens effektivitet beroende av att de grundläggande principerna i unionsrätten respekteras, framför allt artikel 3 i Lissabonfördraget, där målet fastställs att EU-medborgarna ska garanteras värdiga levnadsvillkor med respekt för deras välfärd (5) och artikel 311 i EUF-fördraget, som föreskriver att unionen ”ska se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik”. |
| --- | --- |

2.4

I detta snabbt föränderliga sammanhang är bedömningen av den fleråriga budgetramens effektivitet beroende av att de grundläggande principerna i unionsrätten respekteras, framför allt artikel 3 i Lissabonfördraget, där målet fastställs att EU-medborgarna ska garanteras värdiga levnadsvillkor med respekt för deras välfärd (5) och artikel 311 i EUF-fördraget, som föreskriver att unionen ”ska se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik”.

| 2.5 | EU:s förmåga att anta rådande och framtida utmaningar beror på kvaliteten på och omfattningen av EU:s politiska strategier. Det handlar om att förstå vilka sektorer som är bäst att investera i för att nå tillväxt, skapa sysselsättning och anta nya utmaningar, hur utgifter görs på effektivaste sätt, hur man kan få till stånd en seriös och inte enbart formell bedömning av investeringarna och avslutningsvis hur man ska förmedla EU-institutionernas verksamhet när det finns en omfattande misstro bland medborgarna (6). |
| --- | --- |

2.5

EU:s förmåga att anta rådande och framtida utmaningar beror på kvaliteten på och omfattningen av EU:s politiska strategier. Det handlar om att förstå vilka sektorer som är bäst att investera i för att nå tillväxt, skapa sysselsättning och anta nya utmaningar, hur utgifter görs på effektivaste sätt, hur man kan få till stånd en seriös och inte enbart formell bedömning av investeringarna och avslutningsvis hur man ska förmedla EU-institutionernas verksamhet när det finns en omfattande misstro bland medborgarna (6).

| 2.6 | I dag kan EESK därför säga att den föreslagna ramen är helt otillräcklig för att man ska kunna anta EU:s utmaningar och genomföra dess prioriteringar, även om man inser vilka insatser kommissionen gjort genom att föreslå halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen för 2014–2020. |
| --- | --- |

2.6

I dag kan EESK därför säga att den föreslagna ramen är helt otillräcklig för att man ska kunna anta EU:s utmaningar och genomföra dess prioriteringar, även om man inser vilka insatser kommissionen gjort genom att föreslå halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen för 2014–2020.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | När det gäller kvaliteten på översynen av den fleråriga budgetramen välkomnar EESK målet att införa allmänna och sektorsspecifika budgetregler som är enklare och mer flexibla, och uppskattar därför framför allt förenklingen av de administrativa kraven för mottagarna av EU-medel och av kontrollerna, revisionen och rapporteringen. |
| --- | --- |

3.1

När det gäller kvaliteten på översynen av den fleråriga budgetramen välkomnar EESK målet att införa allmänna och sektorsspecifika budgetregler som är enklare och mer flexibla, och uppskattar därför framför allt förenklingen av de administrativa kraven för mottagarna av EU-medel och av kontrollerna, revisionen och rapporteringen.

| 3.2 | EESK anser dock att införandet av principerna om en bättre användning av medel och resultatbaserad budgetering inte otillbörligt får utnyttjas för att minska utgifterna inom områden eller program som är svårare att bedöma än andra, antingen för att fördelarna visar sig på lång sikt eller för att de är svårare att kvantifiera. Detta skulle kunna inverka särskilt negativt på program som Horisont 2020, FSE och Cosme. |
| --- | --- |

3.2

EESK anser dock att införandet av principerna om en bättre användning av medel och resultatbaserad budgetering inte otillbörligt får utnyttjas för att minska utgifterna inom områden eller program som är svårare att bedöma än andra, antingen för att fördelarna visar sig på lång sikt eller för att de är svårare att kvantifiera. Detta skulle kunna inverka särskilt negativt på program som Horisont 2020, FSE och Cosme.

| 3.2.1 | EESK stöder dels incitament för att främja en ansvarsfull och effektiv utgiftspolitik, dels ett lämpligt system för tidig övervakning av målen för de olika insatsområdena i EU-budgeten. |
| --- | --- |

3.2.1

EESK stöder dels incitament för att främja en ansvarsfull och effektiv utgiftspolitik, dels ett lämpligt system för tidig övervakning av målen för de olika insatsområdena i EU-budgeten.

| 3.3 | Enbart detta verkar dock inte vara tillräckligt för att ge ett konkret svar på den växande ekonomiska, sociala och politiska oron och stimulera tillväxten, sysselsättningen och den sociala pelaren. Detta gäller särskilt om det saknas ytterligare medel inom de sektorer där EU-budgeten har ett mervärde jämfört med den politik som de enskilda medlemsstaterna kan genomföra. |
| --- | --- |

3.3

Enbart detta verkar dock inte vara tillräckligt för att ge ett konkret svar på den växande ekonomiska, sociala och politiska oron och stimulera tillväxten, sysselsättningen och den sociala pelaren. Detta gäller särskilt om det saknas ytterligare medel inom de sektorer där EU-budgeten har ett mervärde jämfört med den politik som de enskilda medlemsstaterna kan genomföra.

| 3.4 | Som EESK tidigare bekräftat i sina yttranden innebär de utmaningar som EU står inför att det inte bara är önskvärt, utan även nödvändigt, att öka EU-budgetens omfattning (7). |
| --- | --- |

3.4

Som EESK tidigare bekräftat i sina yttranden innebär de utmaningar som EU står inför att det inte bara är önskvärt, utan även nödvändigt, att öka EU-budgetens omfattning (7).

| 3.5 | För att anta dessa utmaningar krävs först och främst omfattande stöd och incitament till investeringar, såväl offentliga som privata. Under 2014 var investeringsnivån 15 % lägre än under 2007, omedelbart före den stora finansiella och ekonomiska krisen, vilket motsvarar en minskning på 430 miljarder euro jämfört med den högsta nivån, och cirka 300 miljarder euro jämfört med den genomsnittliga nivån de senaste åren. För övrigt stod fem länder (Spanien, Italien, Grekland, Förenade kungariket och Frankrike) tillsammans för 75 % av denna minskning (8). |
| --- | --- |

3.5

För att anta dessa utmaningar krävs först och främst omfattande stöd och incitament till investeringar, såväl offentliga som privata. Under 2014 var investeringsnivån 15 % lägre än under 2007, omedelbart före den stora finansiella och ekonomiska krisen, vilket motsvarar en minskning på 430 miljarder euro jämfört med den högsta nivån, och cirka 300 miljarder euro jämfört med den genomsnittliga nivån de senaste åren. För övrigt stod fem länder (Spanien, Italien, Grekland, Förenade kungariket och Frankrike) tillsammans för 75 % av denna minskning (8).

| 3.6 | För att indirekt avhjälpa bristen på investeringar har kommissionen föreslagit och aktiverat Efsi, som genom EIB bör katalysera privata medel som kompletterar EU-medlen. Bedömningen av den beror på dess förmåga att stödja ytterligare projekt än de som normalt sett skulle ha finansierats. De första analyserna visar dock att en stor del av Efsiprojekten har många gemensamma nämnare med andra projekt som normalt finansieras av EIB, framför allt i de mer utvecklade regionerna (9). EESK efterlyser ett ökat fokus på projekt som är verkligt innovativa och riskfyllda, som inte kan finansieras på annat sätt och som kan säkerställa verklig ekonomisk tillväxt och verkligt ökad sysselsättning i EU. |
| --- | --- |

3.6

För att indirekt avhjälpa bristen på investeringar har kommissionen föreslagit och aktiverat Efsi, som genom EIB bör katalysera privata medel som kompletterar EU-medlen. Bedömningen av den beror på dess förmåga att stödja ytterligare projekt än de som normalt sett skulle ha finansierats. De första analyserna visar dock att en stor del av Efsiprojekten har många gemensamma nämnare med andra projekt som normalt finansieras av EIB, framför allt i de mer utvecklade regionerna (9). EESK efterlyser ett ökat fokus på projekt som är verkligt innovativa och riskfyllda, som inte kan finansieras på annat sätt och som kan säkerställa verklig ekonomisk tillväxt och verkligt ökad sysselsättning i EU.

| 3.7 | Migrant- och flyktingkrisen handlar inte enbart om mottagningsskyldigheterna. De medel som EU beviljar kan även användas för att omvandla de befarade riskerna för den inre säkerheten till möjligheter genom att framhäva de potentiella fördelarna för ekonomin, arbetsmarknaden och samhällsutvecklingen. EESK anser – liksom Europaparlamentet (10) – att de medel som tilldelas inom rubrik 3 (”Säkerhet och medborgarskap”) och rubrik 4 (”Europa i världen”), framför allt när det gäller flyktingkrisen och externt stöd, kan visa sig vara otillräckliga under de närmaste månaderna och åren. EESK begär därför att de planerade utgiftsramarna höjs. |
| --- | --- |

3.7

Migrant- och flyktingkrisen handlar inte enbart om mottagningsskyldigheterna. De medel som EU beviljar kan även användas för att omvandla de befarade riskerna för den inre säkerheten till möjligheter genom att framhäva de potentiella fördelarna för ekonomin, arbetsmarknaden och samhällsutvecklingen. EESK anser – liksom Europaparlamentet (10) – att de medel som tilldelas inom rubrik 3 (”Säkerhet och medborgarskap”) och rubrik 4 (”Europa i världen”), framför allt när det gäller flyktingkrisen och externt stöd, kan visa sig vara otillräckliga under de närmaste månaderna och åren. EESK begär därför att de planerade utgiftsramarna höjs.

| 3.7.1 | EESK framhåller dessutom i detta avseende att EU befinner sig i en solidaritetskris som måste bemötas och lösas. Det är oacceptabelt att vissa medlemsstater godtar den välgrundade solidaritetsprincipen vid fördelningen av medel inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 samtidigt som de tar avstånd från denna vid hanteringen av flykting- och migrantkrisen. |
| --- | --- |

3.7.1

EESK framhåller dessutom i detta avseende att EU befinner sig i en solidaritetskris som måste bemötas och lösas. Det är oacceptabelt att vissa medlemsstater godtar den välgrundade solidaritetsprincipen vid fördelningen av medel inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 samtidigt som de tar avstånd från denna vid hanteringen av flykting- och migrantkrisen.

| 3.8 | ESI-fonderna står i centrum för Europa 2020-strategin och dess målsättningar, med en budget på 454 miljarder euro för programperioden 2014–2020. De utgör EU:s viktigaste investeringsinstrument och kan bidra till ekonomisk tillväxt och skapandet av nya högkvalitativa arbetstillfällen genom större social och territoriell sammanhållning. EU-institutionerna bör noggrant övervaka och följa genomförandet av den period som just inletts, för att säkerställa att man når de mål som kommissionen, medlemsstaterna och regionerna enats om. Detta förutsätter ett tätt samarbete med organisationerna i det civila samhället och arbetsmarknadsparterna, som finns representerade inom EESK. |
| --- | --- |

3.8

ESI-fonderna står i centrum för Europa 2020-strategin och dess målsättningar, med en budget på 454 miljarder euro för programperioden 2014–2020. De utgör EU:s viktigaste investeringsinstrument och kan bidra till ekonomisk tillväxt och skapandet av nya högkvalitativa arbetstillfällen genom större social och territoriell sammanhållning. EU-institutionerna bör noggrant övervaka och följa genomförandet av den period som just inletts, för att säkerställa att man når de mål som kommissionen, medlemsstaterna och regionerna enats om. Detta förutsätter ett tätt samarbete med organisationerna i det civila samhället och arbetsmarknadsparterna, som finns representerade inom EESK.

| 3.9 | Ungdomsarbetslösheten (ca 20 % av arbetskraften, dock med stora skillnader mellan medlemsstaterna (11)), de otrygga anställningarna och fenomenet med unga som varken arbetar eller studerar (19 % av befolkningen mellan 20 och 34 år (12)) ligger kvar på oacceptabelt höga nivåer, vilket är negativt för deras utbildningsnivå och för det europeiska humankapitalet överlag. För att åtgärda detta måste ungdomssysselsättningsinitiativet stärkas och finansieras med ytterligare medel inom ramen för Europeiska socialfonden (ESF) genom ökade utgiftsramar för rubrik 1b (”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”). |
| --- | --- |

3.9

Ungdomsarbetslösheten (ca 20 % av arbetskraften, dock med stora skillnader mellan medlemsstaterna (11)), de otrygga anställningarna och fenomenet med unga som varken arbetar eller studerar (19 % av befolkningen mellan 20 och 34 år (12)) ligger kvar på oacceptabelt höga nivåer, vilket är negativt för deras utbildningsnivå och för det europeiska humankapitalet överlag. För att åtgärda detta måste ungdomssysselsättningsinitiativet stärkas och finansieras med ytterligare medel inom ramen för Europeiska socialfonden (ESF) genom ökade utgiftsramar för rubrik 1b (”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”).

| 3.10 | Slutligen måste man finna en lösning på problemet med eftersläpande betalningar. Det gap som har uppstått de senaste åren mellan utgiftsåtaganden och utbetalningar till medlemsstaterna uppgick till nästan 25 miljarder euro i slutet av 2014 och bör ha minskat före slutet av 2016. De negativa effekterna av de eftersläpande betalningarna drabbar alla mottagare inom EU-budgeten, inbegripet företag, forskningsinstitut och lokala myndigheter. För att hantera en budget som redan i sig är mycket begränsad i förhållande till EU:s BNP förefaller det nödvändigt att åtminstone se till att betalningsåtaganden fullgörs i tid, genom att vidta alla åtgärder för att denna situation inte ska påverka eller återupprepas i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

3.10

Slutligen måste man finna en lösning på problemet med eftersläpande betalningar. Det gap som har uppstått de senaste åren mellan utgiftsåtaganden och utbetalningar till medlemsstaterna uppgick till nästan 25 miljarder euro i slutet av 2014 och bör ha minskat före slutet av 2016. De negativa effekterna av de eftersläpande betalningarna drabbar alla mottagare inom EU-budgeten, inbegripet företag, forskningsinstitut och lokala myndigheter. För att hantera en budget som redan i sig är mycket begränsad i förhållande till EU:s BNP förefaller det nödvändigt att åtminstone se till att betalningsåtaganden fullgörs i tid, genom att vidta alla åtgärder för att denna situation inte ska påverka eller återupprepas i nästa fleråriga budgetram.

| 3.11 | EESK välkomnar således de ökade anslagen till vissa utgiftsposter som anses vara mycket effektiva, dvs. Horisont 2020, FSE-Transport, Erasmus+, Cosme och WiFi4EU, och även utvidgningen av Efsi och ungdomssysselsättningsinitiativet. |
| --- | --- |

3.11

EESK välkomnar således de ökade anslagen till vissa utgiftsposter som anses vara mycket effektiva, dvs. Horisont 2020, FSE-Transport, Erasmus+, Cosme och WiFi4EU, och även utvidgningen av Efsi och ungdomssysselsättningsinitiativet.

| 3.11.1 | EESK välkomnar även de nya anslagen för att hantera migrationskrisen (europeisk gräns- och kustbevakning, Europol, Europeiska unionens asylbyrå, det gemensamma Dublinsystemet för asyl, krisstöd inom EU samt inrese-/utresesystem) och den politiska och ekonomiska instabiliteten i EU och i grannländerna (partnerskapsramar, Europeiska fonden för hållbar utveckling, makrofinansiellt stöd, externt utlåningsmandat för EIB och tekniska justeringar av anslagen till sammanhållningspolitiken). |
| --- | --- |

3.11.1

EESK välkomnar även de nya anslagen för att hantera migrationskrisen (europeisk gräns- och kustbevakning, Europol, Europeiska unionens asylbyrå, det gemensamma Dublinsystemet för asyl, krisstöd inom EU samt inrese-/utresesystem) och den politiska och ekonomiska instabiliteten i EU och i grannländerna (partnerskapsramar, Europeiska fonden för hållbar utveckling, makrofinansiellt stöd, externt utlåningsmandat för EIB och tekniska justeringar av anslagen till sammanhållningspolitiken).

4.   Den fleråriga budgetramen efter 2020

| 4.1 | Kommissionen kommer före den 1 januari 2018 att lägga fram sitt förslag till flerårig budgetram efter 2020. EESK begär att man redan nu noggrant ska bedöma resultaten av den nuvarande budgeten, även mot bakgrund av halvtidsöversynen, och diskutera prioriteringar och nödvändiga förändringar. Målet är att den fleråriga budgetramen ska motsvara EU:s utmaningar och prioriteringar på lång sikt. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen kommer före den 1 januari 2018 att lägga fram sitt förslag till flerårig budgetram efter 2020. EESK begär att man redan nu noggrant ska bedöma resultaten av den nuvarande budgeten, även mot bakgrund av halvtidsöversynen, och diskutera prioriteringar och nödvändiga förändringar. Målet är att den fleråriga budgetramen ska motsvara EU:s utmaningar och prioriteringar på lång sikt.

| 4.2 | Krisen i EU har uppstått eftersom det saknas en strategisk vision om Europas framtid. Krisen kan förvärras om man inte åtgärdar grundorsakerna genom den fleråriga budgetramen efter 2020, vilka har att göra med demokratiskt underskott, rättsstatliga brister och effekterna för vissa samhällsgrupper och branscher som är globaliseringens ”förlorare”. EU:s budgetbestämmelser har minskat medlemsstaternas förmåga att vidta åtgärder på egen hand, och har på sätt skapat osäkerhet på arbetsmarknaden och i välfärdssystemen, men de har i dagsläget inte skapat ett socialt skydd för medborgarna på EU-nivå eller ett europeiskt ekonomiskt system som är verkligt innovativt och konkurrenskraftigt och i stånd att möta de globala utmaningarna (13). |
| --- | --- |

4.2

Krisen i EU har uppstått eftersom det saknas en strategisk vision om Europas framtid. Krisen kan förvärras om man inte åtgärdar grundorsakerna genom den fleråriga budgetramen efter 2020, vilka har att göra med demokratiskt underskott, rättsstatliga brister och effekterna för vissa samhällsgrupper och branscher som är globaliseringens ”förlorare”. EU:s budgetbestämmelser har minskat medlemsstaternas förmåga att vidta åtgärder på egen hand, och har på sätt skapat osäkerhet på arbetsmarknaden och i välfärdssystemen, men de har i dagsläget inte skapat ett socialt skydd för medborgarna på EU-nivå eller ett europeiskt ekonomiskt system som är verkligt innovativt och konkurrenskraftigt och i stånd att möta de globala utmaningarna (13).

| 4.3 | I den nya fleråriga budgetramen måste man därför ägna större uppmärksamhet, och nya resurser, åt Europas stora strategiska prioriteringar, som är avgörande för EU:s själva existens:






  — | Stimulans av tillväxt och sysselsättning, framför allt bland ungdomar och inom nya yrken till följd av it- och telekomutvecklingen (med utgångspunkt i sakernas internet eller Industri 4.0). |
| --- | --- | --- |

4.3

I den nya fleråriga budgetramen måste man därför ägna större uppmärksamhet, och nya resurser, åt Europas stora strategiska prioriteringar, som är avgörande för EU:s själva existens:

—

Stimulans av tillväxt och sysselsättning, framför allt bland ungdomar och inom nya yrken till följd av it- och telekomutvecklingen (med utgångspunkt i sakernas internet eller Industri 4.0).

| — | Inrättande av lämpliga omskolningsfonder för att hantera de omfattande förändringar som sker inom produktionssystemet och på arbetsmarknaden till följd av ny teknik, som främjar uppkomsten av nya yrken och eliminerar andra. |
| --- | --- |

—

Inrättande av lämpliga omskolningsfonder för att hantera de omfattande förändringar som sker inom produktionssystemet och på arbetsmarknaden till följd av ny teknik, som främjar uppkomsten av nya yrken och eliminerar andra.

| — | Åtgärdande av investeringsgapet efter den ekonomiska och finansiella krisen samt de kvarstående effekterna av denna, särskilt för medel- och låginkomsttagarna, som förvärrats av åtstramningspolitiken i länderna i euroområdet. |
| --- | --- |

—

Åtgärdande av investeringsgapet efter den ekonomiska och finansiella krisen samt de kvarstående effekterna av denna, särskilt för medel- och låginkomsttagarna, som förvärrats av åtstramningspolitiken i länderna i euroområdet.

| — | Miljömässig hållbarhet, även till följd av klimatavtalet från Paris, med ett större utnyttjande av resurser från den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och nödvändig omplacering av arbetskraft och yrken som drabbas av utfasningen av fossila bränslen i ekonomin. |
| --- | --- |

—

Miljömässig hållbarhet, även till följd av klimatavtalet från Paris, med ett större utnyttjande av resurser från den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och nödvändig omplacering av arbetskraft och yrken som drabbas av utfasningen av fossila bränslen i ekonomin.

| — | Hantering av Förenade kungarikets utträde ur EU för att inte äventyra övriga medlemsstaters ekonomier och EU-medborgarnas sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

—

Hantering av Förenade kungarikets utträde ur EU för att inte äventyra övriga medlemsstaters ekonomier och EU-medborgarnas sysselsättningsmöjligheter.

| — | Externt stöd till grann- och utvecklingsländerna, som betraktar EU som en förebild och en global aktör. |
| --- | --- |

—

Externt stöd till grann- och utvecklingsländerna, som betraktar EU som en förebild och en global aktör.

| 4.4 | När det gäller reformen av den fleråriga budgetramens löptid anser EESK – liksom Europaparlamentet (14) – att löptiden bör anpassas till kommissionens och parlamentets mandatperiod, så att diskussionen om EU:s budgetprioriteringar står i centrum för kampanjen inför Europaparlamentsvalet. EESK välkomnar förslaget om en löptid på fem + fem år med obligatorisk halvtidsöversyn för vissa delar som kräver långsiktig planering (särskilt sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken) och för alla andra delar en medellång löptid på fem år anpassad till Europaparlamentsvalen. |
| --- | --- |

4.4

När det gäller reformen av den fleråriga budgetramens löptid anser EESK – liksom Europaparlamentet (14) – att löptiden bör anpassas till kommissionens och parlamentets mandatperiod, så att diskussionen om EU:s budgetprioriteringar står i centrum för kampanjen inför Europaparlamentsvalet. EESK välkomnar förslaget om en löptid på fem + fem år med obligatorisk halvtidsöversyn för vissa delar som kräver långsiktig planering (särskilt sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken) och för alla andra delar en medellång löptid på fem år anpassad till Europaparlamentsvalen.

| 4.5 | Kommissionen bör snarast – och innan den lägger fram sitt förslag till den fleråriga budgetramen efter 2020 – noggrant uppskatta konsekvenserna av Brexit när det gäller effekten på EU:s intäkter och utgifter (15). |
| --- | --- |

4.5

Kommissionen bör snarast – och innan den lägger fram sitt förslag till den fleråriga budgetramen efter 2020 – noggrant uppskatta konsekvenserna av Brexit när det gäller effekten på EU:s intäkter och utgifter (15).

| 4.6 | Inom euroområdet bör det dessutom finnas en lämplig budget som kan möta de specifika problemen i de medlemsstater som har euron. Som EESK redan betonat måste vi ”sikta mot en lämplig egen budget för euroområdet med gemensamt överenskomna bestämmelser. Det är det enda sättet att närma sig en gemensam finanspolitik och absorbera eventuella framtida chocker” (16). |
| --- | --- |

4.6

Inom euroområdet bör det dessutom finnas en lämplig budget som kan möta de specifika problemen i de medlemsstater som har euron. Som EESK redan betonat måste vi ”sikta mot en lämplig egen budget för euroområdet med gemensamt överenskomna bestämmelser. Det är det enda sättet att närma sig en gemensam finanspolitik och absorbera eventuella framtida chocker” (16).

| 4.7 | På intäktssidan måste man i den nya fleråriga budgetramen beakta de förslag som nu utarbetas av högnivågruppen för egna medel under Mario Montis ledning, vilken förväntas lägga fram sin slutrapport i slutet av 2016, samt ett lagstiftningsförslag från kommissionen på detta område. |
| --- | --- |

4.7

På intäktssidan måste man i den nya fleråriga budgetramen beakta de förslag som nu utarbetas av högnivågruppen för egna medel under Mario Montis ledning, vilken förväntas lägga fram sin slutrapport i slutet av 2016, samt ett lagstiftningsförslag från kommissionen på detta område.

| 4.7.1 | EESK anser att det är särskilt viktigt med en ny budget med till största delen egna medel som är välriktade och hållbara i förhållande till de nationella bidragen, som tvärtom stärker den felaktiga principen om rättvist återflöde. Därför upprepar EESK sin ståndpunkt i tidigare yttranden (17) och stöder kommissionens förslag om egna medel, där intäkterna kommer att gå direkt till EU-budgeten och inte via medlemsstaterna. Med det nya systemet måste man undvika att öka skattetrycket och i synnerhet att i högre grad än i dag belasta de mest utsatta medborgarna och de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

4.7.1

EESK anser att det är särskilt viktigt med en ny budget med till största delen egna medel som är välriktade och hållbara i förhållande till de nationella bidragen, som tvärtom stärker den felaktiga principen om rättvist återflöde. Därför upprepar EESK sin ståndpunkt i tidigare yttranden (17) och stöder kommissionens förslag om egna medel, där intäkterna kommer att gå direkt till EU-budgeten och inte via medlemsstaterna. Med det nya systemet måste man undvika att öka skattetrycket och i synnerhet att i högre grad än i dag belasta de mest utsatta medborgarna och de små och medelstora företagen.

| 4.7.2 | En gemensam konsoliderad bolagsskattebas bör inrättas i syfte att öka insynen på skatteområdet, bekämpa skatteflykt och skapa nya arbetstillfällen och öka investeringarna och handeln i EU. |
| --- | --- |

4.7.2

En gemensam konsoliderad bolagsskattebas bör inrättas i syfte att öka insynen på skatteområdet, bekämpa skatteflykt och skapa nya arbetstillfällen och öka investeringarna och handeln i EU.

| 4.8 | EESK stöder budskapet att unionen behöver mer (och ett bättre) Europa, inte mindre. För att målen i den fleråriga budgetramen faktiskt ska kunna uppnås måste EU:s nya budget vara föredömlig, effektiv, ändamålsenlig och öppen så att den uppnår trovärdighet hos EU-medborgarna och gör det lätt för dem att se fördelarna med EU och de kostnader som skulle uppstå om EU inte fanns. |
| --- | --- |

4.8

EESK stöder budskapet att unionen behöver mer (och ett bättre) Europa, inte mindre. För att målen i den fleråriga budgetramen faktiskt ska kunna uppnås måste EU:s nya budget vara föredömlig, effektiv, ändamålsenlig och öppen så att den uppnår trovärdighet hos EU-medborgarna och gör det lätt för dem att se fördelarna med EU och de kostnader som skulle uppstå om EU inte fanns.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande om ”Offentlig skattetransparens (landsspecifik rapportering)” (EUT C 487, 28.12.2016, s. 62).

1

(2)  ”[...] genom att subsidiaritetsvisaren flyttas mot mer Europa och ett bättre Europa”, EESK:s yttrande om ”För en uppdaterad analys av kostnaderna för uteblivna åtgärder på EU-nivå” (EUT C 351, 15.11.2012, s. 36).

2

(3)  EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020” (EUT C 229, 31.7.2012, s. 32).

3

(4)  Endast en tredjedel av EU-medborgarna har förtroende för EU och dess institutioner. Europeiska kommissionen, ”Public Opinion in the European Union”, Standard Eurobarometer 85, maj 2016,

4

http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/STANDARD/surveyKy/2130

(5)  ”Unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd [...]”.

5

(6)  ”Halvtidsöversyn och revidering av den fleråriga budgetramen 2014–2020: En resultatinriktad EU-budget” (SWD(2016) 299 final).

6

(7)  EESK:s yttrande om ”Den fleråriga budgetramen för 2014–2020” (EUT C 229, 31.7.2012, s. 32).

7

(8)  Europeiska kommissionen – Europeiska investeringsbanken. Why does the EU need an investment plan? 2015.

8

Why does the EU need an investment plan?

(9)  Claeys, G; Leandro, A., Assessing the Juncker Plan after one year, Bruegel.org, maj 2016.

9

Assessing the Juncker Plan after one year

(10)  Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2016 om förberedelse av revideringen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 efter valet: parlamentets synpunkter inför kommissionens förslag (P8_TA-PROV(2016)0309).

10

(11)  Eurostat, ”Unemployment statistics” (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics).

11

(12)  Eurostat, ”Statistics on young people neither in employment nor in education or training” (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training).

12

(13)  P. De Grauwe, What Future for the EU After Brexit?, CEPS, oktober 2016.

13

What Future for the EU After Brexit?

(14)  Se fotnot 10.

14

(15)  Institute for Fiscal Studies har uppskattat att Förenade kungarikets årliga genomsnittliga nettobidrag till EU:s budget uppgår till 8 miljarder euro. Se Institute for Fiscal Studies, 2016, ”The Budget of the EU: a guide”. IFS Briefing Note BN 181. Browne, J., Johnson, P., Phillips, D.

15

(16)  EESK:s yttrande om nästa lagstiftningsperiod i EU, ”Fullbordande av Ekonomiska och monetära unionen – Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förslag inför nästa lagstiftningsperiod i EU” (EUT C 451, 16.12.2014, s. 10).

16

(17)  EESK:s yttrande om ”Översyn av EU:s budget” (EUT C 248, 25.8.2011, s. 75).

17

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/70 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/70

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer

[COM(2016) 687 final – 2016/0339 (CNS)]

(2017/C 075/13)

| Huvudföredragande: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Mihai IVAŞCU

| Remiss | Rådet, 21.11.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 176/1/4 |

Remiss

Rådet, 21.11.2016

Rättslig grund

Artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

176/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uppskattar kommissionens pågående insatser för att bekämpa aggressiv skatteplanering i form av direktivet mot skatteflykt (1), som ligger väl i linje med OECD:s Beps-projekt (2) och uppmaningarna från europeiska berörda parter, såsom det civila samhället, medlemsstaterna och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uppskattar kommissionens pågående insatser för att bekämpa aggressiv skatteplanering i form av direktivet mot skatteflykt (1), som ligger väl i linje med OECD:s Beps-projekt (2) och uppmaningarna från europeiska berörda parter, såsom det civila samhället, medlemsstaterna och Europaparlamentet.

| 1.2 | Även om det är svårt att göra en noggrann ekonomisk analys av inverkan av hybrida missmatchningar, vilket också OECD medger, anser EESK att antagandet av förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer (3) (nedan kallat direktivet) borde öka bolagsskatteintäkterna betydligt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.2

Även om det är svårt att göra en noggrann ekonomisk analys av inverkan av hybrida missmatchningar, vilket också OECD medger, anser EESK att antagandet av förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer (3) (nedan kallat direktivet) borde öka bolagsskatteintäkterna betydligt i alla medlemsstater.

| 1.3 | EESK anser att detta direktiv kommer att uppnå sin fulla potential endast om liknande regler även genomförs i tredjeländer. Det är av yttersta vikt för ett effektivt genomförande att det råder lika villkor och rättvisa i den globala skattepolitiken. Annars skulle den inre marknaden kunna förlora en del av sin attraktionskraft till förmån för mindre reglerade marknader, och direktivets positiva inverkan skulle minimeras. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att detta direktiv kommer att uppnå sin fulla potential endast om liknande regler även genomförs i tredjeländer. Det är av yttersta vikt för ett effektivt genomförande att det råder lika villkor och rättvisa i den globala skattepolitiken. Annars skulle den inre marknaden kunna förlora en del av sin attraktionskraft till förmån för mindre reglerade marknader, och direktivets positiva inverkan skulle minimeras.

| 1.4 | EESK instämmer i att missmatchningar måste åtgärdas endast om ett av de närstående företagen har faktisk kontroll över det andra närstående företaget genom ett deltagande i form av rösträtt, kapitalinnehav eller rätt till vinster motsvarande 50 % eller mer. |
| --- | --- |

1.4

EESK instämmer i att missmatchningar måste åtgärdas endast om ett av de närstående företagen har faktisk kontroll över det andra närstående företaget genom ett deltagande i form av rösträtt, kapitalinnehav eller rätt till vinster motsvarande 50 % eller mer.

| 1.5 | Kommittén anser att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt importerade missmatchningar som undergräver verkan av bestämmelser som syftar till att undanröja hybrida missmatchningar och att det behövs ytterligare förtydliganden för att säkerställa ett enhetligt genomförande i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén anser att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt importerade missmatchningar som undergräver verkan av bestämmelser som syftar till att undanröja hybrida missmatchningar och att det behövs ytterligare förtydliganden för att säkerställa ett enhetligt genomförande i alla medlemsstater.

| 1.6 | När det gäller de olika skatteredovisningsperioder som förekommer i olika jurisdiktioner håller EESK med om att avvikelserna avseende tidpunkt inte bör ge upphov till missmatchningar i fråga om skatteresultat. Den skattskyldige måste emellertid meddela betalningen i båda jurisdiktionerna inom rimlig tid. |
| --- | --- |

1.6

När det gäller de olika skatteredovisningsperioder som förekommer i olika jurisdiktioner håller EESK med om att avvikelserna avseende tidpunkt inte bör ge upphov till missmatchningar i fråga om skatteresultat. Den skattskyldige måste emellertid meddela betalningen i båda jurisdiktionerna inom rimlig tid.

| 1.7 | EESK ställer sig visserligen bakom det nuvarande tillvägagångssättet beträffande hybrida missmatchningar, men anser att medlemsstaterna också bör undersöka orsakerna till hybridarrangemang, täppa till de eventuella kryphålen och förhindra aggressiv skatteplanering, snarare än enbart sträva efter att erhålla skatteintäkter. |
| --- | --- |

1.7

EESK ställer sig visserligen bakom det nuvarande tillvägagångssättet beträffande hybrida missmatchningar, men anser att medlemsstaterna också bör undersöka orsakerna till hybridarrangemang, täppa till de eventuella kryphålen och förhindra aggressiv skatteplanering, snarare än enbart sträva efter att erhålla skatteintäkter.

| 1.8 | EESK rekommenderar alla medlemsstater att undersöka möjligheten att införa och tillämpa påföljder på skattskyldiga som utnyttjar hybridarrangemang, i syfte att förhindra och/eller motverka sådana metoder. |
| --- | --- |

1.8

EESK rekommenderar alla medlemsstater att undersöka möjligheten att införa och tillämpa påföljder på skattskyldiga som utnyttjar hybridarrangemang, i syfte att förhindra och/eller motverka sådana metoder.

| 1.9 | EESK föreslår att kommissionen åtar sig att utarbeta en omfattande rapport om läget i genomförandet av direktivet i alla medlemsstater samt det globala perspektivet när det gäller hybridarrangemang. |
| --- | --- |

1.9

EESK föreslår att kommissionen åtar sig att utarbeta en omfattande rapport om läget i genomförandet av direktivet i alla medlemsstater samt det globala perspektivet när det gäller hybridarrangemang.

| 1.10 | EESK anser att medlemsstaterna måste utbyta relevanta upplysningar och bästa praxis för att påskynda förfarandet och säkerställa ett enhetligt genomförande. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser att medlemsstaterna måste utbyta relevanta upplysningar och bästa praxis för att påskynda förfarandet och säkerställa ett enhetligt genomförande.

2.   Bakgrund till yttrandet, inklusive lagförslaget i fråga

| 2.1 | I januari 2016 lade kommissionen fram ett åtgärdspaket mot skatteflykt, som är en del av programmet för en rättvisare och effektivare företagsbeskattning (4). Paketet innehåller konkreta åtgärder för att förhindra aggressiv skatteplanering, öka skattetransparensen och skapa lika villkor för alla företag i EU. |
| --- | --- |

2.1

I januari 2016 lade kommissionen fram ett åtgärdspaket mot skatteflykt, som är en del av programmet för en rättvisare och effektivare företagsbeskattning (4). Paketet innehåller konkreta åtgärder för att förhindra aggressiv skatteplanering, öka skattetransparensen och skapa lika villkor för alla företag i EU.

| 2.2 | Åtgärdspaketet består av ett övergripande meddelande (5) där man redogör för den politiska, ekonomiska och internationella bakgrunden för kampen mot aggressiv skatteplanering samt följande viktiga instrument: ett direktiv om bekämpning av skatteflykt (6), ett direktiv om ändring av direktivet om administrativt samarbete (7), en kommissionsrekommendation om skatteavtal (8) och ett meddelande om en extern EU-strategi (9) för samarbetet med tredjeländer när det gäller förvaltning i skattefrågor. |
| --- | --- |

2.2

Åtgärdspaketet består av ett övergripande meddelande (5) där man redogör för den politiska, ekonomiska och internationella bakgrunden för kampen mot aggressiv skatteplanering samt följande viktiga instrument: ett direktiv om bekämpning av skatteflykt (6), ett direktiv om ändring av direktivet om administrativt samarbete (7), en kommissionsrekommendation om skatteavtal (8) och ett meddelande om en extern EU-strategi (9) för samarbetet med tredjeländer när det gäller förvaltning i skattefrågor.

| 2.3 | Den 12 juli 2016 avgav Ekofinrådet ett uttalande om hybrida missmatchningar där man uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till bestämmelser som är förenliga med och inte mindre effektiva än de som rekommenderas i OECD:s Beps-rapport om åtgärd 2, beträffande hybrida missmatchningar som berör tredjeländer. De flesta medlemsstater har åtagit sig att genomföra dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

2.3

Den 12 juli 2016 avgav Ekofinrådet ett uttalande om hybrida missmatchningar där man uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till bestämmelser som är förenliga med och inte mindre effektiva än de som rekommenderas i OECD:s Beps-rapport om åtgärd 2, beträffande hybrida missmatchningar som berör tredjeländer. De flesta medlemsstater har åtagit sig att genomföra dessa rekommendationer.

| 2.4 | Direktivet är en ändring av direktivet mot skatteflykt och ingår i ett paket som också omfattar förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (CCCTB) och förslaget om en gemensam bolagsskattebas (CCTB), och bestämmelserna om hybrida missmatchningar i de förslagen stämmer överens med bestämmelserna i detta direktiv. |
| --- | --- |

2.4

Direktivet är en ändring av direktivet mot skatteflykt och ingår i ett paket som också omfattar förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (CCCTB) och förslaget om en gemensam bolagsskattebas (CCTB), och bestämmelserna om hybrida missmatchningar i de förslagen stämmer överens med bestämmelserna i detta direktiv.

| 2.5 | Med tanke på stödet från medlemsstaterna och Ekofinrådets uttalanden i denna fråga har kommissionen utarbetat ett förslag till ändring av rådets direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer, t.ex. missmatchningar med avseende på hybrida fasta driftställen, hybridöverföringar, importerade missmatchningar och missmatchningar med avseende på dubbel hemvist. |
| --- | --- |

2.5

Med tanke på stödet från medlemsstaterna och Ekofinrådets uttalanden i denna fråga har kommissionen utarbetat ett förslag till ändring av rådets direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer, t.ex. missmatchningar med avseende på hybrida fasta driftställen, hybridöverföringar, importerade missmatchningar och missmatchningar med avseende på dubbel hemvist.

| 2.6 | Med tanke på att medlemsstaterna inte kan vara bundna av riktlinjer är det nödvändigt att anta bindande regler för att säkerställa att de hanterar dessa missmatchningar på ett effektivt sätt. Oberoende åtgärder från medlemsstaternas sida skulle bara öka fragmenteringen på den inre marknaden, tillåta missmatchningar att fortgå och förhindra betydande skatteuppbörd. |
| --- | --- |

2.6

Med tanke på att medlemsstaterna inte kan vara bundna av riktlinjer är det nödvändigt att anta bindande regler för att säkerställa att de hanterar dessa missmatchningar på ett effektivt sätt. Oberoende åtgärder från medlemsstaternas sida skulle bara öka fragmenteringen på den inre marknaden, tillåta missmatchningar att fortgå och förhindra betydande skatteuppbörd.

| 2.7 | Kommissionens förslag syftar till att ta itu med missmatchningssituationer som beror på skillnader i den rättsliga bestämningen av en enhet eller ett finansiellt instrument. Detta förslag tar också upp missmatchningssituationer som beror på olika regler om behandlingen av en kommersiell etablering som ett fast driftsställe. Enligt bestämmelserna i förslaget blir medlemsstaterna skyldiga att neka avdrag för en skattskyldigs betalning eller att kräva att den skattskyldige inkluderar en betalning eller vinst i sin beskattningsbara inkomst, beroende på situationen. |
| --- | --- |

2.7

Kommissionens förslag syftar till att ta itu med missmatchningssituationer som beror på skillnader i den rättsliga bestämningen av en enhet eller ett finansiellt instrument. Detta förslag tar också upp missmatchningssituationer som beror på olika regler om behandlingen av en kommersiell etablering som ett fast driftsställe. Enligt bestämmelserna i förslaget blir medlemsstaterna skyldiga att neka avdrag för en skattskyldigs betalning eller att kräva att den skattskyldige inkluderar en betalning eller vinst i sin beskattningsbara inkomst, beroende på situationen.

| 2.8 | Slutligen innebär detta direktiv inte en fullständig harmonisering, utan det begränsas till åtgärder mot aggressiv skatteplanering där man utnyttjar hybridarrangemang, genom att åtgärda situationer med avdrag i en stat utan att inkomsten inkluderas i skattebasen i den andra staten eller icke-beskattning av inkomst i en stat utan att inkomsten inkluderas i den andra staten samt genom att åtgärda fall med dubbelbeskattning. |
| --- | --- |

2.8

Slutligen innebär detta direktiv inte en fullständig harmonisering, utan det begränsas till åtgärder mot aggressiv skatteplanering där man utnyttjar hybridarrangemang, genom att åtgärda situationer med avdrag i en stat utan att inkomsten inkluderas i skattebasen i den andra staten eller icke-beskattning av inkomst i en stat utan att inkomsten inkluderas i den andra staten samt genom att åtgärda fall med dubbelbeskattning.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK inser att de nuvarande bolagsskattesystemen har utarbetats i enlighet med de ekonomiska förhållandena i en svunnen tid, när företag var fysiskt och rättsligt kopplade till lokala marknader. Eftersom detta i allmänhet inte längre är fallet måste skatteramen anpassas till den internationella miljön och de aktuella utmaningarna. |
| --- | --- |

3.1

EESK inser att de nuvarande bolagsskattesystemen har utarbetats i enlighet med de ekonomiska förhållandena i en svunnen tid, när företag var fysiskt och rättsligt kopplade till lokala marknader. Eftersom detta i allmänhet inte längre är fallet måste skatteramen anpassas till den internationella miljön och de aktuella utmaningarna.

| 3.2 | EESK uppskattar kommissionens pågående insatser på detta område i form av direktivet mot skatteflykt, som ligger väl i linje med OECD:s Beps-projekt och uppmaningarna från europeiska berörda parter, såsom det civila samhället, medlemsstaterna och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.2

EESK uppskattar kommissionens pågående insatser på detta område i form av direktivet mot skatteflykt, som ligger väl i linje med OECD:s Beps-projekt och uppmaningarna från europeiska berörda parter, såsom det civila samhället, medlemsstaterna och Europaparlamentet.

| 3.3 | EESK stöder OECD:s och G20:s Beps-slutsatser och de bestämmelser som införs genom detta direktiv. |
| --- | --- |

3.3

EESK stöder OECD:s och G20:s Beps-slutsatser och de bestämmelser som införs genom detta direktiv.

| 3.4 | EESK inser att förslaget avser sådana hybridarrangemang som anges i OECD:s Beps-rapport om åtgärd 2 (10) och inte åtgärdar situationer där liten eller ingen skatt betalas på grund av en låg skattesats eller på grund av jurisdiktionens särskilda skattesystem. |
| --- | --- |

3.4

EESK inser att förslaget avser sådana hybridarrangemang som anges i OECD:s Beps-rapport om åtgärd 2 (10) och inte åtgärdar situationer där liten eller ingen skatt betalas på grund av en låg skattesats eller på grund av jurisdiktionens särskilda skattesystem.

| 3.5 | Hybridarrangemang anses vara en vanligt förekommande metod för aggressiv skatteplanering som används av multinationella företag som inrättar rättsliga eller kommersiella kontor i flera länder, oavsett om det gäller medlemsstater eller tredjeländer. Eftersom direktiv (EU) 2016/1164 endast åtgärdar hybridarrangemang på medlemsstatsnivå håller EESK med om att det är nödvändigt att ändra det med specifika regler för fall där tredjeländer är inblandade, med det enda syftet att skydda den inre marknaden. EESK vill emellertid påpeka att de regler som gäller i EU är beroende av om tredjelandet tillämpar regler om hybrida missmatchningar på den specifika situationen eller inte. |
| --- | --- |

3.5

Hybridarrangemang anses vara en vanligt förekommande metod för aggressiv skatteplanering som används av multinationella företag som inrättar rättsliga eller kommersiella kontor i flera länder, oavsett om det gäller medlemsstater eller tredjeländer. Eftersom direktiv (EU) 2016/1164 endast åtgärdar hybridarrangemang på medlemsstatsnivå håller EESK med om att det är nödvändigt att ändra det med specifika regler för fall där tredjeländer är inblandade, med det enda syftet att skydda den inre marknaden. EESK vill emellertid påpeka att de regler som gäller i EU är beroende av om tredjelandet tillämpar regler om hybrida missmatchningar på den specifika situationen eller inte.

| 3.6 | EESK har redan påpekat att aggressiv skatteplanering urholkar skattebasen i medlemsstaterna med 50–70 miljarder euro per år (11). Hybrida missmatchningar står för en väsentlig andel av detta och har en betydande negativ inverkan på skatteintäkterna samt konkurrensen, rättvisan och transparensen. Även om det är svårt att göra en noggrann ekonomisk analys av inverkan av hybrida missmatchningar, vilket också OECD medger, anser EESK att antagandet av detta direktiv borde öka bolagsskatteintäkterna betydligt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.6

EESK har redan påpekat att aggressiv skatteplanering urholkar skattebasen i medlemsstaterna med 50–70 miljarder euro per år (11). Hybrida missmatchningar står för en väsentlig andel av detta och har en betydande negativ inverkan på skatteintäkterna samt konkurrensen, rättvisan och transparensen. Även om det är svårt att göra en noggrann ekonomisk analys av inverkan av hybrida missmatchningar, vilket också OECD medger, anser EESK att antagandet av detta direktiv borde öka bolagsskatteintäkterna betydligt i alla medlemsstater.

| 3.7 | Ingen konsekvensbedömning har gjorts för detta förslag beträffande det direktiv som det ändrar, på grund av den starka kopplingen till OECD:s omfattande Beps-rapport, arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (12), där det görs en betydande analys, de samråd som redan genomförts samt begäran i rådets uttalande om att detta direktiv borde läggas fram senast i oktober 2016. Medlemsstaterna måste anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv och översända dem till kommissionen senast den 31 december 2018. EESK håller med om att det inte behövs någon konsekvensbedömning i detta skede. |
| --- | --- |

3.7

Ingen konsekvensbedömning har gjorts för detta förslag beträffande det direktiv som det ändrar, på grund av den starka kopplingen till OECD:s omfattande Beps-rapport, arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (12), där det görs en betydande analys, de samråd som redan genomförts samt begäran i rådets uttalande om att detta direktiv borde läggas fram senast i oktober 2016. Medlemsstaterna måste anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv och översända dem till kommissionen senast den 31 december 2018. EESK håller med om att det inte behövs någon konsekvensbedömning i detta skede.

| 3.8 | Kommissionen uppmanas att utvärdera och rapportera till rådet om genomförandet av detta direktiv fyra år efter dess ikraftträdande. EESK föreslår dock att kommissionen ska utvärdera läget i genomförandet varje år och lägga fram en bedömning av genomförandet för rådet ett år efter den föreslagna tidsfristen. Denna bedömning av genomförandet bör omfatta en undersökning av läget i genomförandet av lagstiftningen i medlemsstaterna samt en omfattande studie av tredjeländer som har genomfört eller håller på att genomföra OECD:s Beps-bestämmelser och den inre marknadens ställning i ett globalt perspektiv. EESK rekommenderar också kommissionen att i rapporten ta med eventuella störningar i de nationella regelverken, dvs. andra skattemässiga, kommersiella eller regleringsmässiga följder, om sådana situationer skulle uppstå. |
| --- | --- |

3.8

Kommissionen uppmanas att utvärdera och rapportera till rådet om genomförandet av detta direktiv fyra år efter dess ikraftträdande. EESK föreslår dock att kommissionen ska utvärdera läget i genomförandet varje år och lägga fram en bedömning av genomförandet för rådet ett år efter den föreslagna tidsfristen. Denna bedömning av genomförandet bör omfatta en undersökning av läget i genomförandet av lagstiftningen i medlemsstaterna samt en omfattande studie av tredjeländer som har genomfört eller håller på att genomföra OECD:s Beps-bestämmelser och den inre marknadens ställning i ett globalt perspektiv. EESK rekommenderar också kommissionen att i rapporten ta med eventuella störningar i de nationella regelverken, dvs. andra skattemässiga, kommersiella eller regleringsmässiga följder, om sådana situationer skulle uppstå.

| 3.9 | Efter bedömningen av genomförandet rekommenderar EESK kommissionen att utarbeta en bred konsekvensbedömning av direktivets effekter på den inre marknaden. Denna undersökning bör utföras så snart de nödvändiga uppgifterna från medlemsstaterna finns tillgängliga. |
| --- | --- |

3.9

Efter bedömningen av genomförandet rekommenderar EESK kommissionen att utarbeta en bred konsekvensbedömning av direktivets effekter på den inre marknaden. Denna undersökning bör utföras så snart de nödvändiga uppgifterna från medlemsstaterna finns tillgängliga.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Genom detta direktiv införs en heltäckande definition av närstående företag som subjekt som för affärsredovisningsändamål ingår i samma konsoliderade grupp samt företag som har ett betydande inflytande på förvaltningen av den skattskyldige eller i vilka den skattskyldige har ett betydande inflytande. EESK instämmer i att missmatchningar måste åtgärdas endast om ett av de närstående företagen har faktisk kontroll över det andra närstående företaget. |
| --- | --- |

4.1

Genom detta direktiv införs en heltäckande definition av närstående företag som subjekt som för affärsredovisningsändamål ingår i samma konsoliderade grupp samt företag som har ett betydande inflytande på förvaltningen av den skattskyldige eller i vilka den skattskyldige har ett betydande inflytande. EESK instämmer i att missmatchningar måste åtgärdas endast om ett av de närstående företagen har faktisk kontroll över det andra närstående företaget.

| 4.2 | EESK stöder de ytterligare regler som införs genom direktivet. Det är dock av yttersta vikt för ett effektivt genomförande att det råder lika villkor och rättvisa i den globala skattepolitiken. Annars skulle den inre marknaden kunna förlora en del av sin attraktionskraft till förmån för mindre reglerade marknader. |
| --- | --- |

4.2

EESK stöder de ytterligare regler som införs genom direktivet. Det är dock av yttersta vikt för ett effektivt genomförande att det råder lika villkor och rättvisa i den globala skattepolitiken. Annars skulle den inre marknaden kunna förlora en del av sin attraktionskraft till förmån för mindre reglerade marknader.

| 4.3 | EESK anser att gränsöverskridande investeringar i en situation där hybrida missmatchningar är möjliga säkerligen gynnas i förhållande till inhemska investeringar, vilket leder till en uppenbar snedvridning på den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.3

EESK anser att gränsöverskridande investeringar i en situation där hybrida missmatchningar är möjliga säkerligen gynnas i förhållande till inhemska investeringar, vilket leder till en uppenbar snedvridning på den inre marknaden.

| 4.4 | Rådet har föreslagit den 31 december 2018 som tidsfrist för medlemsstaterna att införliva direktivet i sin lagstiftning. EESK anser att tidsfristen är rimlig, men rekommenderar att man noga ska övervaka läget i genomförandet, så att alla medlemsstater uppnår direktivets mål inom den föreslagna tidsfristen. Om åtgärderna inte tillämpas på ett konsekvent sätt kan företagens konkurrenskraft på EU-nivå skadas allvarligt. |
| --- | --- |

4.4

Rådet har föreslagit den 31 december 2018 som tidsfrist för medlemsstaterna att införliva direktivet i sin lagstiftning. EESK anser att tidsfristen är rimlig, men rekommenderar att man noga ska övervaka läget i genomförandet, så att alla medlemsstater uppnår direktivets mål inom den föreslagna tidsfristen. Om åtgärderna inte tillämpas på ett konsekvent sätt kan företagens konkurrenskraft på EU-nivå skadas allvarligt.

| 4.5 | Eftersom Beps-handlingsplanen är en överenskommelse som antagits i samförstånd utan några bindande bestämmelser och alla EU-medlemsstater inte är medlemmar i OECD, uppskattar EESK stödet från de medlemsstater som inte är OECD-medlemmar när det gäller att samordna och genomföra Beps-projektet. EESK rekommenderar dock att man ägnar särskild uppmärksamhet åt genomförandeprocessen i dessa länder, när det gäller både direktivet och själva direktivet mot skatteflykt. |
| --- | --- |

4.5

Eftersom Beps-handlingsplanen är en överenskommelse som antagits i samförstånd utan några bindande bestämmelser och alla EU-medlemsstater inte är medlemmar i OECD, uppskattar EESK stödet från de medlemsstater som inte är OECD-medlemmar när det gäller att samordna och genomföra Beps-projektet. EESK rekommenderar dock att man ägnar särskild uppmärksamhet åt genomförandeprocessen i dessa länder, när det gäller både direktivet och själva direktivet mot skatteflykt.

| 4.6 | Påföljder för skattskyldiga föreslås inte i direktivet, eftersom det ankommer på medlemsstaterna att tillämpa dem eller inte. EESK rekommenderar medlemsstaterna att undersöka denna fråga i detalj och vidta tvingande åtgärder om de anser att detta skulle bidra till att förhindra och/eller motverka hybrida missmatchningar. |
| --- | --- |

4.6

Påföljder för skattskyldiga föreslås inte i direktivet, eftersom det ankommer på medlemsstaterna att tillämpa dem eller inte. EESK rekommenderar medlemsstaterna att undersöka denna fråga i detalj och vidta tvingande åtgärder om de anser att detta skulle bidra till att förhindra och/eller motverka hybrida missmatchningar.

| 4.7 | Eftersom direktivet mot skatteflykt inte tar upp andra typer av missmatchningar, t.ex. missmatchningar med avseende på hybrida fasta driftställen, hybridöverföringar, importerade missmatchningar och missmatchningar med avseende på dubbel hemvist, anser EESK att utvidgningen av artikel 9 är tillräckligt detaljerad. |
| --- | --- |

4.7

Eftersom direktivet mot skatteflykt inte tar upp andra typer av missmatchningar, t.ex. missmatchningar med avseende på hybrida fasta driftställen, hybridöverföringar, importerade missmatchningar och missmatchningar med avseende på dubbel hemvist, anser EESK att utvidgningen av artikel 9 är tillräckligt detaljerad.

| 4.8 | När det gäller de olika skatteredovisningsperioder som förekommer i olika jurisdiktioner håller EESK med om att avvikelserna avseende tidpunkt inte bör ge upphov till missmatchningar i fråga om skatteresultat. För att undvika avdrag utan inkludering måste den skattskyldige emellertid meddela betalningen i båda jurisdiktionerna inom rimlig tid. |
| --- | --- |

4.8

När det gäller de olika skatteredovisningsperioder som förekommer i olika jurisdiktioner håller EESK med om att avvikelserna avseende tidpunkt inte bör ge upphov till missmatchningar i fråga om skatteresultat. För att undvika avdrag utan inkludering måste den skattskyldige emellertid meddela betalningen i båda jurisdiktionerna inom rimlig tid.

| 4.9 | EESK rekommenderar att alla medlemsstater närmare ska undersöka de bakomliggande orsakerna till hybrida missmatchningar, täppa till de eventuella kryphålen och förhindra aggressiv skatteplanering, snarare än enbart sträva efter att erhålla skatteintäkter. |
| --- | --- |

4.9

EESK rekommenderar att alla medlemsstater närmare ska undersöka de bakomliggande orsakerna till hybrida missmatchningar, täppa till de eventuella kryphålen och förhindra aggressiv skatteplanering, snarare än enbart sträva efter att erhålla skatteintäkter.

| 4.10 | Kommittén anser att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt importerade missmatchningar som undergräver verkan av bestämmelser som syftar till att undanröja hybrida missmatchningar. EESK stöder kommissionens insatser för att motverka dubbla avdrag eller avdrag utan inkludering till följd av importerade missmatchningar i enlighet med artikel 9.4 och 9.5, men anser att det behövs ytterligare förtydliganden. |
| --- | --- |

4.10

Kommittén anser att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt importerade missmatchningar som undergräver verkan av bestämmelser som syftar till att undanröja hybrida missmatchningar. EESK stöder kommissionens insatser för att motverka dubbla avdrag eller avdrag utan inkludering till följd av importerade missmatchningar i enlighet med artikel 9.4 och 9.5, men anser att det behövs ytterligare förtydliganden.

| 4.11 | Avslutningsvis rekommenderar EESK att alla medlemsstater ska utbyta relevanta upplysningar och bästa praxis under genomförandet för att påskynda processen och se till att den blir konsekvent. |
| --- | --- |

4.11

Avslutningsvis rekommenderar EESK att alla medlemsstater ska utbyta relevanta upplysningar och bästa praxis under genomförandet för att påskynda processen och se till att den blir konsekvent.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2016) 26 final.

1

(2)  Med urholkning av skattebasen och överföring av vinster (”base erosion and profit shifting” – Beps) avses strategier för skatteundandragande där man utnyttjar luckor och missmatchningar i skattereglerna för att artificiellt flytta vinsterna till låg- eller nollskatteområden (http://www.oecd.org/ctp/beps/).

2

(3)  COM(2016) 687 final.

3

(4)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/business/company-tax/anti-tax-avoidance-package_en

4

(5)  COM(2016) 23 final.

5

(6)  COM(2016) 26 final.

6

(7)  COM(2016) 25 final.

7

(8)  C(2016) 271 final.

8

(9)  COM(2016) 24 final.

9

(10)  http://www.oecd.org/ctp/neutralising-the-effects-of-hybrid-mismatch-arrangements-action-2-2015-final-report-9789264241138-en.htm

10

(11)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 93.

11

(12)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/swd_2016_345_en.pdf

12

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/75 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/75

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning

[COM(2016) 378 final – 2016/0176 (COD)]

(2017/C 075/14)

| Föredragande: | Peter CLEVER |
| --- | --- |

Föredragande:

Peter CLEVER

| Remiss | Europaparlamentet, 4.7.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Remiss | Europeiska unionens råd, 20.7.2016 |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Ansvarig facksektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 22.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 195/0/7 |

Remiss

Europaparlamentet, 4.7.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Remiss

Europeiska unionens råd, 20.7.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

22.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

195/0/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Mot bakgrund av de demografiska förändringarna är EU också beroende av invandring av högkvalificerade arbetstagare för att trygga tillväxten och välståndet. Att aktivera den nationella arbetsmarknadspotentialen – hur obestridligen viktigt detta än är i den nationella politiken – är inte tillräckligt för detta. I stället behövs en gemensam europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft, eftersom EU som helhet kan positionera sig bättre än de enskilda medlemsstaterna i den globala konkurrensen om kvalificerad arbetskraft. |
| --- | --- |

1.1

Mot bakgrund av de demografiska förändringarna är EU också beroende av invandring av högkvalificerade arbetstagare för att trygga tillväxten och välståndet. Att aktivera den nationella arbetsmarknadspotentialen – hur obestridligen viktigt detta än är i den nationella politiken – är inte tillräckligt för detta. I stället behövs en gemensam europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft, eftersom EU som helhet kan positionera sig bättre än de enskilda medlemsstaterna i den globala konkurrensen om kvalificerad arbetskraft.

| 1.2 | En gemensam strategi för att locka kvalificerad arbetskraft från tredjeländer bör ha ett helhetsperspektiv och omfatta alla relevanta områden, från de första kontakterna med invandringsintresserade kvalificerade arbetstagare till hanteringen av pensionsrättigheter. Den bör även inbegripa invandrare som först förlägger en del av sina universitetsstudier till landet. Man måste även beakta inverkan av invandringen av kvalificerad arbetskraft i ursprungsländerna och stödja dessa när det gäller att vidareutveckla sina utbildningssystem. |
| --- | --- |

1.2

En gemensam strategi för att locka kvalificerad arbetskraft från tredjeländer bör ha ett helhetsperspektiv och omfatta alla relevanta områden, från de första kontakterna med invandringsintresserade kvalificerade arbetstagare till hanteringen av pensionsrättigheter. Den bör även inbegripa invandrare som först förlägger en del av sina universitetsstudier till landet. Man måste även beakta inverkan av invandringen av kvalificerad arbetskraft i ursprungsländerna och stödja dessa när det gäller att vidareutveckla sina utbildningssystem.

| 1.3 | Det är också viktigt att uppnå bredast möjliga samsyn, så att medlemsstaterna ställer sig bakom denna strategi och konsekvent genomför de åtgärder som beslutats på EU-nivå. Man måste då sörja för ett aktivt deltagande av de nationella och europeiska arbetsmarknadsparterna. Vid anställning av tredjelandsmedborgare måste likabehandling och icke-diskriminering säkerställas. |
| --- | --- |

1.3

Det är också viktigt att uppnå bredast möjliga samsyn, så att medlemsstaterna ställer sig bakom denna strategi och konsekvent genomför de åtgärder som beslutats på EU-nivå. Man måste då sörja för ett aktivt deltagande av de nationella och europeiska arbetsmarknadsparterna. Vid anställning av tredjelandsmedborgare måste likabehandling och icke-diskriminering säkerställas.

| 1.4 | Ett centralt insatsområde för en samstämmig politik för arbetskraftsinvandring är inresepolitiken. Gemensamma bestämmelser kan underlätta tredjelandsmedborgares tillträde till de europeiska arbetsmarknaderna, men utgör samtidigt alltid en inskränkning av den nationella suveräniteten. Därför måste man principiellt väga för- och nackdelarna med ytterligare harmonisering mot varandra. En fullständig harmonisering av inresepolitiken förefaller för närvarande vara varken lämplig eller nödvändig. |
| --- | --- |

1.4

Ett centralt insatsområde för en samstämmig politik för arbetskraftsinvandring är inresepolitiken. Gemensamma bestämmelser kan underlätta tredjelandsmedborgares tillträde till de europeiska arbetsmarknaderna, men utgör samtidigt alltid en inskränkning av den nationella suveräniteten. Därför måste man principiellt väga för- och nackdelarna med ytterligare harmonisering mot varandra. En fullständig harmonisering av inresepolitiken förefaller för närvarande vara varken lämplig eller nödvändig.

| 1.5 | Kommissionens förslag till reform av blåkortet går i nuläget för långt på denna punkt, eftersom medlemsstaterna fråntas möjligheten att bibehålla egna tillträdesvägar för högkvalificerade personer som är anpassade till deras specifika behov. Det är emellertid lämpligt att verka för att blåkortet i framtiden ska användas i större utsträckning för att ge högkvalificerade arbetstagare från tredjeländer rätt att komma till EU-länderna. I likhet med Förenta staternas ”green card” skulle det sedan kunna utgöra ett varumärke som gör EU till en attraktiv målregion för högkvalificerade invandrare. |
| --- | --- |

1.5

Kommissionens förslag till reform av blåkortet går i nuläget för långt på denna punkt, eftersom medlemsstaterna fråntas möjligheten att bibehålla egna tillträdesvägar för högkvalificerade personer som är anpassade till deras specifika behov. Det är emellertid lämpligt att verka för att blåkortet i framtiden ska användas i större utsträckning för att ge högkvalificerade arbetstagare från tredjeländer rätt att komma till EU-länderna. I likhet med Förenta staternas ”green card” skulle det sedan kunna utgöra ett varumärke som gör EU till en attraktiv målregion för högkvalificerade invandrare.

| 1.6 | På det hela taget måste kommissionens förslag till reform av blåkortet välkomnas, eftersom det gör blåkortet mer attraktivt som tillträdesväg till EU och i synnerhet betydligt underlättar blåkortinnehavarnas rörlighet inom EU. I detta sammanhang måste man varmt välkomna att det skapas bättre möjligheter för affärsresor till andra medlemsstater. |
| --- | --- |

1.6

På det hela taget måste kommissionens förslag till reform av blåkortet välkomnas, eftersom det gör blåkortet mer attraktivt som tillträdesväg till EU och i synnerhet betydligt underlättar blåkortinnehavarnas rörlighet inom EU. I detta sammanhang måste man varmt välkomna att det skapas bättre möjligheter för affärsresor till andra medlemsstater.

| 1.7 | Även förenklingarna i fråga om beviljande är riktiga. Man måste dock kritiskt granska sänkningen av lönetrösklarna. Vi motsätter oss en nivå som understiger genomsnittsinkomsten för högkvalificerade arbetstagare. |
| --- | --- |

1.7

Även förenklingarna i fråga om beviljande är riktiga. Man måste dock kritiskt granska sänkningen av lönetrösklarna. Vi motsätter oss en nivå som understiger genomsnittsinkomsten för högkvalificerade arbetstagare.

| 1.8 | Detsamma gäller för den valfria möjligheten att ersätta en universitetsexamen med lämplig yrkeserfarenhet. Här bör man ompröva sänkningen av den nödvändiga jämförbara yrkeserfarenheten från fem till tre år, och det bör åtminstone anges enligt vilka kriterier som bedömningen ska göras. |
| --- | --- |

1.8

Detsamma gäller för den valfria möjligheten att ersätta en universitetsexamen med lämplig yrkeserfarenhet. Här bör man ompröva sänkningen av den nödvändiga jämförbara yrkeserfarenheten från fem till tre år, och det bör åtminstone anges enligt vilka kriterier som bedömningen ska göras.

2.   Bakgrund: betydelsen av högkvalificerade personers arbetskraftsmigration för EU och behovet av en europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft

| 2.1 | Migrationspolitiken har olika mål. Ett av dem är att stabilisera arbetskraftsbasen i länder som påverkas starkt av de demografiska förändringarna. Ett annat är att ta socialt ansvar i världen genom att t.ex. ta emot flyktingar. Med tanke på frågans mångfasetterade karaktär inriktas detta yttrande på invandring av högkvalificerad arbetskraft från tredjeländer. |
| --- | --- |

2.1

Migrationspolitiken har olika mål. Ett av dem är att stabilisera arbetskraftsbasen i länder som påverkas starkt av de demografiska förändringarna. Ett annat är att ta socialt ansvar i världen genom att t.ex. ta emot flyktingar. Med tanke på frågans mångfasetterade karaktär inriktas detta yttrande på invandring av högkvalificerad arbetskraft från tredjeländer.

| 2.2 | Utan invandring från tredjeländer kommer de demografiska förändringarna under de kommande två årtiondena att leda till en markant minskning av befolkningen i arbetsför ålder i EU. Samtidigt kommer antalet äldre att öka kraftigt. En sådan utveckling medför stora utmaningar för utformningen av de offentliga budgetarna, eftersom färre (netto)bidragsgivare åtföljs av fler (netto)mottagare av statliga förmåner. Dessutom hotar brister på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.2

Utan invandring från tredjeländer kommer de demografiska förändringarna under de kommande två årtiondena att leda till en markant minskning av befolkningen i arbetsför ålder i EU. Samtidigt kommer antalet äldre att öka kraftigt. En sådan utveckling medför stora utmaningar för utformningen av de offentliga budgetarna, eftersom färre (netto)bidragsgivare åtföljs av fler (netto)mottagare av statliga förmåner. Dessutom hotar brister på arbetsmarknaden.

| 2.3 | För att göra dessa negativa följder av de demografiska förändringarna hanterbara måste man först utnyttja den befintliga arbetskraftspotentialen i EU:s medlemsstater. Man måste göra stora ansträngningar i synnerhet bland socialt missgynnade målgrupper för att kvalificera dem för arbetsmarknaden. Dessutom kan rörlighet inom Europeiska unionen på medellång sikt bidra till att stabilisera arbetskraftsbasen i de länder som är särskilt påverkade av de demografiska förändringarna. Denna rörlighet inom Europa utnyttjas ännu inte i den utsträckning som vore rättsligt och praktiskt möjligt. Dessa båda åtgärder kommer dock inte att vara tillräckliga. De måste kompletteras med en särskild långsiktig strategi för att främja laglig invandring av kvalificerade arbetstagare från tredjeländer. |
| --- | --- |

2.3

För att göra dessa negativa följder av de demografiska förändringarna hanterbara måste man först utnyttja den befintliga arbetskraftspotentialen i EU:s medlemsstater. Man måste göra stora ansträngningar i synnerhet bland socialt missgynnade målgrupper för att kvalificera dem för arbetsmarknaden. Dessutom kan rörlighet inom Europeiska unionen på medellång sikt bidra till att stabilisera arbetskraftsbasen i de länder som är särskilt påverkade av de demografiska förändringarna. Denna rörlighet inom Europa utnyttjas ännu inte i den utsträckning som vore rättsligt och praktiskt möjligt. Dessa båda åtgärder kommer dock inte att vara tillräckliga. De måste kompletteras med en särskild långsiktig strategi för att främja laglig invandring av kvalificerade arbetstagare från tredjeländer.

| 2.4 | För närvarande är läget på arbetsmarknaden i EU:s medlemsstater mycket olika. Medan det råder brist på kvalificerad arbetskraft i vissa länder kännetecknas andra av hög arbetslöshet. Detta gör att även efterfrågan på invandrad arbetskraft och möjligheterna till integration för invandrare från tredjeländer skiljer sig åt i grunden. Därför måste också de enskilda medlemsstaternas invandringsstrategier utformas på olika sätt. |
| --- | --- |

2.4

För närvarande är läget på arbetsmarknaden i EU:s medlemsstater mycket olika. Medan det råder brist på kvalificerad arbetskraft i vissa länder kännetecknas andra av hög arbetslöshet. Detta gör att även efterfrågan på invandrad arbetskraft och möjligheterna till integration för invandrare från tredjeländer skiljer sig åt i grunden. Därför måste också de enskilda medlemsstaternas invandringsstrategier utformas på olika sätt.

| 2.5 | Samtidigt krävs ökat samarbete när det gäller att locka högkvalificerade arbetstagare till de europeiska arbetsmarknaderna. Till skillnad från lågkvalificerade har dessa personer nämligen också möjlighet att flytta till andra länder, särskilt i den engelskspråkiga världen, och uppvaktas av dessa, vilket innebär konkurrens för Europa. Således väljer endast 31 % av de högkvalificerade invandrarna från länder utanför EU i OECD att arbeta i en EU-medlemsstat. Ett betydande hinder för högkvalificerade arbetstagares invandring till EU är bristande kunskaper i respektive lands språk. Ett annat är att särskilt de mindre medlemsstaterna ofta knappt är kända utanför Europa och därför felaktigt betraktas som mindre attraktiva. |
| --- | --- |

2.5

Samtidigt krävs ökat samarbete när det gäller att locka högkvalificerade arbetstagare till de europeiska arbetsmarknaderna. Till skillnad från lågkvalificerade har dessa personer nämligen också möjlighet att flytta till andra länder, särskilt i den engelskspråkiga världen, och uppvaktas av dessa, vilket innebär konkurrens för Europa. Således väljer endast 31 % av de högkvalificerade invandrarna från länder utanför EU i OECD att arbeta i en EU-medlemsstat. Ett betydande hinder för högkvalificerade arbetstagares invandring till EU är bristande kunskaper i respektive lands språk. Ett annat är att särskilt de mindre medlemsstaterna ofta knappt är kända utanför Europa och därför felaktigt betraktas som mindre attraktiva.

| 2.6 | Mot denna bakgrund spelar EU en viktig roll för att samordna och därmed effektivisera medlemsstaternas åtgärder för att locka högkvalificerad arbetskraft från tredjeländer. Dessutom medför det stora fördelar i konkurrensen om internationellt rörliga kvalificerade arbetstagare om medlemsstaterna presenterar sig gemensamt som Europa. För att höja EU:s attraktivitet som målregion för högkvalificerade migranter från tredjeländer krävs en särskild europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft, eftersom det är det enda sättet för EU att bibehålla och förbättra sin ställning i den globala konkurrensen om högkvalificerad arbetskraft. |
| --- | --- |

2.6

Mot denna bakgrund spelar EU en viktig roll för att samordna och därmed effektivisera medlemsstaternas åtgärder för att locka högkvalificerad arbetskraft från tredjeländer. Dessutom medför det stora fördelar i konkurrensen om internationellt rörliga kvalificerade arbetstagare om medlemsstaterna presenterar sig gemensamt som Europa. För att höja EU:s attraktivitet som målregion för högkvalificerade migranter från tredjeländer krävs en särskild europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft, eftersom det är det enda sättet för EU att bibehålla och förbättra sin ställning i den globala konkurrensen om högkvalificerad arbetskraft.

| 2.7 | Hur framgångsrik en europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft blir beror emellertid till stor del på i vilken utsträckning den beaktar de nationella omständigheterna och på huruvida EU-medlemsstaterna stöder den. Därför måste man vid sådana åtgärder principiellt eftersträva bredast möjliga samsyn även när det gäller en för detta ändamål nödvändig rättslig ram för kvalificerade arbetstagares migration. |
| --- | --- |

2.7

Hur framgångsrik en europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft blir beror emellertid till stor del på i vilken utsträckning den beaktar de nationella omständigheterna och på huruvida EU-medlemsstaterna stöder den. Därför måste man vid sådana åtgärder principiellt eftersträva bredast möjliga samsyn även när det gäller en för detta ändamål nödvändig rättslig ram för kvalificerade arbetstagares migration.

3.   Delar i en europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft

| 3.1 | Inom ramen för en gemensam strategi för att främja laglig invandring av högkvalificerade personer bör man utforma åtgärder för att ta kontakt med och förmedla kvalificerade arbetstagare från tredjeländer på EU-nivå. En europeisk talangdatabas liknande Eures där invandringsintresserade kvalificerade arbetstagare från tredjeländer kan registrera sig med sina kvalifikationer och genom vilken de direkt kan kontakta arbetsgivare verkar vara mycket lovande i detta sammanhang. En annan del av en europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft bör vara att tillhandahålla information om EU, de respektive bestämmelserna om invandring och situationen på arbetsmarknaden i medlemsstaterna. Detta bör kompletteras med en lämplig ram för rörlighet för kvalificerade arbetstagare från tredjeländer inom EU, ett samordnat tillvägagångssätt när det gäller erkännande av kvalifikationer från tredjeländer samt skapande av en europeisk välkomnandekultur som motverkar invandrarfientlighet bland lokalbefolkningen. Denna ram bör utvecklas med deltagande av de nationella och europeiska arbetsmarknadsparterna. |
| --- | --- |

3.1

Inom ramen för en gemensam strategi för att främja laglig invandring av högkvalificerade personer bör man utforma åtgärder för att ta kontakt med och förmedla kvalificerade arbetstagare från tredjeländer på EU-nivå. En europeisk talangdatabas liknande Eures där invandringsintresserade kvalificerade arbetstagare från tredjeländer kan registrera sig med sina kvalifikationer och genom vilken de direkt kan kontakta arbetsgivare verkar vara mycket lovande i detta sammanhang. En annan del av en europeisk strategi för att locka kvalificerad arbetskraft bör vara att tillhandahålla information om EU, de respektive bestämmelserna om invandring och situationen på arbetsmarknaden i medlemsstaterna. Detta bör kompletteras med en lämplig ram för rörlighet för kvalificerade arbetstagare från tredjeländer inom EU, ett samordnat tillvägagångssätt när det gäller erkännande av kvalifikationer från tredjeländer samt skapande av en europeisk välkomnandekultur som motverkar invandrarfientlighet bland lokalbefolkningen. Denna ram bör utvecklas med deltagande av de nationella och europeiska arbetsmarknadsparterna.

| 3.2 | En strategi för att främja laglig invandring av högkvalificerade personer från tredjeländer bör inte inriktas enbart på personer som redan har en fullständig utbildning när de kommer till EU, utan även på personer som först förlägger hela eller en del av sin utbildning hit. I detta sammanhang välkomnas varmt förenklingarna genom det nya direktivet om vistelse för studier och forskning (direktiv (EU) 2016/801) när det gäller studerandes bisysslor samt möjligheten att stanna kvar i landet under minst nio månader efter studiernas slut för att söka arbete. Detta måste kompletteras med riktad information och rådgivning vid universiteten för att upplysa studerande från tredjeländer om deras utsikter på arbetsmarknaden i EU. |
| --- | --- |

3.2

En strategi för att främja laglig invandring av högkvalificerade personer från tredjeländer bör inte inriktas enbart på personer som redan har en fullständig utbildning när de kommer till EU, utan även på personer som först förlägger hela eller en del av sin utbildning hit. I detta sammanhang välkomnas varmt förenklingarna genom det nya direktivet om vistelse för studier och forskning (direktiv (EU) 2016/801) när det gäller studerandes bisysslor samt möjligheten att stanna kvar i landet under minst nio månader efter studiernas slut för att söka arbete. Detta måste kompletteras med riktad information och rådgivning vid universiteten för att upplysa studerande från tredjeländer om deras utsikter på arbetsmarknaden i EU.

| 3.3 | Tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i EU får inte diskrimineras. Framför allt måste de som lokalbefolkningen få lön enligt lokal praxis och behandlas lika i fråga om arbetsvillkor. |
| --- | --- |

3.3

Tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i EU får inte diskrimineras. Framför allt måste de som lokalbefolkningen få lön enligt lokal praxis och behandlas lika i fråga om arbetsvillkor.

| 3.4 | Man måste iaktta stor försiktighet när man tar kontakt med färdigutbildade kvalificerade arbetstagare, eftersom det även i många potentiella ursprungsländer råder brist på kvalificerad arbetskraft. Kompetensflykt från dessa länder måste undvikas. Däremot kan tillfällig invandring av kvalificerad arbetskraft inom ramen för kompetensrörlighet bidra till ekonomisk utveckling i dessa länder. I detta fall måste man se till att ett tillfälligt återvändande till hemlandet inte automatiskt leder till att arbetstillståndet i EU-medlemsstaten upphör att gälla. Under alla omständigheter bör en särskild strategi för att locka kvalificerad arbetskraft från mindre utvecklade länder åtföljas av utvecklingspolitiska åtgärder som bland annat stöder ursprungsländerna i arbetet med att vidareutveckla sina utbildningssystem. Denna utvecklingspolitik måste anpassas till ursprungsländernas intressen och får inte syfta till att öka möjligheterna för ytterligare rekrytering av kvalificerad arbetskraft från dessa länder. |
| --- | --- |

3.4

Man måste iaktta stor försiktighet när man tar kontakt med färdigutbildade kvalificerade arbetstagare, eftersom det även i många potentiella ursprungsländer råder brist på kvalificerad arbetskraft. Kompetensflykt från dessa länder måste undvikas. Däremot kan tillfällig invandring av kvalificerad arbetskraft inom ramen för kompetensrörlighet bidra till ekonomisk utveckling i dessa länder. I detta fall måste man se till att ett tillfälligt återvändande till hemlandet inte automatiskt leder till att arbetstillståndet i EU-medlemsstaten upphör att gälla. Under alla omständigheter bör en särskild strategi för att locka kvalificerad arbetskraft från mindre utvecklade länder åtföljas av utvecklingspolitiska åtgärder som bland annat stöder ursprungsländerna i arbetet med att vidareutveckla sina utbildningssystem. Denna utvecklingspolitik måste anpassas till ursprungsländernas intressen och får inte syfta till att öka möjligheterna för ytterligare rekrytering av kvalificerad arbetskraft från dessa länder.

| 3.5 | För att hejda den olagliga invandringen planerar EU att sluta ytterligare specifika migrationspartnerskap med viktiga ursprungs- och transitländer. Sådana partnerskap bör också användas för att främja laglig migration. Hittills har man knappt utnyttjat denna möjlighet inom ramen för migrationspartnerskapen. Man skulle kunna enas om riktade åtgärder för att utveckla den kvalificerade arbetskraften i partnerländerna och underlätta (eventuellt kvoterad) invandring till Europa. På detta sätt kan man också motverka olaglig migration, eftersom det för många migrationsintresserade skapas ett lagligt alternativ som i regel förutsätter ytterligare investeringar i utbildning, vilket även kan påverka utbildningsnivån i ursprungsländerna positivt. |
| --- | --- |

3.5

För att hejda den olagliga invandringen planerar EU att sluta ytterligare specifika migrationspartnerskap med viktiga ursprungs- och transitländer. Sådana partnerskap bör också användas för att främja laglig migration. Hittills har man knappt utnyttjat denna möjlighet inom ramen för migrationspartnerskapen. Man skulle kunna enas om riktade åtgärder för att utveckla den kvalificerade arbetskraften i partnerländerna och underlätta (eventuellt kvoterad) invandring till Europa. På detta sätt kan man också motverka olaglig migration, eftersom det för många migrationsintresserade skapas ett lagligt alternativ som i regel förutsätter ytterligare investeringar i utbildning, vilket även kan påverka utbildningsnivån i ursprungsländerna positivt.

4.   Behov av och gränser för en enhetlig inresepolitik

| 4.1 | Inresepolitiken är en viktig del av en strategi för att locka kvalificerad arbetskraft. Den reglerar inte enbart tredjelandsmedborgares tillträde till arbetsmarknaden i den berörda medlemsstaten, utan också i vilken utsträckning de kan röra sig inom EU och ta med sig familjemedlemmar eller låta dem komma efter senare. Även dessa frågor är av stor betydelse för hur attraktivt EU är för kvalificerade arbetstagare från tredjeländer. |
| --- | --- |

4.1

Inresepolitiken är en viktig del av en strategi för att locka kvalificerad arbetskraft. Den reglerar inte enbart tredjelandsmedborgares tillträde till arbetsmarknaden i den berörda medlemsstaten, utan också i vilken utsträckning de kan röra sig inom EU och ta med sig familjemedlemmar eller låta dem komma efter senare. Även dessa frågor är av stor betydelse för hur attraktivt EU är för kvalificerade arbetstagare från tredjeländer.

| 4.2 | Att fastställa EU-omfattande enhetliga bestämmelser för beviljande av uppehållstillstånd utgör alltid en betydande inskränkning av den nationella suveräniteten. Inskränkningen blir allvarligare ju starkare den nationella uppehållsrättsliga ramen harmoniseras och ju mindre manöverutrymme som därmed återstår för medlemsstaterna. Därför måste beslutet om enhetliga tillträdeskriterier principiellt föregås av en grundlig avvägning mellan fördelarna med EU-omfattande regler och ländernas olika behov och intressen. |
| --- | --- |

4.2

Att fastställa EU-omfattande enhetliga bestämmelser för beviljande av uppehållstillstånd utgör alltid en betydande inskränkning av den nationella suveräniteten. Inskränkningen blir allvarligare ju starkare den nationella uppehållsrättsliga ramen harmoniseras och ju mindre manöverutrymme som därmed återstår för medlemsstaterna. Därför måste beslutet om enhetliga tillträdeskriterier principiellt föregås av en grundlig avvägning mellan fördelarna med EU-omfattande regler och ländernas olika behov och intressen.

| 4.3 | Behovet av arbetskraft från tredjeländer skiljer sig avsevärt åt mellan de enskilda EU-medlemsstaterna. Artikel 79 i EUF-fördraget ger därför med rätta EU-nivån möjlighet att utforma en gemensam invandringspolitik, men upphäver inte medlemsstaternas rätt att fastställa en nationell inresepolitik. Nationella tillträdeskriterier för arbetskraftsmigration från tredjeländer innebär nämligen i regel att de nationella arbetsmarknadernas särdrag beaktas bättre. Även arbetsmarknadstester kan vara relevanta för att styra arbetskraftsinvandringen och bör även fortsättningsvis överlåtas åt medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.3

Behovet av arbetskraft från tredjeländer skiljer sig avsevärt åt mellan de enskilda EU-medlemsstaterna. Artikel 79 i EUF-fördraget ger därför med rätta EU-nivån möjlighet att utforma en gemensam invandringspolitik, men upphäver inte medlemsstaternas rätt att fastställa en nationell inresepolitik. Nationella tillträdeskriterier för arbetskraftsmigration från tredjeländer innebär nämligen i regel att de nationella arbetsmarknadernas särdrag beaktas bättre. Även arbetsmarknadstester kan vara relevanta för att styra arbetskraftsinvandringen och bör även fortsättningsvis överlåtas åt medlemsstaterna.

| 4.4 | En gemensam ram är dock absolut nödvändig eftersom ekonomierna i EU:s medlemsstater är mycket nära förbundna med varandra inom ramen för EU:s inre marknad. Till exempel har många företag produktionsanläggningar i flera EU-länder och säljer sina varor och tjänster i hela EU. Det gör att företagen ofta måste skicka även anställda från tredjeländer med särskilda kvalifikationer till olika EU-länder under kort tid. Om dessa inte omfattas av direktivet om företagsintern förflyttning av personal och det tillämpliga uppehållstillståndet inte ger rätt till sysselsättning i ett annat EU-land blir det svårt att använda sig av tredjelandsmedborgare. Liknande problem uppstår även för invandrare som blir egenföretagare i ett EU-land och som vill eller måste bedriva verksamhet med sitt företag i flera EU-länder. Detta behov av rörlighet för högkvalificerade tredjelandsmedborgare måste absolut beaktas. |
| --- | --- |

4.4

En gemensam ram är dock absolut nödvändig eftersom ekonomierna i EU:s medlemsstater är mycket nära förbundna med varandra inom ramen för EU:s inre marknad. Till exempel har många företag produktionsanläggningar i flera EU-länder och säljer sina varor och tjänster i hela EU. Det gör att företagen ofta måste skicka även anställda från tredjeländer med särskilda kvalifikationer till olika EU-länder under kort tid. Om dessa inte omfattas av direktivet om företagsintern förflyttning av personal och det tillämpliga uppehållstillståndet inte ger rätt till sysselsättning i ett annat EU-land blir det svårt att använda sig av tredjelandsmedborgare. Liknande problem uppstår även för invandrare som blir egenföretagare i ett EU-land och som vill eller måste bedriva verksamhet med sitt företag i flera EU-länder. Detta behov av rörlighet för högkvalificerade tredjelandsmedborgare måste absolut beaktas.

5.   Erfarenheterna av EU-blåkortet och behovet av reform

| 5.1 | Tillsammans med andra instrument är EU-blåkortet en viktig byggsten i en gemensam strategi för att locka högkvalificerad arbetskraft. Det erbjuder en mycket stor potential för att locka kvalificerad arbetskraft från tredjeländer, eftersom det i likhet med Förenta staternas ”green card” kan utgöra ett verktyg för att marknadsföra EU som invandringsregion. Det gör det också lättare för invandringsintresserade högkvalificerade personer att bedöma sina möjligheter att få tillträde till de europeiska arbetsmarknaderna, eftersom samma kriterier tillämpas i alla EU-medlemsstater, åtminstone strukturellt sett. Därigenom kan det också främja invandringen till EU. |
| --- | --- |

5.1

Tillsammans med andra instrument är EU-blåkortet en viktig byggsten i en gemensam strategi för att locka högkvalificerad arbetskraft. Det erbjuder en mycket stor potential för att locka kvalificerad arbetskraft från tredjeländer, eftersom det i likhet med Förenta staternas ”green card” kan utgöra ett verktyg för att marknadsföra EU som invandringsregion. Det gör det också lättare för invandringsintresserade högkvalificerade personer att bedöma sina möjligheter att få tillträde till de europeiska arbetsmarknaderna, eftersom samma kriterier tillämpas i alla EU-medlemsstater, åtminstone strukturellt sett. Därigenom kan det också främja invandringen till EU.

| 5.2 | Blåkortet har dock rönt varierande framgång i de olika EU-medlemsstaterna. I vissa länder, t.ex. Tyskland, är det en viktig byggsten i strategin för att locka kvalificerad arbetskraft, men i andra utnyttjas det knappt eller inte alls utan man använder sig fortfarande i huvudsak av nationella uppehållstillstånd. År 2015 utfärdades ca 14 600 av de 16 800 första blåkorten i Tyskland. Det motsvarar en andel på närmare 90 %. I ingen annan medlemsstat översteg antalet 1 000. I ett antal EU-länder utfärdades t.o.m. mindre än 20 blåkort. Detta inbegriper länder med ett relativt gott läge på arbetsmarknaden, t.ex. Nederländerna och Sverige. |
| --- | --- |

5.2

Blåkortet har dock rönt varierande framgång i de olika EU-medlemsstaterna. I vissa länder, t.ex. Tyskland, är det en viktig byggsten i strategin för att locka kvalificerad arbetskraft, men i andra utnyttjas det knappt eller inte alls utan man använder sig fortfarande i huvudsak av nationella uppehållstillstånd. År 2015 utfärdades ca 14 600 av de 16 800 första blåkorten i Tyskland. Det motsvarar en andel på närmare 90 %. I ingen annan medlemsstat översteg antalet 1 000. I ett antal EU-länder utfärdades t.o.m. mindre än 20 blåkort. Detta inbegriper länder med ett relativt gott läge på arbetsmarknaden, t.ex. Nederländerna och Sverige.

| 5.3 | Många EU-medlemsstater använder alltså inte EU-blåkortet som ett strategiskt instrument för att locka högkvalificerade arbetstagare från tredjeländer. Det gör att invandringsintresserade kvalificerade arbetstagare från tredjeländer inte betraktar EU-blåkortet som ett varumärke för den gemensamma invandringspolitiken för EU som helhet och att det inte kan utveckla sin potential. Mot denna bakgrund har kommissionen lagt fram ett förslag till reform av EU-blåkortet. |
| --- | --- |

5.3

Många EU-medlemsstater använder alltså inte EU-blåkortet som ett strategiskt instrument för att locka högkvalificerade arbetstagare från tredjeländer. Det gör att invandringsintresserade kvalificerade arbetstagare från tredjeländer inte betraktar EU-blåkortet som ett varumärke för den gemensamma invandringspolitiken för EU som helhet och att det inte kan utveckla sin potential. Mot denna bakgrund har kommissionen lagt fram ett förslag till reform av EU-blåkortet.

| 5.4 | På det hela taget bör kommissionens förslag till reform av blåkortet välkomnas, eftersom det har som mål att ta itu med de viktiga frågorna om samspel med andra nationella uppehållstillstånd, rörlighet för kvalificerade arbetstagare från tredjeländer inom EU och förenklade tilldelningskriterier samt föreslå lösningar. Betydande anpassningar måste dock göras. |
| --- | --- |

5.4

På det hela taget bör kommissionens förslag till reform av blåkortet välkomnas, eftersom det har som mål att ta itu med de viktiga frågorna om samspel med andra nationella uppehållstillstånd, rörlighet för kvalificerade arbetstagare från tredjeländer inom EU och förenklade tilldelningskriterier samt föreslå lösningar. Betydande anpassningar måste dock göras.

| 5.5 | Enligt kommissionens förslag ska högkvalificerade arbetskraftsmigranter från tredjeländer inte längre ges något annat uppehållstillstånd än EU-blåkortet. Undantag skulle bara göras för specifika yrkesgrupper såsom egenföretagare och forskare. Denna stelbenthet gör det svårt för medlemsstaterna att utforma sin invandringspolitik i enlighet med sitt behov av kvalificerad arbetskraft och att på ett målinriktat sätt reagera på särskilda bristsituationer. Ett strängt förbud mot andra tillträdesvägar för högkvalificerade anställda är därför inte ändamålsenligt. I stället måste medlemsstaterna ha möjlighet att även i fortsättningen behålla sina nationella system. |
| --- | --- |

5.5

Enligt kommissionens förslag ska högkvalificerade arbetskraftsmigranter från tredjeländer inte längre ges något annat uppehållstillstånd än EU-blåkortet. Undantag skulle bara göras för specifika yrkesgrupper såsom egenföretagare och forskare. Denna stelbenthet gör det svårt för medlemsstaterna att utforma sin invandringspolitik i enlighet med sitt behov av kvalificerad arbetskraft och att på ett målinriktat sätt reagera på särskilda bristsituationer. Ett strängt förbud mot andra tillträdesvägar för högkvalificerade anställda är därför inte ändamålsenligt. I stället måste medlemsstaterna ha möjlighet att även i fortsättningen behålla sina nationella system.

| 5.6 | EU-blåkortet måste emellertid förankras bättre i EU-medlemsstaternas inresepolitik. I detta syfte bör man i skälen till direktivet införa en uppmaning till medlemsstaterna att prioritera beviljande av ett EU-blåkort framför nationella uppehållstillstånd om sökanden uppfyller tilldelningskriterierna. Detta skulle inte begränsa medlemsstaternas handlingsutrymme lika mycket som ett förbud mot andra uppehållstillstånd. Dessutom bör det noteras att EU-blåkortet inte kan bli en framgång enbart genom lämpliga bestämmelser i EU-direktivet, utan att det krävs att EU-medlemsstaterna tydligt ställer sig bakom EU-blåkortet. EU-blåkortet kan bara bli framgångsrikt om EU-medlemsstaterna inser dess mervärde. |
| --- | --- |

5.6

EU-blåkortet måste emellertid förankras bättre i EU-medlemsstaternas inresepolitik. I detta syfte bör man i skälen till direktivet införa en uppmaning till medlemsstaterna att prioritera beviljande av ett EU-blåkort framför nationella uppehållstillstånd om sökanden uppfyller tilldelningskriterierna. Detta skulle inte begränsa medlemsstaternas handlingsutrymme lika mycket som ett förbud mot andra uppehållstillstånd. Dessutom bör det noteras att EU-blåkortet inte kan bli en framgång enbart genom lämpliga bestämmelser i EU-direktivet, utan att det krävs att EU-medlemsstaterna tydligt ställer sig bakom EU-blåkortet. EU-blåkortet kan bara bli framgångsrikt om EU-medlemsstaterna inser dess mervärde.

| 5.7 | Det är ändamålsenligt att sänka lönetrösklarna, men kommissionens förslag går för långt |
| --- | --- |

5.7

Det är ändamålsenligt att sänka lönetrösklarna, men kommissionens förslag går för långt

| 5.7.1 | De hittillsvarande lönetrösklarna på minst 1,5 gånger den genomsnittliga bruttoårslönen eller 1,2 gånger lönen i bristyrken kan i enskilda EU-länder utgöra ett hinder särskilt för personer som är nya på arbetsmarknaden. Därför kan en sänkning av dessa trösklar vara ett steg i rätt riktning, som dock fackföreningarna ställer sig kritiska till. EESK anser att man måste sörja för att högkvalificerade arbetstagare som är nya på arbetsmarknaden inte får en lön som är lägre än den nationella genomsnittslönen. Gränsen på 0,8 i kommissionens förslag är för låg. |
| --- | --- |

5.7.1

De hittillsvarande lönetrösklarna på minst 1,5 gånger den genomsnittliga bruttoårslönen eller 1,2 gånger lönen i bristyrken kan i enskilda EU-länder utgöra ett hinder särskilt för personer som är nya på arbetsmarknaden. Därför kan en sänkning av dessa trösklar vara ett steg i rätt riktning, som dock fackföreningarna ställer sig kritiska till. EESK anser att man måste sörja för att högkvalificerade arbetstagare som är nya på arbetsmarknaden inte får en lön som är lägre än den nationella genomsnittslönen. Gränsen på 0,8 i kommissionens förslag är för låg.

| 5.7.2 | Denna bedömning bygger på det faktum att alla anställda beaktas vid beräkningen av den genomsnittliga bruttolönen och att högkvalificerade arbetstagare, även om de är nya i yrket, i regel bör kunna uppnå löner som överstiger genomsnittet om de har en anställning som motsvarar deras kvalifikationer. Om det i en medlemsstat råder brist på kvalificerad arbetskraft är det ändamålsenligt att fastställa jämförelsevis låga lönetrösklar för beviljande av EU-blåkort, men om arbetslösheten är hög även bland kvalificerade arbetstagare är det i allmänhet lämpligt med högre trösklar. Dessutom får man inte ge intryck av att EU-blåkortet tjänar till att hämta ”billig” arbetskraft till EU. Detta skulle också kunna skada den nödvändiga acceptansen för regelverket. |
| --- | --- |

5.7.2

Denna bedömning bygger på det faktum att alla anställda beaktas vid beräkningen av den genomsnittliga bruttolönen och att högkvalificerade arbetstagare, även om de är nya i yrket, i regel bör kunna uppnå löner som överstiger genomsnittet om de har en anställning som motsvarar deras kvalifikationer. Om det i en medlemsstat råder brist på kvalificerad arbetskraft är det ändamålsenligt att fastställa jämförelsevis låga lönetrösklar för beviljande av EU-blåkort, men om arbetslösheten är hög även bland kvalificerade arbetstagare är det i allmänhet lämpligt med högre trösklar. Dessutom får man inte ge intryck av att EU-blåkortet tjänar till att hämta ”billig” arbetskraft till EU. Detta skulle också kunna skada den nödvändiga acceptansen för regelverket.

| 5.7.3 | Dessutom bör det noteras att direktivet fortfarande inte klart reglerar hur den underliggande genomsnittsinkomsten ska beräknas, vilket starkt kan påverka de lönetrösklar som i slutändan ska gälla. |
| --- | --- |

5.7.3

Dessutom bör det noteras att direktivet fortfarande inte klart reglerar hur den underliggande genomsnittsinkomsten ska beräknas, vilket starkt kan påverka de lönetrösklar som i slutändan ska gälla.

| 5.8 | De planerade ytterligare förenklingarna beträffande beviljandet av EU-blåkort bör välkomnas |
| --- | --- |

5.8

De planerade ytterligare förenklingarna beträffande beviljandet av EU-blåkort bör välkomnas

| 5.8.1 | Kommissionens föreslagna sänkning av den minsta löptiden från tolv till sex månader för det anställningsavtal som måste läggas fram för att få ett EU-blåkort är ett steg i rätt riktning, eftersom det gör det lättare för arbetsgivare som är osäkra på en högkvalificerad tredjelandsmedborgares faktiska färdigheter att sluta anställningsavtal och därmed främjar invandringen. |
| --- | --- |

5.8.1

Kommissionens föreslagna sänkning av den minsta löptiden från tolv till sex månader för det anställningsavtal som måste läggas fram för att få ett EU-blåkort är ett steg i rätt riktning, eftersom det gör det lättare för arbetsgivare som är osäkra på en högkvalificerad tredjelandsmedborgares faktiska färdigheter att sluta anställningsavtal och därmed främjar invandringen.

| 5.8.2 | Även den fortsatta möjligheten att ersätta en universitetsexamen med lämplig yrkeserfarenhet bör välkomnas, men den bör förbli frivillig. Man bör också ompröva sänkningen av den nödvändiga jämförbara yrkeserfarenheten från fem till tre år. I detta sammanhang bör det åtminstone anges enligt vilka kriterier som bedömningen ska göras, så att medlemsstaternas tolkning inte skiljer sig för mycket åt. |
| --- | --- |

5.8.2

Även den fortsatta möjligheten att ersätta en universitetsexamen med lämplig yrkeserfarenhet bör välkomnas, men den bör förbli frivillig. Man bör också ompröva sänkningen av den nödvändiga jämförbara yrkeserfarenheten från fem till tre år. I detta sammanhang bör det åtminstone anges enligt vilka kriterier som bedömningen ska göras, så att medlemsstaternas tolkning inte skiljer sig för mycket åt.

| 5.8.3 | Det är lämpligt att öppna upp EU-blåkortet för personer från tredjeländer som beviljats internationellt skydd och som uppfyller kraven för kvalificerad invandring, eftersom kvalificerade flyktingars tillträde till arbetsmarknaden måste underlättas. |
| --- | --- |

5.8.3

Det är lämpligt att öppna upp EU-blåkortet för personer från tredjeländer som beviljats internationellt skydd och som uppfyller kraven för kvalificerad invandring, eftersom kvalificerade flyktingars tillträde till arbetsmarknaden måste underlättas.

| 5.9 | De nya bestämmelserna om blåkortsinnehavares rörlighet inom EU är ett viktigt steg framåt. |
| --- | --- |

5.9

De nya bestämmelserna om blåkortsinnehavares rörlighet inom EU är ett viktigt steg framåt.

| 5.9.1 | Högkvalificerade anställda bör vid behov också kunna skickas till andra EU-medlemsstater under kort tid. Därför är den tydliga reglering av affärsresor till andra EU-medlemsstater som kommissionen förslår ett viktigt steg i rätt riktning. Den föreslagna maximala längden på 90 dagar under en 180-dagarsperiod bör diskuteras igen med aktörerna på fältet. |
| --- | --- |

5.9.1

Högkvalificerade anställda bör vid behov också kunna skickas till andra EU-medlemsstater under kort tid. Därför är den tydliga reglering av affärsresor till andra EU-medlemsstater som kommissionen förslår ett viktigt steg i rätt riktning. Den föreslagna maximala längden på 90 dagar under en 180-dagarsperiod bör diskuteras igen med aktörerna på fältet.

| 5.9.2 | Möjligheten att efter ett år ansöka om blåkort i en annan medlemsstat utan en ny omfattande prövning av kvalifikationerna är ett positivt steg för att främja rörligheten inom EU. |
| --- | --- |

5.9.2

Möjligheten att efter ett år ansöka om blåkort i en annan medlemsstat utan en ny omfattande prövning av kvalifikationerna är ett positivt steg för att främja rörligheten inom EU.

6.   Integrationspolitik som en viktig del av den europeiska strategin för att locka kvalificerad arbetskraft

| 6.1 | För att mot bakgrund av de demografiska förändringarna trygga basen av kvalificerad arbetskraft i Europa är det inte tillräckligt att övertyga ett tillräckligt antal kvalificerade arbetstagare från tredjeländer att invandra. De måste också ges goda utsikter till integration så att de till fullo kan utveckla sin potential på de europeiska arbetsmarknaderna och även beslutar sig för att stanna länge i Europa. Därför bör den handlingsplan för integration som kommissionen lagt fram välkomnas även med tanke på arbetskraftsmigration. |
| --- | --- |

6.1

För att mot bakgrund av de demografiska förändringarna trygga basen av kvalificerad arbetskraft i Europa är det inte tillräckligt att övertyga ett tillräckligt antal kvalificerade arbetstagare från tredjeländer att invandra. De måste också ges goda utsikter till integration så att de till fullo kan utveckla sin potential på de europeiska arbetsmarknaderna och även beslutar sig för att stanna länge i Europa. Därför bör den handlingsplan för integration som kommissionen lagt fram välkomnas även med tanke på arbetskraftsmigration.

| 6.2 | Varje form av önskad invandring är också uttryck för avståndstagande från rasism och främlingsfientlighet. Detta stämmer överens med EU:s värderingar och är en vägledande princip för politiken och samhället. |
| --- | --- |

6.2

Varje form av önskad invandring är också uttryck för avståndstagande från rasism och främlingsfientlighet. Detta stämmer överens med EU:s värderingar och är en vägledande princip för politiken och samhället.

| 6.3 | Att man i integrationsplanen även beaktar tiden före ankomsten till Europa är mycket positivt, eftersom viktiga delar av grunden för en lyckad integration läggs redan före ankomsten till destinationslandet. Detta gäller särskilt i fråga om språkinlärning. Genom att språkkurser och andra kurser med inriktning på en eventuell invandring till EU förbättrar karriärmöjligheterna i EU gör de EU till en attraktivare målregion för deltagarna från tredjeländer. På så sätt kan de också ge ett direkt bidrag till att främja rekryteringen av kvalificerad arbetskraft från tredjeländer. |
| --- | --- |

6.3

Att man i integrationsplanen även beaktar tiden före ankomsten till Europa är mycket positivt, eftersom viktiga delar av grunden för en lyckad integration läggs redan före ankomsten till destinationslandet. Detta gäller särskilt i fråga om språkinlärning. Genom att språkkurser och andra kurser med inriktning på en eventuell invandring till EU förbättrar karriärmöjligheterna i EU gör de EU till en attraktivare målregion för deltagarna från tredjeländer. På så sätt kan de också ge ett direkt bidrag till att främja rekryteringen av kvalificerad arbetskraft från tredjeländer.

| 6.4 | Integrationsplanen omfattar visserligen enstaka åtgärder för högkvalificerade personer, såsom närmare samarbete i fråga om erkännande av utländska utbildningskvalifikationer, men är huvudsakligen inriktad på andra invandrargrupper med större stödbehov, och det med rätta. En gemensam strategi för att locka kvalificerad arbetskraft från tredjeländer bör dock utöver den befintliga integrationsplanen samordna riktade integrationsinsatser för högkvalificerade personer. I detta sammanhang hänvisas det till det europeiska migrationsforumets rekommendationer från april 2016. |
| --- | --- |

6.4

Integrationsplanen omfattar visserligen enstaka åtgärder för högkvalificerade personer, såsom närmare samarbete i fråga om erkännande av utländska utbildningskvalifikationer, men är huvudsakligen inriktad på andra invandrargrupper med större stödbehov, och det med rätta. En gemensam strategi för att locka kvalificerad arbetskraft från tredjeländer bör dock utöver den befintliga integrationsplanen samordna riktade integrationsinsatser för högkvalificerade personer. I detta sammanhang hänvisas det till det europeiska migrationsforumets rekommendationer från april 2016.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/81 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/81

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster

[COM(2016) 128 final – 2016/0070 (COD)]

(2017/C 075/15)

| Föredragande: | Vladimíra DRBALOVÁ och Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Föredragande:

Vladimíra DRBALOVÁ och Ellen NYGREN

| Remiss | Europaparlamentet, 11.4.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 22.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 180/84/30 |

Remiss

Europaparlamentet, 11.4.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

22.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

180/84/30

1.   Slutsatser och förslag

| 1.1 | EESK välkomnar Europeiska kommissionens åtagande att arbeta för en fördjupad och mer rättvis inre marknad som en av de främsta prioriteringarna under sin mandatperiod samt dess ansträngningar att via investeringsplanen för Europa ge ytterligare skjuts åt det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar Europeiska kommissionens åtagande att arbeta för en fördjupad och mer rättvis inre marknad som en av de främsta prioriteringarna under sin mandatperiod samt dess ansträngningar att via investeringsplanen för Europa ge ytterligare skjuts åt det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster.

| 1.2 | EESK stöder kommissionens beslut att införa tillämpningsdirektivet 2014/67/EU (1) för att förbättra en enhetlig tolkning och ett enhetligt genomförande av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare (2). |
| --- | --- |

1.2

EESK stöder kommissionens beslut att införa tillämpningsdirektivet 2014/67/EU (1) för att förbättra en enhetlig tolkning och ett enhetligt genomförande av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare (2).

| 1.3 | Tillämpningsdirektivet och det nuvarande förslaget till riktad översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare behandlar olika aspekter av hur utstationeringen av arbetstagare används. De kompletterar därför varandra, och de resultat som genomförandet av direktivet väntas ge skulle också kunna ge en tydligare bild av den verkliga situationen. |
| --- | --- |

1.3

Tillämpningsdirektivet och det nuvarande förslaget till riktad översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare behandlar olika aspekter av hur utstationeringen av arbetstagare används. De kompletterar därför varandra, och de resultat som genomförandet av direktivet väntas ge skulle också kunna ge en tydligare bild av den verkliga situationen.

| 1.4 | EESK stöder i princip kommissionens förslag till omarbetning av direktivet om utstationering av arbetstagare. Principen om lika lön för lika arbete på samma plats är en hörnsten i pelaren för sociala rättigheter i Europa. |
| --- | --- |

1.4

EESK stöder i princip kommissionens förslag till omarbetning av direktivet om utstationering av arbetstagare. Principen om lika lön för lika arbete på samma plats är en hörnsten i pelaren för sociala rättigheter i Europa.

| 1.5 | EESK anser att kollektivavtal ska utgöra riktmärket för lönenivåerna. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att kollektivavtal ska utgöra riktmärket för lönenivåerna.

| 1.6 | EESK betonar att arbetsmarknadsparternas exklusiva roll inte respekterades och undrar varför ett ordentligt samråd med dem inte inleddes i enlighet med artikel 154.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

1.6

EESK betonar att arbetsmarknadsparternas exklusiva roll inte respekterades och undrar varför ett ordentligt samråd med dem inte inleddes i enlighet med artikel 154.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| 1.7 | Kommittén välkomnar i princip att kommissionen konkret fastställer en gräns för utstationeringens varaktighet. Gränsen på 24 månader är ett steg i rätt riktning, men en gräns på 6 månader skulle ligga närmare de verkliga ekonomiska förhållandena. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén välkomnar i princip att kommissionen konkret fastställer en gräns för utstationeringens varaktighet. Gränsen på 24 månader är ett steg i rätt riktning, men en gräns på 6 månader skulle ligga närmare de verkliga ekonomiska förhållandena.

| 1.8 | EESK vill se ett tydliggörande i direktivet om utstationering av arbetstagare om att direktivet anger en minimistandard och inte en övre gräns. Därför måste den rättsliga grunden utvidgas. |
| --- | --- |

1.8

EESK vill se ett tydliggörande i direktivet om utstationering av arbetstagare om att direktivet anger en minimistandard och inte en övre gräns. Därför måste den rättsliga grunden utvidgas.

2.   Den politiska ramen i EU

| 2.1 | Fri rörlighet för arbetstagare, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster hör till EU:s grundläggande principer. |
| --- | --- |

2.1

Fri rörlighet för arbetstagare, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster hör till EU:s grundläggande principer.

| 2.2 | Man bör skilja mellan den fria rörligheten för arbetstagare och friheten att tillhandahålla tjänster i enlighet med artikel 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Fri rörlighet för arbetstagare innebär att alla medborgare har rätt att fritt flytta till en annan medlemsstat för att arbeta och bo där, och att de inte får diskrimineras i fråga om sysselsättning, lön eller andra arbetsvillkor jämfört med medborgare i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

2.2

Man bör skilja mellan den fria rörligheten för arbetstagare och friheten att tillhandahålla tjänster i enlighet med artikel 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Fri rörlighet för arbetstagare innebär att alla medborgare har rätt att fritt flytta till en annan medlemsstat för att arbeta och bo där, och att de inte får diskrimineras i fråga om sysselsättning, lön eller andra arbetsvillkor jämfört med medborgare i den berörda medlemsstaten.

| 2.3 | Friheten att tillhandahålla tjänster betyder däremot att företag har rätt att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat. De får i detta syfte tillfälligt utstationera sina anställda till den andra medlemsstaten för att utföra de uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

2.3

Friheten att tillhandahålla tjänster betyder däremot att företag har rätt att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat. De får i detta syfte tillfälligt utstationera sina anställda till den andra medlemsstaten för att utföra de uppgifter som krävs.

| 2.4 | Den 16 december 1996 antog Europaparlamentet och Europeiska unionens råd direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (3). |
| --- | --- |

2.4

Den 16 december 1996 antog Europaparlamentet och Europeiska unionens råd direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (3).

| 2.5 | Detta direktiv ska göra det möjligt att förena friheten att tillhandahålla tjänster över gränserna enligt artikel 56 i EUF-fördraget med ett adekvat skydd av rättigheterna för de arbetstagare som tillfälligt utstationeras för att utföra dessa tjänster. |
| --- | --- |

2.5

Detta direktiv ska göra det möjligt att förena friheten att tillhandahålla tjänster över gränserna enligt artikel 56 i EUF-fördraget med ett adekvat skydd av rättigheterna för de arbetstagare som tillfälligt utstationeras för att utföra dessa tjänster.

| 2.6 | I oktober 2010 lade kommissionen i sitt meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (4) fram två förslag som syftade till att återupprätta allmänhetens förtroende och stöd: ett om avvägningen mellan grundläggande sociala rättigheter och ekonomiska friheter, och ett om utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

2.6

I oktober 2010 lade kommissionen i sitt meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans” (4) fram två förslag som syftade till att återupprätta allmänhetens förtroende och stöd: ett om avvägningen mellan grundläggande sociala rättigheter och ekonomiska friheter, och ett om utstationering av arbetstagare.

| 2.7 | I mars 2010 överlämnade de europeiska arbetsmarknadsparterna en rapport (5) om följderna av EU-domstolens avgöranden, som visade att deras åsikter går vitt isär. Businesseurope var emot en översyn av direktivet (men höll med om att efterlevnaden måste förtydligas på vissa punkter), medan EFS ville att direktivet ändras i grunden. |
| --- | --- |

2.7

I mars 2010 överlämnade de europeiska arbetsmarknadsparterna en rapport (5) om följderna av EU-domstolens avgöranden, som visade att deras åsikter går vitt isär. Businesseurope var emot en översyn av direktivet (men höll med om att efterlevnaden måste förtydligas på vissa punkter), medan EFS ville att direktivet ändras i grunden.

| 2.8 | I december 2012 offentliggjorde kommissionen ett förslag om genomförande av direktiv 96/71/EG. I detta tillämpningsdirektiv
   (6) fastställs en gemensam ram med lämpliga bestämmelser, åtgärder och kontrollmekanismer som syftar till att förbättra och öka enhetligheten i genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av direktiv 96/71/EG; bland annat åtgärder för att förhindra att de tillämpliga reglerna kringgås eller missbrukas samt påföljder när så sker. Förslaget ska både garantera att utstationerade arbetstagares rättigheter skyddas och undanröja omotiverade hinder för det fria tillhandahållandet av tjänster. |
| --- | --- |

2.8

I december 2012 offentliggjorde kommissionen ett förslag om genomförande av direktiv 96/71/EG. I detta tillämpningsdirektiv
   (6) fastställs en gemensam ram med lämpliga bestämmelser, åtgärder och kontrollmekanismer som syftar till att förbättra och öka enhetligheten i genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av direktiv 96/71/EG; bland annat åtgärder för att förhindra att de tillämpliga reglerna kringgås eller missbrukas samt påföljder när så sker. Förslaget ska både garantera att utstationerade arbetstagares rättigheter skyddas och undanröja omotiverade hinder för det fria tillhandahållandet av tjänster.

| 2.9 | Tidsfristen för införlivande av tillämpningsdirektivet var den 18 juni 2016 och senast den 18 juni 2019 ska kommissionen lägga fram en rapport om dess tillämpning och genomförande för Europaparlamentet, rådet och EESK och vid behov föreslå ändringar. I sin översyn ska kommissionen, efter samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå, granska lämpligheten och ändamålsenligheten i alla åtgärder som införts och tillämpas, bland annat huruvida de tillgängliga uppgifterna om utstationering är tillräckliga. |
| --- | --- |

2.9

Tidsfristen för införlivande av tillämpningsdirektivet var den 18 juni 2016 och senast den 18 juni 2019 ska kommissionen lägga fram en rapport om dess tillämpning och genomförande för Europaparlamentet, rådet och EESK och vid behov föreslå ändringar. I sin översyn ska kommissionen, efter samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå, granska lämpligheten och ändamålsenligheten i alla åtgärder som införts och tillämpas, bland annat huruvida de tillgängliga uppgifterna om utstationering är tillräckliga.

3.   Förslag till en riktad översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare

| 3.1 | Enligt de senaste uppgifter som finns var över 1,9 miljoner arbetstagare utstationerade i EU 2014, vilket motsvarar 0,7 % (7) av EU:s totala arbetskraft. Detta utgör en ökning med 10,3 % jämfört med 2013 och 44,4 % jämfört med 2010. Denna statistik baseras på antalet A1-blanketter som utfärdats av nationella socialförsäkringsmyndigheter, och man vet inte hur många oregistrerade utstationerade arbetstagare det faktiskt finns. |
| --- | --- |

3.1

Enligt de senaste uppgifter som finns var över 1,9 miljoner arbetstagare utstationerade i EU 2014, vilket motsvarar 0,7 % (7) av EU:s totala arbetskraft. Detta utgör en ökning med 10,3 % jämfört med 2013 och 44,4 % jämfört med 2010. Denna statistik baseras på antalet A1-blanketter som utfärdats av nationella socialförsäkringsmyndigheter, och man vet inte hur många oregistrerade utstationerade arbetstagare det faktiskt finns.

| 3.2 | I utstationeringsdirektivet från 1996 upprättas ett EU-regelverk för att skapa en korrekt och rättvis jämvikt mellan målen att främja och underlätta det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster, skydda utstationerade arbetstagare och garantera lika villkor mellan inhemska och utländska konkurrenter. |
| --- | --- |

3.2

I utstationeringsdirektivet från 1996 upprättas ett EU-regelverk för att skapa en korrekt och rättvis jämvikt mellan målen att främja och underlätta det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster, skydda utstationerade arbetstagare och garantera lika villkor mellan inhemska och utländska konkurrenter.

| 3.3 | Nu har kommissionen lagt fram ett förslag till en riktad översyn av detta direktiv för att ta itu med otillbörliga metoder (8) och främja principen att samma arbete på samma plats bör omfattas av samma lön. |
| --- | --- |

3.3

Nu har kommissionen lagt fram ett förslag till en riktad översyn av detta direktiv för att ta itu med otillbörliga metoder (8) och främja principen att samma arbete på samma plats bör omfattas av samma lön.

| 3.4 | Förslaget offentliggjordes innan tidsfristen för införlivande av tillämpningsdirektivet från 2014 hade löpt ut och innan en bedömning av dess genomförande kunde göras. Många av utmaningarna i samband med utstationeringen av arbetstagare hänger alltjämt samman med den bristande efterlevnaden och de bristande kontrollerna i medlemsstaterna. Samtidigt är det främsta syftet med den föreslagna översynen att klargöra principen om lika lön. Detta syfte kan endast uppnås genom en översyn av direktiv 96/71/EG i sig. |
| --- | --- |

3.4

Förslaget offentliggjordes innan tidsfristen för införlivande av tillämpningsdirektivet från 2014 hade löpt ut och innan en bedömning av dess genomförande kunde göras. Många av utmaningarna i samband med utstationeringen av arbetstagare hänger alltjämt samman med den bristande efterlevnaden och de bristande kontrollerna i medlemsstaterna. Samtidigt är det främsta syftet med den föreslagna översynen att klargöra principen om lika lön. Detta syfte kan endast uppnås genom en översyn av direktiv 96/71/EG i sig.

| 3.5 | I detta sammanhang har EESK redan framhållit att en effektiv tillämpning av direktivet om utstationering av arbetstagare ”inte utesluter en översyn av delar av direktivet om utstationering av arbetstagare i syfte att på ett konsekvent sätt tillämpa arbetsplatsprincipen och därmed göra det möjligt att genom lagstiftning fastslå att samma arbets- och ersättningsvillkor alltid ska gälla för samma arbete på samma arbetsplats” (9). |
| --- | --- |

3.5

I detta sammanhang har EESK redan framhållit att en effektiv tillämpning av direktivet om utstationering av arbetstagare ”inte utesluter en översyn av delar av direktivet om utstationering av arbetstagare i syfte att på ett konsekvent sätt tillämpa arbetsplatsprincipen och därmed göra det möjligt att genom lagstiftning fastslå att samma arbets- och ersättningsvillkor alltid ska gälla för samma arbete på samma arbetsplats” (9).

| 3.6 | Förslaget offentliggjordes utan att samråd först hållits med de europeiska arbetsmarknadsparterna, som sände en gemensam skrivelse till kommissionen där de begärde att få höras i enlighet med artikel 154.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

3.6

Förslaget offentliggjordes utan att samråd först hållits med de europeiska arbetsmarknadsparterna, som sände en gemensam skrivelse till kommissionen där de begärde att få höras i enlighet med artikel 154.2 i EUF-fördraget.

| 3.7 | Offentliggörandet av kommissionens förslag har frambringat olika åsikter som splittrar medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företagen själva. Det föreslagna direktivet får inte undergräva konkurrenskraften eller skapa nya hinder för gränsöverskridande tjänsteleverantörer. Översynen bör samtidigt garantera rättvis konkurrens på den inre marknaden och förhindra att arbetstagare diskrimineras på grund av sin nationalitet. |
| --- | --- |

3.7

Offentliggörandet av kommissionens förslag har frambringat olika åsikter som splittrar medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företagen själva. Det föreslagna direktivet får inte undergräva konkurrenskraften eller skapa nya hinder för gränsöverskridande tjänsteleverantörer. Översynen bör samtidigt garantera rättvis konkurrens på den inre marknaden och förhindra att arbetstagare diskrimineras på grund av sin nationalitet.

| 3.8 | I enlighet med protokoll nr 2 till fördragen (10) sände fjorton kammare i nationella parlament motiverade yttranden till kommissionen där de framhöll att kommissionens förslag till översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket utlöser förfarandet med gult kort. Efter sin prövning av subsidiariteten konstaterade kommissionen (11) den 20 juli 2016 att förslaget om en riktad översyn av direktiv 96/71/EG var förenligt med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5.3 i EU-fördraget och att ett tillbakadragande eller en ändring av förslaget inte krävdes. Kommissionen bibehöll därför förslaget. |
| --- | --- |

3.8

I enlighet med protokoll nr 2 till fördragen (10) sände fjorton kammare i nationella parlament motiverade yttranden till kommissionen där de framhöll att kommissionens förslag till översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket utlöser förfarandet med gult kort. Efter sin prövning av subsidiariteten konstaterade kommissionen (11) den 20 juli 2016 att förslaget om en riktad översyn av direktiv 96/71/EG var förenligt med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5.3 i EU-fördraget och att ett tillbakadragande eller en ändring av förslaget inte krävdes. Kommissionen bibehöll därför förslaget.

| 3.9 | Delar av näringslivet anser att förslaget strider mot proportionalitetsprincipen. Vissa företag anser att de föreslagna ändringarna kommer att leda till rättslig osäkerhet och ytterligare administrativa bördor. De menar att översynen särskilt kan komma att påverka företag från medlemsstater med lägre lönenivåer som vill tillhandahålla gränsöverskridande tjänster på den inre marknaden, och att detta strider mot intentionen och insatserna för att stärka konvergensprocessen inom EU. |
| --- | --- |

3.9

Delar av näringslivet anser att förslaget strider mot proportionalitetsprincipen. Vissa företag anser att de föreslagna ändringarna kommer att leda till rättslig osäkerhet och ytterligare administrativa bördor. De menar att översynen särskilt kan komma att påverka företag från medlemsstater med lägre lönenivåer som vill tillhandahålla gränsöverskridande tjänster på den inre marknaden, och att detta strider mot intentionen och insatserna för att stärka konvergensprocessen inom EU.

| 3.10 | Andra intressegrupper, bland annat fackföreningarna, anser att förslaget till översyn – särskilt idén om ”lika lön för lika arbete på samma plats” – skulle skapa lika villkor för företagen och lika rättigheter för arbetstagare i EU. Det kommer också att stärka den uppåtgående konvergensen inom EU genom att bland annat undanröja löneskillnaderna mellan arbetstagare från de gamla och nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.10

Andra intressegrupper, bland annat fackföreningarna, anser att förslaget till översyn – särskilt idén om ”lika lön för lika arbete på samma plats” – skulle skapa lika villkor för företagen och lika rättigheter för arbetstagare i EU. Det kommer också att stärka den uppåtgående konvergensen inom EU genom att bland annat undanröja löneskillnaderna mellan arbetstagare från de gamla och nya medlemsstaterna.

| 3.11 | Kommissionens förslag åtföljdes av en konsekvensbedömning (12) där det angavs att de föreslagna åtgärderna för tillämpning av det ändrade direktivet skulle få olika konsekvenser för olika medlemsstater, sektorer och företag. Man konstaterade också att de strikta begränsningarna för uppgifter om utstationering av arbetstagare alltjämt var ett ihållande problem. |
| --- | --- |

3.11

Kommissionens förslag åtföljdes av en konsekvensbedömning (12) där det angavs att de föreslagna åtgärderna för tillämpning av det ändrade direktivet skulle få olika konsekvenser för olika medlemsstater, sektorer och företag. Man konstaterade också att de strikta begränsningarna för uppgifter om utstationering av arbetstagare alltjämt var ett ihållande problem.

| 3.12 | År 2010 offentliggjorde Eurofound en rapport om utstationerade arbetstagare i Europeiska unionen (13), där man undersökte denna företeelse i EU:s medlemsstater och Norge. Denna rapport kartlägger de tillgängliga informationskällorna om antalet utstationeringar och visar siffror för de länder för vilka uppgifter finns tillgängliga. Eurofounds forskning visar att det saknas uppgifter om det totala antalet utstationerade arbetstagare i EU och om vad som är kännetecknande för dem. |
| --- | --- |

3.12

År 2010 offentliggjorde Eurofound en rapport om utstationerade arbetstagare i Europeiska unionen (13), där man undersökte denna företeelse i EU:s medlemsstater och Norge. Denna rapport kartlägger de tillgängliga informationskällorna om antalet utstationeringar och visar siffror för de länder för vilka uppgifter finns tillgängliga. Eurofounds forskning visar att det saknas uppgifter om det totala antalet utstationerade arbetstagare i EU och om vad som är kännetecknande för dem.

| 3.13 | Denna rapport från Eurofound följdes nyligen av två forskningsarbeten med koppling till rättvisare rörlighet på arbetsmarknaden: ”Topical update on Member States’ progress in transposing Enforcement Directive on posting of workers” och ”Exploring the fraudulent contracting of work in the European Union” (14). |
| --- | --- |

3.13

Denna rapport från Eurofound följdes nyligen av två forskningsarbeten med koppling till rättvisare rörlighet på arbetsmarknaden: ”Topical update on Member States’ progress in transposing Enforcement Directive on posting of workers” och ”Exploring the fraudulent contracting of work in the European Union” (14).

4.   Huvudsakliga ändringar i den föreslagna översynen av direktiv 96/71/EG

4.1   
  Lön

| 4.1.1 | Kommissionen föreslår att begreppet ”minimilön” ersätts med ”lön”. Enligt kommissionens förslag täcker lönen alla de lönekomponenter som är obligatoriska i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

4.1.1

Kommissionen föreslår att begreppet ”minimilön” ersätts med ”lön”. Enligt kommissionens förslag täcker lönen alla de lönekomponenter som är obligatoriska i värdmedlemsstaten.

| 4.1.2 | Kommissionen lade fram förslaget som svar på de många uppmaningarna om åtgärder för att ta itu med orsakerna till löneskillnader. Kommissionen menar att det finns ett glapp mellan de villkor som gäller för lokala arbetstagare och dem för utstationerade arbetstagare. Enligt den konsekvensbedömning som åtföljer förslaget uppskattas löneskillnaderna mellan utstationerade och lokala arbetstagare uppgå till mellan 10 och 50 % beroende på land och sektor. Differentierade lönebestämmelser snedvrider de lika villkoren för företagen. Begreppet ”minimilön” är inte detsamma som de tvingande regler som gäller för lokala arbetstagare. |
| --- | --- |

4.1.2

Kommissionen lade fram förslaget som svar på de många uppmaningarna om åtgärder för att ta itu med orsakerna till löneskillnader. Kommissionen menar att det finns ett glapp mellan de villkor som gäller för lokala arbetstagare och dem för utstationerade arbetstagare. Enligt den konsekvensbedömning som åtföljer förslaget uppskattas löneskillnaderna mellan utstationerade och lokala arbetstagare uppgå till mellan 10 och 50 % beroende på land och sektor. Differentierade lönebestämmelser snedvrider de lika villkoren för företagen. Begreppet ”minimilön” är inte detsamma som de tvingande regler som gäller för lokala arbetstagare.

| 4.1.3 | Enligt kommissionen kan begreppet ”lön” därför bättre bidra till att uppnå lika villkor på den inre marknaden för tjänster. Begreppet ”lön” omfattar alla de komponenter som betalas till lokala arbetstagare om dessa regleras genom lagstiftning eller kollektivavtal som gäller allmänt för alla likartade företag inom det berörda geografiska området och inom det aktuella yrket eller den aktuella sektorn, och/eller, om sådana system saknas, genom kollektivavtal som har ingåtts av de mest representativa arbetsmarknadsorganisationerna på nationell nivå och som gäller inom hela det nationella territoriet. ”Lön” skulle kunna omfatta vissa komponenter som inte ingår i begreppet ”minimilön”, såsom tjänstetidstillägg, ersättningar och tillägg för smutsigt, tungt eller farligt arbete, kvalitetsbonusar, en 13:e månadslön, resekostnader, matkuponger – även om de flesta värdmedlemsstater redan har tagit med flera av dessa komponenter i ”minimilönen”. |
| --- | --- |

4.1.3

Enligt kommissionen kan begreppet ”lön” därför bättre bidra till att uppnå lika villkor på den inre marknaden för tjänster. Begreppet ”lön” omfattar alla de komponenter som betalas till lokala arbetstagare om dessa regleras genom lagstiftning eller kollektivavtal som gäller allmänt för alla likartade företag inom det berörda geografiska området och inom det aktuella yrket eller den aktuella sektorn, och/eller, om sådana system saknas, genom kollektivavtal som har ingåtts av de mest representativa arbetsmarknadsorganisationerna på nationell nivå och som gäller inom hela det nationella territoriet. ”Lön” skulle kunna omfatta vissa komponenter som inte ingår i begreppet ”minimilön”, såsom tjänstetidstillägg, ersättningar och tillägg för smutsigt, tungt eller farligt arbete, kvalitetsbonusar, en 13:e månadslön, resekostnader, matkuponger – även om de flesta värdmedlemsstater redan har tagit med flera av dessa komponenter i ”minimilönen”.

| 4.1.4 | Enligt kommissionen skulle införandet av begreppet ”lön” bidra till ökad klarhet om vad som ingår i lönekomponenterna och minska dagens sektorsövergripande skillnader i den obligatoriska tillämpningen av kollektivavtal. Begreppet ”lön” bör också undanröja all osäkerhet beträffande vilken lönenivå som garanteras för utstationerade arbetstagare. Den föreslagna översynen syftar till att kodifiera EG-domstolens rättspraxis i mål C-396/13 Sähköalojen ammattiliitto, och därigenom avsevärt öka rättssäkerheten för arbetstagare och företag (15). |
| --- | --- |

4.1.4

Enligt kommissionen skulle införandet av begreppet ”lön” bidra till ökad klarhet om vad som ingår i lönekomponenterna och minska dagens sektorsövergripande skillnader i den obligatoriska tillämpningen av kollektivavtal. Begreppet ”lön” bör också undanröja all osäkerhet beträffande vilken lönenivå som garanteras för utstationerade arbetstagare. Den föreslagna översynen syftar till att kodifiera EG-domstolens rättspraxis i mål C-396/13 Sähköalojen ammattiliitto, och därigenom avsevärt öka rättssäkerheten för arbetstagare och företag (15).

| 4.1.5 | Kommissionen försäkrar att förslaget inte kommer att påverka medlemsstaternas befogenheter och traditioner när det gäller lönesättning och därmed respekterar en stark oberoende roll för arbetsmarknadens parter. I detta sammanhang är det bekymrande att kommissionen föreslår att hänvisningen i det nuvarande direktivet till att minimilön avser ”den minimilön som fastställs i nationell lagstiftning och/eller praxis i den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad” ska tas bort. Denna bestämmelse är viktig för att respektera olika nationella system för arbetsmarknadsrelationer. |
| --- | --- |

4.1.5

Kommissionen försäkrar att förslaget inte kommer att påverka medlemsstaternas befogenheter och traditioner när det gäller lönesättning och därmed respekterar en stark oberoende roll för arbetsmarknadens parter. I detta sammanhang är det bekymrande att kommissionen föreslår att hänvisningen i det nuvarande direktivet till att minimilön avser ”den minimilön som fastställs i nationell lagstiftning och/eller praxis i den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad” ska tas bort. Denna bestämmelse är viktig för att respektera olika nationella system för arbetsmarknadsrelationer.

| 4.1.6 | I detta direktiv ska begreppet ”lön” fastställas i nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis i den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad. |
| --- | --- |

4.1.6

I detta direktiv ska begreppet ”lön” fastställas i nationell lagstiftning, kollektivavtal och/eller praxis i den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad.

| 4.1.7 | Detta direktiv får inte hindra att arbets- och anställningsvillkor i värdlandet eller ursprungslandet som är förmånligare för arbetstagarna tillämpas på de utstationerade arbetstagarna, i synnerhet arbetstagarnas och arbetsgivarnas grundläggande rätt att förhandla om och sluta kollektivavtal på lämpliga nivåer och vidta kollektiva åtgärder för att försvara sina intressen, inbegripet strejk, för att skydda och förbättra levnads- och arbetsvillkoren för arbetstagare, inklusive rätten till likabehandling. |
| --- | --- |

4.1.7

Detta direktiv får inte hindra att arbets- och anställningsvillkor i värdlandet eller ursprungslandet som är förmånligare för arbetstagarna tillämpas på de utstationerade arbetstagarna, i synnerhet arbetstagarnas och arbetsgivarnas grundläggande rätt att förhandla om och sluta kollektivavtal på lämpliga nivåer och vidta kollektiva åtgärder för att försvara sina intressen, inbegripet strejk, för att skydda och förbättra levnads- och arbetsvillkoren för arbetstagare, inklusive rätten till likabehandling.

| 4.1.8 | För att säkerställa ett korrekt genomförande av tillämpningsdirektivet ska medlemsstaterna på en enda webbplats offentliggöra information om arbets- och anställningsvillkor för arbetstagare som är utstationerade på deras territorium. Denna process får inte påverkas negativt av eventuella nya förslag. |
| --- | --- |

4.1.8

För att säkerställa ett korrekt genomförande av tillämpningsdirektivet ska medlemsstaterna på en enda webbplats offentliggöra information om arbets- och anställningsvillkor för arbetstagare som är utstationerade på deras territorium. Denna process får inte påverkas negativt av eventuella nya förslag.

| 4.1.9 | EESK:s ledamöter har mycket ingående diskuterat frågan om ”lön” och beaktat alla följder som detta nya begrepp medför. |
| --- | --- |

4.1.9

EESK:s ledamöter har mycket ingående diskuterat frågan om ”lön” och beaktat alla följder som detta nya begrepp medför.

| 4.1.10 | Vissa ledamöter anser att det nyinförda begreppet är det enda sättet att garantera lika arbetsvillkor för såväl lokala som utstationerade arbetstagare, undanröja löneskillnader och garantera lika villkor för företagen. För att säkerställa att principen om lika lön verkligen gäller fullt ut måste de kollektivavtal som faktiskt tillämpas på arbetsplatsen respekteras – oberoende av huruvida de är allmängiltiga eller allmänt tillämpliga. |
| --- | --- |

4.1.10

Vissa ledamöter anser att det nyinförda begreppet är det enda sättet att garantera lika arbetsvillkor för såväl lokala som utstationerade arbetstagare, undanröja löneskillnader och garantera lika villkor för företagen. För att säkerställa att principen om lika lön verkligen gäller fullt ut måste de kollektivavtal som faktiskt tillämpas på arbetsplatsen respekteras – oberoende av huruvida de är allmängiltiga eller allmänt tillämpliga.

| 4.1.11 | Andra ledamöter menar att införandet av detta nya begrepp skulle kunna leda till minskad rättslig säkerhet och tydlighet och öka de administrativa och ekonomiska bördorna. I diskussionen om utstationering bör hänsyn alltid tas till det faktum att situationen för utländska och inhemska företag skiljer sig åt. En utländsk tjänsteleverantör som vill utstationera arbetstagare har merkostnader enbart till följd av tillhandahållandet av tjänster i en annan medlemsstat – ytterligare driftskostnader (16) och indirekta gränsöverskridande kostnader för arbetskraften (17). |
| --- | --- |

4.1.11

Andra ledamöter menar att införandet av detta nya begrepp skulle kunna leda till minskad rättslig säkerhet och tydlighet och öka de administrativa och ekonomiska bördorna. I diskussionen om utstationering bör hänsyn alltid tas till det faktum att situationen för utländska och inhemska företag skiljer sig åt. En utländsk tjänsteleverantör som vill utstationera arbetstagare har merkostnader enbart till följd av tillhandahållandet av tjänster i en annan medlemsstat – ytterligare driftskostnader (16) och indirekta gränsöverskridande kostnader för arbetskraften (17).

4.2   
  Utstationering som överstiger 24 månader

| 4.2.1 | Kommissionen tar upp frågan om utstationeringens varaktighet genom att införa ett förslag om att när utstationeringens förväntade eller faktiska varaktighet överstiger 24 månader ska den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad anses vara det land där arbetet vanligen utförs. Detta gäller från den första dagen som utstationeringens faktiska varaktighet överstiger 24 månader. Kommissionen inför också en sammanlagd varaktighet för utstationeringsperioder i fall där arbetstagaren byts ut. |
| --- | --- |

4.2.1

Kommissionen tar upp frågan om utstationeringens varaktighet genom att införa ett förslag om att när utstationeringens förväntade eller faktiska varaktighet överstiger 24 månader ska den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad anses vara det land där arbetet vanligen utförs. Detta gäller från den första dagen som utstationeringens faktiska varaktighet överstiger 24 månader. Kommissionen inför också en sammanlagd varaktighet för utstationeringsperioder i fall där arbetstagaren byts ut.

| 4.2.2 | I det ursprungliga direktivet fastställs ingen exakt gräns, utan det anges att ”utstationerad arbetstagare” avser varje arbetstagare som under en begränsad tid utför arbete inom en annan medlemsstats territorium än där han eller hon vanligtvis arbetar. |
| --- | --- |

4.2.2

I det ursprungliga direktivet fastställs ingen exakt gräns, utan det anges att ”utstationerad arbetstagare” avser varje arbetstagare som under en begränsad tid utför arbete inom en annan medlemsstats territorium än där han eller hon vanligtvis arbetar.

| 4.2.3 | EESK välkomnar i princip begränsningen av utstationeringsperiodernas längd enligt bestämmelserna i utstationeringsdirektivet. I praktiken är långvariga eller upprepade utstationeringar eller till och med kedjor av utstationeringar under flera år vanligt förekommande. EESK anser dock att begränsningen till 24 månader är oanvändbar i praktiken och bör förkortas avsevärt. Den genomsnittliga utstationeringsperioden var 2014 nämligen kortare än fyra månader (103 dagar). En bestämmelse om sammanräknad tid som inte börjar gälla förrän vid en utstationering på 6 månader skulle därför inte få någon verkan. Gränsen för utstationeringens sammanlagda varaktighet bör vara 6 månader. |
| --- | --- |

4.2.3

EESK välkomnar i princip begränsningen av utstationeringsperiodernas längd enligt bestämmelserna i utstationeringsdirektivet. I praktiken är långvariga eller upprepade utstationeringar eller till och med kedjor av utstationeringar under flera år vanligt förekommande. EESK anser dock att begränsningen till 24 månader är oanvändbar i praktiken och bör förkortas avsevärt. Den genomsnittliga utstationeringsperioden var 2014 nämligen kortare än fyra månader (103 dagar). En bestämmelse om sammanräknad tid som inte börjar gälla förrän vid en utstationering på 6 månader skulle därför inte få någon verkan. Gränsen för utstationeringens sammanlagda varaktighet bör vara 6 månader.

| 4.2.4 | EESK efterlyser därför en bestämmelse om att utstationeringsperioderna ska räknas samman från första dagen. För att säkerställa att bestämmelsen inte bara leder till ett utbyte av utstationerade arbetstagare är det viktigt att den specifika arbetsplatsen fortsätter att fungera som referenspunkt. Arbetsgivaren bör därför ha en skyldighet att tillhandahålla insyn vad gäller arbetsplatserna och t.ex. ge anställda och behöriga myndigheter information om hur många anställda det tidigare funnits på arbetsplatsen och hur länge de varit anställda. |
| --- | --- |

4.2.4

EESK efterlyser därför en bestämmelse om att utstationeringsperioderna ska räknas samman från första dagen. För att säkerställa att bestämmelsen inte bara leder till ett utbyte av utstationerade arbetstagare är det viktigt att den specifika arbetsplatsen fortsätter att fungera som referenspunkt. Arbetsgivaren bör därför ha en skyldighet att tillhandahålla insyn vad gäller arbetsplatserna och t.ex. ge anställda och behöriga myndigheter information om hur många anställda det tidigare funnits på arbetsplatsen och hur länge de varit anställda.

| 4.2.5 | EESK välkomnar bestämmelsen om att det i princip är värdmedlemsstatens lagstiftning som ska gälla om utstationeringens längd överstiger maxtiden. EESK anser dock att det är problematiskt att man i skäl 8 hänvisar till Rom I-förordningen (”Arbetstagaren kommer framför allt att åtnjuta skydd och förmåner i enlighet med Rom I-förordningen”). Enligt artikel 8 i Rom I-förordningen ska individuella arbetsavtal i princip underkastas parternas val av tillämplig lag. |
| --- | --- |

4.2.5

EESK välkomnar bestämmelsen om att det i princip är värdmedlemsstatens lagstiftning som ska gälla om utstationeringens längd överstiger maxtiden. EESK anser dock att det är problematiskt att man i skäl 8 hänvisar till Rom I-förordningen (”Arbetstagaren kommer framför allt att åtnjuta skydd och förmåner i enlighet med Rom I-förordningen”). Enligt artikel 8 i Rom I-förordningen ska individuella arbetsavtal i princip underkastas parternas val av tillämplig lag.

4.3   
  Utläggande på entreprenad

| 4.3.1 | Kommissionens förslag ger medlemsstaterna möjlighet att tillämpa samma villkor på arbetstagare i underleverantörskedjan som tillämpas av huvudentreprenören. Dessa villkor skulle behöva tillämpas på samma sätt på både nationella och gränsöverskridande underleverantörer, i enlighet med principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

4.3.1

Kommissionens förslag ger medlemsstaterna möjlighet att tillämpa samma villkor på arbetstagare i underleverantörskedjan som tillämpas av huvudentreprenören. Dessa villkor skulle behöva tillämpas på samma sätt på både nationella och gränsöverskridande underleverantörer, i enlighet med principen om icke-diskriminering.

| 4.3.2 | Det finns avsevärda skillnader mellan de lagar eller andra författningar och kollektivavtal som är tillämpliga i medlemsstaterna för att säkerställa att utläggandet på entreprenad inte ger företag möjlighet att undvika bestämmelser som garanterar vissa arbets- och anställningsvillkor som gäller lön. Det finns inga uppgifter om hur många medlemsstater som redan tillämpar ett sådant system och kommissionen lade inte fram någon ingående analys av de potentiella konsekvenserna av sådana regler i sin konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

4.3.2

Det finns avsevärda skillnader mellan de lagar eller andra författningar och kollektivavtal som är tillämpliga i medlemsstaterna för att säkerställa att utläggandet på entreprenad inte ger företag möjlighet att undvika bestämmelser som garanterar vissa arbets- och anställningsvillkor som gäller lön. Det finns inga uppgifter om hur många medlemsstater som redan tillämpar ett sådant system och kommissionen lade inte fram någon ingående analys av de potentiella konsekvenserna av sådana regler i sin konsekvensbedömning.

| 4.3.3 | För att denna del av förslaget ska bli effektivt i praktiken kunde det dock vara lämpligt att hänvisa till den bestämmelse om solidariskt ansvar i eventuella underleverantörskedjor som införs genom artikel 12 i tillämpningsdirektivet (18). |
| --- | --- |

4.3.3

För att denna del av förslaget ska bli effektivt i praktiken kunde det dock vara lämpligt att hänvisa till den bestämmelse om solidariskt ansvar i eventuella underleverantörskedjor som införs genom artikel 12 i tillämpningsdirektivet (18).

| 4.3.4 | Dessutom är formuleringen ”vissa arbets- och anställningsvillkor som gäller lön” vag och kommer att leda till rättslig osäkerhet, olika tolkningar och potentiella konflikter med andra delar av direktivet. Det skulle också vara svårt att göra jämförelser och många andra rent praktiska problem skulle uppstå, såsom tillgång till information (även i samband med regeringarnas skyldighet att offentliggöra sådan information enligt artikel 5 i direktiv 2014/67/EU) och tillgång till kollektivavtal. |
| --- | --- |

4.3.4

Dessutom är formuleringen ”vissa arbets- och anställningsvillkor som gäller lön” vag och kommer att leda till rättslig osäkerhet, olika tolkningar och potentiella konflikter med andra delar av direktivet. Det skulle också vara svårt att göra jämförelser och många andra rent praktiska problem skulle uppstå, såsom tillgång till information (även i samband med regeringarnas skyldighet att offentliggöra sådan information enligt artikel 5 i direktiv 2014/67/EU) och tillgång till kollektivavtal.

| 4.3.5 | Det är också oklart hur kommissionen skulle fastställa och tillämpa icke-diskriminerings- och proportionalitetskontroller för sådana bestämmelser. |
| --- | --- |

4.3.5

Det är också oklart hur kommissionen skulle fastställa och tillämpa icke-diskriminerings- och proportionalitetskontroller för sådana bestämmelser.

| 4.3.6 | Dessutom blir det nödvändigt att införa adekvata bestämmelser för att kontrollera om underleverantörerna är äkta egenföretagare, i enlighet med medlemsstaternas normer. |
| --- | --- |

4.3.6

Dessutom blir det nödvändigt att införa adekvata bestämmelser för att kontrollera om underleverantörerna är äkta egenföretagare, i enlighet med medlemsstaternas normer.

4.4   
  Arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag

| 4.4.1 | Kommissionen inför ett nytt krav på medlemsstaterna genom att lägga till en ny punkt som fastställer villkoren för de arbetstagare som avses i artikel 1.3 c i direktivet, dvs. arbetstagare som hyrs ut av ett bemanningsföretag som är etablerat i en annan medlemsstat än den där kundföretaget är etablerat. De företag som avses i artikel 1.3 c måste garantera utstationerade arbetstagare samma arbets- och anställningsvillkor som, enligt artikel 5 i direktiv 2008/104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (19), tillämpas på arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag i den medlemsstat där arbetet utförs. |
| --- | --- |

4.4.1

Kommissionen inför ett nytt krav på medlemsstaterna genom att lägga till en ny punkt som fastställer villkoren för de arbetstagare som avses i artikel 1.3 c i direktivet, dvs. arbetstagare som hyrs ut av ett bemanningsföretag som är etablerat i en annan medlemsstat än den där kundföretaget är etablerat. De företag som avses i artikel 1.3 c måste garantera utstationerade arbetstagare samma arbets- och anställningsvillkor som, enligt artikel 5 i direktiv 2008/104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (19), tillämpas på arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag i den medlemsstat där arbetet utförs.

| 4.4.2 | EESK anser att denna nya bestämmelse inte behövs eftersom det i det ursprungliga direktivet om utstationering av arbetstagare redan föreskrivs en sådan möjlighet i artikel 3.9. Medlemsstaterna får fastställa att de företag som anges i artikel 1.1 ska garantera arbetstagarna enligt artikel 1.3 c samma villkor som de som tillämpas på tillfälligt anställda arbetstagare i den medlemsstat inom vars territorium arbetet utförs. Möjligheten att tillämpa direktiv 2008/104/EG används redan av merparten av värdmedlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.4.2

EESK anser att denna nya bestämmelse inte behövs eftersom det i det ursprungliga direktivet om utstationering av arbetstagare redan föreskrivs en sådan möjlighet i artikel 3.9. Medlemsstaterna får fastställa att de företag som anges i artikel 1.1 ska garantera arbetstagarna enligt artikel 1.3 c samma villkor som de som tillämpas på tillfälligt anställda arbetstagare i den medlemsstat inom vars territorium arbetet utförs. Möjligheten att tillämpa direktiv 2008/104/EG används redan av merparten av värdmedlemsstaterna.

| 4.4.3 | EESK anser att kommissionen bör behålla det nuvarande arrangemanget. Hänsyn måste tas till att bestämmelserna i direktiv 2008/104/EG är tillämpliga på situationen i de olika medlemsstaterna, medan direktiv 96/71/EG är tillämpligt på gränsöverskridande verksamhet. Detta har kommissionen själv konstaterat i rapporten om tillämpningen av direktiv 2008/104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (20). |
| --- | --- |

4.4.3

EESK anser att kommissionen bör behålla det nuvarande arrangemanget. Hänsyn måste tas till att bestämmelserna i direktiv 2008/104/EG är tillämpliga på situationen i de olika medlemsstaterna, medan direktiv 96/71/EG är tillämpligt på gränsöverskridande verksamhet. Detta har kommissionen själv konstaterat i rapporten om tillämpningen av direktiv 2008/104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (20).

| 4.4.4 | EESK påpekar att artikel 5 i direktiv 2008/104/EG har en betydligt bredare räckvidd än artikel 3.9 i direktiv 96/71/EG och att detta paradoxalt nog skulle kunna leda till olika villkor för utstationeringen av arbetstagare enligt artikel 1.3 a och b och artikel 1.3 c i den nuvarande lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.4.4

EESK påpekar att artikel 5 i direktiv 2008/104/EG har en betydligt bredare räckvidd än artikel 3.9 i direktiv 96/71/EG och att detta paradoxalt nog skulle kunna leda till olika villkor för utstationeringen av arbetstagare enligt artikel 1.3 a och b och artikel 1.3 c i den nuvarande lagstiftningen.

5.   Ytterligare åtgärder

| 5.1 | Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att införliva direktiv 2014/67/EU (21) om de ännu inte har gjort detta samt se till att medlemsstaterna genomför det korrekt. Efter två år bör kommissionen bedöma direktivets verkan och avgöra huruvida de antagna åtgärderna har resulterat i ett tillräckligt och effektivt genomförande och verkställande, eftersom dessa åtgärder är grundläggande för skyddet av utstationerade arbetstagares rättigheter och för att säkerställa lika villkor för tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

5.1

Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att införliva direktiv 2014/67/EU (21) om de ännu inte har gjort detta samt se till att medlemsstaterna genomför det korrekt. Efter två år bör kommissionen bedöma direktivets verkan och avgöra huruvida de antagna åtgärderna har resulterat i ett tillräckligt och effektivt genomförande och verkställande, eftersom dessa åtgärder är grundläggande för skyddet av utstationerade arbetstagares rättigheter och för att säkerställa lika villkor för tjänsteleverantörer.

| 5.2 | Kommissionen bör tillhandahålla en ingående analys av situationen i de olika medlemsstaterna, samt faktisk kvantitativ information om utstationerade arbetstagare och metoder för att genomföra och säkerställa efterlevnaden av det befintliga direktivet. |
| --- | --- |

5.2

Kommissionen bör tillhandahålla en ingående analys av situationen i de olika medlemsstaterna, samt faktisk kvantitativ information om utstationerade arbetstagare och metoder för att genomföra och säkerställa efterlevnaden av det befintliga direktivet.

| 5.3 | Tillgången till tillförlitliga uppgifter om utstationerade arbetstagare är en förutsättning för att effektivt diskutera deras särdrag och behov av skydd. |
| --- | --- |

5.3

Tillgången till tillförlitliga uppgifter om utstationerade arbetstagare är en förutsättning för att effektivt diskutera deras särdrag och behov av skydd.

| 5.4 | Om kommissionen vill säkerställa rättvis konkurrens bör dess kommande åtgärder också inriktas på att bekämpa bedrägerier och utrota förekomsten av irreguljärt eller odeklarerat arbete, främst missbruket av brevlådeföretag. |
| --- | --- |

5.4

Om kommissionen vill säkerställa rättvis konkurrens bör dess kommande åtgärder också inriktas på att bekämpa bedrägerier och utrota förekomsten av irreguljärt eller odeklarerat arbete, främst missbruket av brevlådeföretag.

| 5.5 | Kommissionen bör påskynda den ekonomiska och sociala uppåtgående konvergensen inom EU samtidigt som man säkerställer rättvis rörlighet för arbetstagarna i samband med gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

5.5

Kommissionen bör påskynda den ekonomiska och sociala uppåtgående konvergensen inom EU samtidigt som man säkerställer rättvis rörlighet för arbetstagarna i samband med gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster.

| 5.6 | Kommissionen bör samråda med arbetsmarknadens parter, erkänna deras oberoende och respektera kollektivavtal som är relevanta på detta område. |
| --- | --- |

5.6

Kommissionen bör samråda med arbetsmarknadens parter, erkänna deras oberoende och respektera kollektivavtal som är relevanta på detta område.

| 5.7 | EESK rekommenderar att man inom ramen för översynen tydliggör att direktivet om utstationering av arbetstagare inte är ett rent inremarknadsinstrument, utan även ett instrument för att skydda arbetstagarna. Detta förutsätter att den rättsliga grunden utvidgas till att omfatta de rättsliga grunderna på det socialpolitiska området (artiklarna 153 och 155 i EUF-fördraget). I samband med översynen av direktivet bör man dessutom korrigera den felaktiga tolkningen av utstationeringsdirektivet som maximalstandard, som uppstått genom en serie beslut i domstolen (målen Laval, Rüffert, kommissionen mot Luxemburg), och återupprätta dess karaktär som minimistandard. |
| --- | --- |

5.7

EESK rekommenderar att man inom ramen för översynen tydliggör att direktivet om utstationering av arbetstagare inte är ett rent inremarknadsinstrument, utan även ett instrument för att skydda arbetstagarna. Detta förutsätter att den rättsliga grunden utvidgas till att omfatta de rättsliga grunderna på det socialpolitiska området (artiklarna 153 och 155 i EUF-fördraget). I samband med översynen av direktivet bör man dessutom korrigera den felaktiga tolkningen av utstationeringsdirektivet som maximalstandard, som uppstått genom en serie beslut i domstolen (målen Laval, Rüffert, kommissionen mot Luxemburg), och återupprätta dess karaktär som minimistandard.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU av den 15 maj 2014 om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (EUT L 159, 28.5.2014, s. 11).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  COM(2010) 608 final/2.

4

(5)  Rapporten presenterades vid en konferens om utstationering av arbetstagare och arbetstagares rättigheter som anordnades av det spanska rådsordförandeskapet i Oviedo den 23 mars 2010. De diskussioner som följde visade återigen att intressegruppernas åsikter gick isär.

5

(6)  Se fotnot 1.

6

(7)  Se Europeiska kommissionen, Posting of workers – Report on A1 portable documents issued in 2014, offentliggjord i december 2015. Det är viktigt att beakta att situationen skiljer sig från land till land och att 0,7 % endast är ett genomsnitt. I verkligheten är siffran någonstans mellan 0,5 och 3,6 %, och konsekvenserna för medlemsstaterna skiljer sig också åt.

7

(8)  Se även EESK:s yttrande om Rättvisare rörlighet för arbetstagarna inom EU, som antogs den 27 april 2016 (EUT C 264, 20.7.2016, s. 11).

8

(9)  Punkt 1.7 i EESK:s yttrande om Den inre marknadens sociala dimension, som antogs den 14 juli 2010 (EUT C 44, 11.2.2011, s. 90).

9

(10)  Protokoll nr 2 till fördraget om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

10

(11)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och de nationella parlamenten om Förslaget till direktiv om ändring av direktivet om utstationering av arbetstagare vad gäller subsidiaritetsprincipen, i enlighet med protokoll nr 2, COM(2016) 505 final av den 20 juli 2016.

11

(12)  Konsekvensbedömningen som åtföljer Europaparlamentets och rådets förslag till direktiv om genomförande av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster, SWD(2016) 52 final av den 8 mars 2016.

12

(13)  Eurofounds rapport Posted workers in the European Union, Robert Pedersini och Massimo Pallini, offentliggjord 2010.

13

(14)  Preliminära resultat från de båda forskningsprojekt som presenterades vid EESK:s konferens för observationsgruppen för arbetsmarknaden på temat ”Mot en mer rättvis rörlighet inom EU” som hölls den 28 september 2016. Se Eurofound (2016) EurWORK Topical update om Member States' progress in transposing Enforcement Directive on posting of workers och Eurofound (2016) Exploring the fraudulent contracting of work in the European Union.

14

(15)  I mål C-396/13 Sähköalojen ammattiliitto av den 12 februari 2015 slog EU-domstolen fast att ”minimilön” inte kan ”vara avhängig den utstationerande arbetsgivarens fria val som görs enbart för att erbjuda dessa anställdas arbete till ett lägre pris än priset för lokala arbetstagare”. Domstolen slog också fast att dagtraktamenten som utgör en ersättning för den som inte kan bo hemma också ska betalas till utstationerade arbetstagare till samma nivå som till lokala arbetstagare i en liknande situation. Domstolen avvisar därför påståendet att en arbetsgivare kan tillämpa den lägsta nivån i lönegruppsindelningen, oavsett vilka kvalifikationer och vilken tjänstgöringstid de berörda arbetstagarna har.

15

(16)  Indirekta kostnader: Kostnaden för att bekanta sig med administrativa krav och bestämmelser i andra medlemsstater, t.ex. anmälningsförfaranden, översättning av handlingar, samarbete med tillsynsmyndigheter.

16

(17)  Denna indirekta gränsöverskridande arbetskraftkostnad skulle kunna öka med upp till 32 %. Detta är några av de preliminära resultaten från en studie om arbetskostnader inom gränsöverskridande tjänster Labour cost in cross-border services), som genomfördes av Marek Benio på institutionen för offentlig ekonomi och förvaltning vid Krakóws handelshögskola. Resultaten presenterades vid EESK:s konferens för observationsgruppen för arbetsmarknaden på temat ”Mot en mer rättvis rörlighet inom EU”, som hölls den 28 september 2016.

17

(18)

18

Artikel 12 i direktiv 2014/67/EU, som tar upp underentreprenörer och ansvarsfrågor (se fotnot 1).

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/104/EG av den 19 november 2008 om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (EUT L 327, 5.12.2008, s. 9).

19

(20)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämpningen av direktiv 2008/104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag, COM(2014) 176 final.

20

(21)  Se fotnot 1.

21

---

BILAGA

Följande motyttrande avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna:

Motyttrande:

Ersätt hela yttrandet med följande text (motivering i slutet av dokumentet):

1.   

  Slutsatser och förslag

| 1.1 | EESK välkomnar Europeiska kommissionens åtagande att arbeta för en fördjupad och mer rättvis inre marknad som en av de främsta prioriteringarna under sin mandatperiod samt dess ansträngningar att via investeringsplanen för Europa ge ytterligare skjuts åt det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK stöder kommissionens beslut att införa tillämpningsdirektivet 2014/67/EU

   (1)

  för att förbättra en enhetlig tolkning och ett enhetligt genomförande av direktiv 96/71/EG

   (2)

  om utstationering av arbetstagare, som icke desto mindre utgör ett välbalanserat instrument som garanterar både rätten att tillhandahålla tjänster och utstationerade arbetstagares rättigheter. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tillämpningsdirektivet och det nuvarande förslaget till riktad översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare behandlar olika aspekter av hur utstationeringen av arbetstagare används, och kompletterar varandra. De resultat som väntas från tillämpningsdirektivets genomförande skulle dessutom kunna ge en tydligare bild av den verkliga situationen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Till dags dato har inte alla medlemsstater slutfört införlivandet. EESK förväntar sig att kommissionens rapport, som planeras vara klar senast den 18 juni 2019, ger en tillförlitlig översikt över tillämpningen och genomförandet av direktivet. Några EESK-ledamöter rekommenderar att vi inväntar denna rapport innan ytterligare ändringar föreslås. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vissa EESK-ledamöter anser att det är förhastat att införa en riktad översyn och att det inte respekterar principen om bättre lagstiftning. Ett sådant tillvägagångssätt kan kanske leda till ett långsammare införlivande av 2014 års direktiv och röra ihop tillämpningsåtgärder och nya förslag. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att det fortfarande saknas underlag om utstationeringarna i Europa och att detta kan ge upphov till farhågor rörande proportionalitetsprincipen – närmare bestämt huruvida den konsekvensbedömning som åtföljer den planerade översynen ger en tydlig bild av den verkliga situationen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Att införa nya ändringar på grundval endast av en mycket tunn konsekvensbedömning, utan tillräckliga uppgifter och utan att ta hänsyn till de varierande ekonomiska resultaten runt om i EU kan bara leda till nya motsättningar mellan medlemsstaterna och undergräva kommissionens ansträngningar att främja konvergens, integration och tillit i Europa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK betonar att arbetsmarknadsparternas exklusiva roll inte respekterades och undrar varför ett ordentligt samråd med dem inte inleddes i enlighet med artikel 154.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | En avgörande aspekt av den riktade översyn som kommissionen föreslår är fortfarande begreppet ”lön”. EESK:s ledamöter är inte ensamma om att ingående fundera över både alternativet med ”minimilön” som klargjorts i rättspraxis och en ny metod för att beräkna ersättning. Vissa ledamöter anser att detta nya tillvägagångssätt kan förbättra villkoren för och garantera att samma villkor gäller för utstationerade arbetstagare som för lokala arbetstagare. Andra ledamöter anser däremot att detta förslag inte är anpassat till företagens verklighet, eftersom det skapar osäkerhet och större administrativa och ekonomiska bördor för företagen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén är inte övertygad om behovet av att införa strikta regler för utstationeringsperiodernas längd. Erfarenheten visar att väldigt långa utstationeringar inte är något stort problem i praktiken för de europeiska företagen. |
| --- | --- |

1.10

2.   

  Den politiska ramen i EU

| 2.1 | Fri rörlighet för arbetstagare, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster hör till EU:s grundläggande principer. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Man bör skilja mellan den fria rörligheten för arbetstagare och friheten att tillhandahålla tjänster i enlighet med artikel 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Fri rörlighet för arbetstagare innebär att alla medborgare har rätt att fritt flytta till en annan medlemsstat för att arbeta och bo där, och att de inte får diskrimineras i fråga om sysselsättning, lön eller andra arbetsvillkor jämfört med medborgare i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Friheten att tillhandahålla tjänster betyder däremot att företag har rätt att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat. De får i detta syfte tillfälligt utstationera sina anställda till den andra medlemsstaten för att utföra de uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den 16 december 1996 antog Europaparlamentet och Europeiska unionens råd



  direktiv




  96/71/EG



  om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster

   (3). |
| --- | --- |

2.4

Den 16 december 1996 antog Europaparlamentet och Europeiska unionens råd



  direktiv




  96/71/EG



  om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster

   (3).

| 2.5 | Detta direktiv ska göra det möjligt att förena friheten att tillhandahålla tjänster över gränserna enligt artikel 56 i EUF-fördraget med ett adekvat skydd av rättigheterna för de arbetstagare som tillfälligt utstationeras för att utföra dessa tjänster. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I oktober 2010 lade kommissionen i sitt meddelande ”På väg mot en inre marknadsakt – Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi – Femtio förslag för att arbeta, driva företagsverksamhet och handel bättre tillsammans”

   (4)

  fram två förslag som syftade till att återupprätta allmänhetens förtroende och stöd: ett om avvägningen mellan grundläggande sociala rättigheter och ekonomiska friheter, och ett om utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | I mars 2010 överlämnade de europeiska arbetsmarknadsparterna en rapport

   (5)

  om följderna av EU-domstolens avgöranden, som visade att deras åsikter går vitt isär. Businesseurope var emot en översyn av direktivet (men höll med om att efterlevnaden måste förtydligas på vissa punkter), medan EFS ville att direktivet ändras i grunden. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | I december 2012 offentliggjorde kommissionen ett förslag om genomförande av direktiv 96/71/EG. I detta



  tillämpningsdirektiv


   (6)

  fastställs en gemensam ram med lämpliga bestämmelser, åtgärder och kontrollmekanismer som syftar till att förbättra och öka enhetligheten i genomförandet, tillämpningen och efterlevnaden av direktiv 96/71/EG; bland annat åtgärder för att förhindra att de tillämpliga reglerna kringgås eller missbrukas samt påföljder när så sker. Förslaget ska både garantera att utstationerade arbetstagares rättigheter skyddas och undanröja omotiverade hinder för det fria tillhandahållandet av tjänster. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Tidsfristen för införlivande av tillämpningsdirektivet var den 18 juni 2016 och senast den 18 juni 2019 ska kommissionen lägga fram en rapport om dess tillämpning och genomförande för Europaparlamentet, rådet och EESK och vid behov föreslå ändringar. I sin översyn ska kommissionen, efter samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå, granska lämpligheten och ändamålsenligheten i alla åtgärder som införts och tillämpas, bland annat huruvida de tillgängliga uppgifterna om utstationering är tillräckliga. |
| --- | --- |

2.9

3.   

  Förslag till en riktad översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare

| 3.1 | Enligt de senaste uppgifter som finns var över 1,9 miljoner arbetstagare utstationerade i EU 2014, vilket motsvarar 0,7 %

   (7)

  av EU:s totala arbetskraft. Detta utgör en ökning med 10,3 % jämfört med 2013 och 44,4 % jämfört med 2010. Denna statistik baseras på antalet A1-blanketter som utfärdats av nationella socialförsäkringsmyndigheter, och man vet inte hur många oregistrerade utstationerade arbetstagare det faktiskt finns. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I utstationeringsdirektivet från 1996 upprättas ett EU-regelverk för att skapa en korrekt och rättvis jämvikt mellan målen att främja och underlätta det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster, skydda utstationerade arbetstagare och garantera lika villkor mellan inhemska och utländska konkurrenter. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nu har kommissionen dock lagt fram ett förslag till en riktad översyn av detta direktiv för att ta itu med otillbörliga metoder

   (8)

  och främja principen att samma arbete på samma plats bör omfattas av samma lön. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Förslaget offentliggjordes innan tidsfristen för införlivande av tillämpningsdirektivet från 2014 hade löpt ut och innan en bedömning av dess genomförande kunde göras. Många av utmaningarna i samband med utstationeringen av arbetstagare hänger alltjämt samman med den bristande efterlevnaden och de bristande kontrollerna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Förslaget offentliggjordes också utan att samråd först hållits med de europeiska arbetsmarknadsparterna, som sände en gemensam skrivelse till kommissionen där de begärde att få höras i enlighet med artikel 154.2 i EUF-fördraget. ”Vi skriver nu för att uppmana kommissionen att avsätta tid för ett adekvat samråd med arbetsmarknadens parter innan den lanserar sitt förslag”

   (9). |
| --- | --- |

3.5

Förslaget offentliggjordes också utan att samråd först hållits med de europeiska arbetsmarknadsparterna, som sände en gemensam skrivelse till kommissionen där de begärde att få höras i enlighet med artikel 154.2 i EUF-fördraget. ”Vi skriver nu för att uppmana kommissionen att avsätta tid för ett adekvat samråd med arbetsmarknadens parter innan den lanserar sitt förslag”

   (9).

| 3.6 | Offentliggörandet av kommissionens förslag har frambringat olika åsikter som splittrar medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företagen själva. Det föreslagna direktivet får inte undergräva konkurrenskraften eller skapa nya hinder för gränsöverskridande tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | I enlighet med protokoll nr 2 till fördragen

   (10)

  sände fjorton kammare i nationella parlament motiverade yttranden till kommissionen där de framhöll att kommissionens förslag till översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket utlöser förfarandet med gult kort. Efter sin prövning av subsidiariteten konstaterade kommissionen

   (11)

  den 20 juli 2016 att förslaget om en riktad översyn av direktiv 96/71/EG var förenligt med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5.3 i EU-fördraget och att ett tillbakadragande eller en ändring av förslaget inte krävdes. Kommissionen bibehöll därför förslaget. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Delar av näringslivet anser att förslaget strider mot proportionalitetsprincipen. Vissa företag anser att de föreslagna ändringarna kommer att leda till rättslig osäkerhet och ytterligare administrativa bördor. Översynen kan särskilt komma att påverka företag från medlemsstater med lägre lönenivåer som vill tillhandahålla gränsöverskridande tjänster på den inre marknaden, vilket strider mot intentionen och insatserna för att stärka konvergensprocessen inom EU. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Andra intressegrupper, bland annat fackföreningarna, anser att förslaget till översyn – särskilt idén om ”lika lön för lika arbete på samma plats” – skulle skapa lika villkor för företagen och lika rättigheter för arbetstagare i EU. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kommissionens förslag åtföljdes av en konsekvensbedömning

   (12)

  där det angavs att de föreslagna åtgärderna för tillämpning av det ändrade direktivet skulle få olika konsekvenser för olika medlemsstater, sektorer och företag. Man konstaterade också att de strikta begränsningarna för uppgifter om utstationering av arbetstagare alltjämt var ett ihållande problem. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | De jämförbara siffrorna bygger på A1-blanketterna (intyg för utlandet), som används för att begära in detaljerade uppgifter från de företag som utstationerar arbetstagare i ett land. Riktigheten i de uppgifter som anges i A1-blanketterna kan inte garanteras på grund av bristen på officiella kontroller av myndigheterna i de länder från vilka arbetstagarna utstationeras. De siffror som presenteras i konsekvensbedömningen är därför endast en uppskattning av det faktiska antalet utstationeringar som sker och ger inte en tydlig bild av den verkliga situationen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | År 2010 offentliggjorde Eurofound en rapport om utstationerade arbetstagare i Europeiska unionen

   (13)

  , där man undersöker denna företeelse i EU:s medlemsstater och Norge. Denna rapport kartlägger de tillgängliga informationskällorna om antalet utstationeringar och visar siffror för de länder för vilka uppgifter finns tillgängliga. Eurofounds forskning visar att det saknas uppgifter om det totala antalet utstationerade arbetstagare i EU och om vad som är kännetecknande för dem. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Denna Eurofoundrapport åtföljs av två färska forskningsprojekt om rättvisare rörlighet på arbetsmarknaden: ”Brief analysis of the EU Member States transposition of the ’Enforcement’ Directive 2014/67 improving enforcement of Directive 96/71 on the Posting of workers” och ”Fraudulent forms of contracting work and self-employment”

   (14). |
| --- | --- |

3.13

Denna Eurofoundrapport åtföljs av två färska forskningsprojekt om rättvisare rörlighet på arbetsmarknaden: ”Brief analysis of the EU Member States transposition of the ’Enforcement’ Directive 2014/67 improving enforcement of Directive 96/71 on the Posting of workers” och ”Fraudulent forms of contracting work and self-employment”

   (14).

4.   

  Huvudsakliga ändringar i den föreslagna översynen av direktiv 96/71/EG

4.1   
  Lön

| 4.1.1 | Kommissionen föreslår att begreppet ”minimilön” ersätts med ”lön”. Enligt kommissionens förslag täcker lönen alla de lönekomponenter som är obligatoriska i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Kommissionen lade fram förslaget som svar på de många uppmaningarna om åtgärder för att ta itu med orsakerna till löneskillnader. Kommissionen menar att det finns ett glapp mellan de villkor som gäller för lokala arbetstagare och dem för utstationerade arbetstagare. Enligt den konsekvensbedömning som åtföljer förslaget uppskattas löneskillnaderna mellan utstationerade och lokala arbetstagare uppgå till mellan 10 och 50 % beroende på land och sektor. Differentierade lönebestämmelser snedvrider de lika villkoren för företagen. Begreppet ”minimilön” är inte detsamma som de tvingande regler som gäller för lokala arbetstagare. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Enligt kommissionen kan begreppet ”lön” därför bättre bidra till att uppnå lika villkor på den inre marknaden för tjänster. Begreppet ”lön” omfattar alla de komponenter som betalas till lokala arbetstagare om dessa regleras genom lagstiftning eller kollektivavtal som gäller allmänt för alla likartade företag inom det berörda geografiska området och inom det aktuella yrket eller den aktuella sektorn, eller genom kollektivavtal som har ingåtts av de mest representativa arbetsmarknadsorganisationerna på nationell nivå och som gäller inom hela det nationella territoriet. ”Lön” skulle kunna omfatta vissa komponenter som inte ingår i begreppet ”minimilön”, såsom tjänstetidstillägg, ersättningar och tillägg för smutsigt, tungt eller farligt arbete, kvalitetsbonusar, en 13:e månadslön, resekostnader, matkuponger – även om de flesta värdmedlemsstater redan har tagit med flera av dessa komponenter i ”minimilönen”. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Enligt kommissionen skulle införandet av begreppet ”lön” bidra till ökad klarhet om vad som ingår i lönekomponenterna och minska dagens sektorsövergripande skillnader i den obligatoriska tillämpningen av kollektivavtal. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Dock kan begreppet ”lön” i sig uppfattas som otydligt och ge utrymme för olika tolkningar, vilket kommer att leda till rättslig osäkerhet. Begreppet ”minimilön” är, trots att det ger upphov till tvivel av olika slag, mer precist och lättare att definiera. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Kommissionen försäkrar att förslaget inte kommer att påverka medlemsstaternas befogenheter och traditioner när det gäller lönesättning och därmed respekterar en stark oberoende roll för arbetsmarknadens parter. I detta sammanhang är det bekymrande att kommissionen föreslår att hänvisningen i det nuvarande direktivet till att minimilön avser ”den minimilön som fastställs i nationell lagstiftning och/eller praxis i den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad” ska tas bort. Denna bestämmelse är viktig för att respektera olika nationella system för arbetsmarknadsrelationer. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | I detta direktiv ska begreppet ”lön” fastställas i nationell lagstiftning och/eller praxis i den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Detta direktiv får inte hindra att arbets- och anställningsvillkor i värdlandet eller ursprungslandet som är förmånligare för arbetstagarna tillämpas på de utstationerade arbetstagarna, i synnerhet arbetstagarnas och arbetsgivarnas grundläggande rätt att förhandla om och sluta kollektivavtal på lämpliga nivåer och vidta kollektiva åtgärder för att försvara sina intressen, inbegripet strejk, för att skydda och förbättra levnads- och arbetsvillkoren för arbetstagare, inklusive rätten till likabehandling. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | För att säkerställa ett korrekt genomförande av tillämpningsdirektivet ska medlemsstaterna på en enda webbplats offentliggöra information om arbets- och anställningsvillkor för arbetstagare som är utstationerade på deras territorium. Medlemsstaterna skulle kunna vänta med att inrätta denna webbplats, eftersom de tillämpliga villkoren sannolikt kommer att ändras. Denna process får inte påverkas negativt av eventuella nya förslag. |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.10 | EESK:s ledamöter har mycket ingående diskuterat frågan om ”lön” och beaktat alla följder som detta nya begrepp medför. |
| --- | --- |

4.1.10

| 4.1.11 | Vissa ledamöter anser att det nyinförda begreppet är det enda sättet att garantera lika arbetsvillkor för såväl lokala som utstationerade arbetstagare, undanröja löneskillnader och garantera lika villkor för företagen. |
| --- | --- |

4.1.11

| 4.1.12 | Andra ledamöter menar att införandet av detta nya begrepp skulle kunna leda till minskad rättslig säkerhet och tydlighet och öka de administrativa och ekonomiska bördorna. I diskussionen om utstationering bör hänsyn alltid tas till det faktum att situationen för utländska och inhemska företag skiljer sig åt. En utländsk tjänsteleverantör som vill utstationera arbetstagare har merkostnader enbart till följd av tillhandahållandet av tjänster i en annan medlemsstat – ytterligare driftskostnader

   (15)

  och indirekta gränsöverskridande kostnader för arbetskraften

   (16). |
| --- | --- |

4.1.12

Andra ledamöter menar att införandet av detta nya begrepp skulle kunna leda till minskad rättslig säkerhet och tydlighet och öka de administrativa och ekonomiska bördorna. I diskussionen om utstationering bör hänsyn alltid tas till det faktum att situationen för utländska och inhemska företag skiljer sig åt. En utländsk tjänsteleverantör som vill utstationera arbetstagare har merkostnader enbart till följd av tillhandahållandet av tjänster i en annan medlemsstat – ytterligare driftskostnader

   (15)

  och indirekta gränsöverskridande kostnader för arbetskraften

   (16).

| 4.1.13 | När det gäller utvidgningen av tillämpningsområdet för kollektivavtal med allmän giltighet till alla sektorer rekommenderar EESK att man ser över om det även är nödvändigt att automatiskt utvidga anställningsnormer som gäller utstationerade arbetstagare till sektorer där inga större problem med utstationering har noterats. |
| --- | --- |

4.1.13

4.2   
  Utstationering som överstiger 24 månader

| 4.2.1 | Kommissionen tar upp frågan om utstationeringens varaktighet genom att införa ett förslag om att när utstationeringens förväntade eller faktiska varaktighet överstiger 24 månader ska den medlemsstat inom vars territorium arbetstagaren är utstationerad anses vara det land där arbetet vanligen utförs. Detta gäller från den första dagen som utstationeringens faktiska varaktighet överstiger 24 månader. Kommissionen inför också en sammanlagd varaktighet för utstationeringsperioder i fall där arbetstagaren byts ut. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | I det ursprungliga direktivet fastställs ingen exakt gräns, utan det anges att ”utstationerad arbetstagare” avser varje arbetstagare som under en begränsad tid utför arbete inom en annan medlemsstats territorium än där han eller hon vanligtvis arbetar. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | För att undvika oklara situationer där det är svårt att avgöra huruvida arbetstagaren är utstationerad i enlighet med definitionen i direktivet, fastställs i artikel 3.1 och 3.2 i tillämpningsdirektivet en icke-uttömmande förteckning över kvalitativa kriterier som måste vara uppfyllda för att en arbetstagare ska anses vara tillfälligt utstationerad i syfte att tillhandahålla tjänster samt för att arbetsgivaren ska anses ha en väsentlig anknytning till den medlemsstat från vilken arbetstagaren utstationeras. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Ett av de huvudargument som framfördes var att varken EUF-fördraget eller förordning (EG) nr 593/2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I-förordningen)

   (17)

  utgör grund för att anta en period på 24 månader som referensperiod för att fastställa i vilket land arbetet vanligtvis utförs. Dessutom är det olämpligt att använda ett direktiv för att ändra en förordnings tillämpning och att definiera de begrepp som används i Rom I-förordningen annorlunda för tillämpningen av direktivet om utstationering av arbetstagare. Enligt de förklaringar som kommissionens rättstjänst angett i sitt yttrande: ”[Ny artikel 2a] påverkar inte rätten hos företag som utstationerar arbetstagare till en annan medlemsstats territorium att åberopa friheten att tillhandahålla tjänster även i fall där utstationeringen överskrider 24 månader. Syftet är helt enkelt att skapa rättslig förutsebarhet vid tillämpningen av Rom I-förordningen på en specifik situation utan att ändra förordningen på något sätt

   (18)”. |
| --- | --- |

4.2.4

Ett av de huvudargument som framfördes var att varken EUF-fördraget eller förordning (EG) nr 593/2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I-förordningen)

   (17)

  utgör grund för att anta en period på 24 månader som referensperiod för att fastställa i vilket land arbetet vanligtvis utförs. Dessutom är det olämpligt att använda ett direktiv för att ändra en förordnings tillämpning och att definiera de begrepp som används i Rom I-förordningen annorlunda för tillämpningen av direktivet om utstationering av arbetstagare. Enligt de förklaringar som kommissionens rättstjänst angett i sitt yttrande: ”[Ny artikel 2a] påverkar inte rätten hos företag som utstationerar arbetstagare till en annan medlemsstats territorium att åberopa friheten att tillhandahålla tjänster även i fall där utstationeringen överskrider 24 månader. Syftet är helt enkelt att skapa rättslig förutsebarhet vid tillämpningen av Rom I-förordningen på en specifik situation utan att ändra förordningen på något sätt

   (18)”.

| 4.2.5 | EESK stöder inte en sådan fastställd tidsbegränsning. Den går emot utstationeringens själva natur och strider mot direktivets syfte. Den genomsnittliga varaktigheten vid utstationering i EU är 103 dagar

   (19)

  (endast 4–5 % av alla utstationeringar varar längre än 12 månader

   (20)

  ). Det finns inga belägg för att utstationeringsperioder på mer än två år är en utbredd och problematisk företeelse som leder till missbruk av bestämmelserna om utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Tvärtom skulle införandet av begreppet ”utstationeringens förväntade varaktighet” och fastställandet av regler för utbytet av arbetstagare kunna leda till osäkerhet och inkonsekvent tillämpning av reglerna om utstationering av arbetstagare. Särskilt inom byggbranschen kommer det att bli svårt att i förväg beräkna arbetets varaktighet och för kontrollorganen att bevisa den. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Den nuvarande definitionen är tillräcklig, och ett eventuellt fastställande av tidsbegränsningar för utstationeringen av arbetstagare skulle strida mot principen om att kontrollera vad som utgör en äkta och motiverad utstationering. Vidare har domstolen vid flera tillfällen bekräftat att begreppet ”tillfällig” måste bedömas från fall till fall. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Kommissionen hävdar att denna ändring kommer att innebära att direktivet om utstationering av arbetstagare blir förenligt med de bestämmelser om social trygghet som anges i förordning (EG) nr 883/2004

   (21)

  . Denna förordning ger dock medlemsstaterna möjlighet att – genom bilaterala avtal – förlänga den inledande tvåårsperiod under vilken sociala avgifter betalas i ursprungslandet. I kommissionens förslag till ändring av direktivet om utstationering av arbetstagare anges det att när utstationeringens förväntade eller faktiska varaktighet överstiger 24 månader måste alla arbetsvillkor i värdmedlemsstaten tillämpas från och med den allra första dagen av utstationeringen. Detta är varken nödvändigt eller konsekvent. |
| --- | --- |

4.2.8

4.3   
  Utläggande på entreprenad

| 4.3.1 | Kommissionens förslag ger medlemsstaterna möjlighet att tillämpa samma villkor på arbetstagare i underleverantörskedjan som tillämpas av huvudentreprenören. Dessa villkor skulle behöva tillämpas på samma sätt på både nationella och gränsöverskridande underleverantörer, i enlighet med principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Det finns avsevärda skillnader mellan de lagar eller andra författningar och kollektivavtal som är tillämpliga i medlemsstaterna för att säkerställa att utläggandet på entreprenad inte ger företag möjlighet att undvika bestämmelser som garanterar vissa arbets- och anställningsvillkor som gäller lön. Det finns inga uppgifter om hur många medlemsstater som redan tillämpar ett sådant system och kommissionen lade inte fram någon ingående analys av de potentiella konsekvenserna av sådana regler i sin konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | För att denna del av förslaget ska bli effektivt i praktiken kunde det dock vara lämpligt att hänvisa till den bestämmelse om solidariskt ansvar i eventuella underleverantörskedjor som införs genom artikel 12 i tillämpningsdirektivet

   (22). |
| --- | --- |

4.3.3

För att denna del av förslaget ska bli effektivt i praktiken kunde det dock vara lämpligt att hänvisa till den bestämmelse om solidariskt ansvar i eventuella underleverantörskedjor som införs genom artikel 12 i tillämpningsdirektivet

   (22).

| 4.3.4 | Dessutom är formuleringen ”vissa arbets- och anställningsvillkor som gäller lön” vag och kommer att leda till rättslig osäkerhet, olika tolkningar och potentiella konflikter med andra delar av direktivet. Det skulle också vara svårt att göra jämförelser och många andra rent praktiska problem skulle uppstå, såsom tillgång till information (även i samband med regeringarnas skyldighet att offentliggöra sådan information enligt artikel 5 i direktiv 2014/67/EU) och tillgång till kollektivavtal. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Det är också oklart hur kommissionen skulle fastställa och tillämpa icke-diskriminerings- och proportionalitetskontroller för sådana bestämmelser. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Dessutom blir det nödvändigt att införa adekvata bestämmelser för att kontrollera om underleverantörerna är äkta egenföretagare, i enlighet med medlemsstaternas normer. |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   
  Arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag

| 4.4.1 | Kommissionen inför ett nytt krav på medlemsstaterna genom att lägga till en ny punkt som fastställer villkoren för de arbetstagare som avses i artikel 1.3 c i direktivet, dvs. arbetstagare som hyrs ut av ett bemanningsföretag som är etablerat i en annan medlemsstat än den där kundföretaget är etablerat. De företag som avses i artikel 1.3 c måste garantera utstationerade arbetstagare samma arbets- och anställningsvillkor som, enligt artikel 5 i direktiv 2008/104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag

   (23)

  , tillämpas på arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag i den medlemsstat där arbetet utförs. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EESK anser att denna nya bestämmelse inte behövs eftersom det i det ursprungliga direktivet om utstationering av arbetstagare redan föreskrivs en sådan möjlighet i artikel 3.9. Medlemsstaterna får fastställa att de företag som anges i artikel 1.1 ska garantera arbetstagarna enligt artikel 1.3 c samma villkor som de som tillämpas på tillfälligt anställda arbetstagare i den medlemsstat inom vars territorium arbetet utförs. Möjligheten att tillämpa direktiv 2008/104/EG används redan av merparten av värdmedlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EESK anser att kommissionen bör behålla det nuvarande arrangemanget. Hänsyn måste tas till att bestämmelserna i direktiv 2008/104/EG är tillämpliga på situationen i de olika medlemsstaterna, medan direktiv 96/71/EG är tillämpligt på gränsöverskridande verksamhet. Detta har kommissionen själv konstaterat i rapporten om tillämpningen av direktiv 2008/104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag

   (24). |
| --- | --- |

4.4.3

EESK anser att kommissionen bör behålla det nuvarande arrangemanget. Hänsyn måste tas till att bestämmelserna i direktiv 2008/104/EG är tillämpliga på situationen i de olika medlemsstaterna, medan direktiv 96/71/EG är tillämpligt på gränsöverskridande verksamhet. Detta har kommissionen själv konstaterat i rapporten om tillämpningen av direktiv 2008/104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag

   (24).

| 4.4.4 | EESK påpekar att artikel 5 i direktiv 2008/104/EG har en betydligt bredare räckvidd än artikel 3.9 i direktiv 96/71/EG och att detta paradoxalt nog skulle kunna leda till olika villkor för utstationeringen av arbetstagare enligt artikel 1.3 a och b och artikel 1.3 c i den nuvarande lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.4.4

5.   

  Vad kommissionen främst bör inrikta sig på

| 5.1 | Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att införliva direktiv 2014/67/EU

   (25)

  om de ännu inte har gjort detta samt se till att medlemsstaterna genomför det korrekt. Efter två år bör kommissionen bedöma direktivets verkan och avgöra huruvida de antagna åtgärderna har resulterat i ett tillräckligt och effektivt genomförande och verkställande, eftersom dessa åtgärder är grundläggande för skyddet av utstationerade arbetstagares rättigheter och för att säkerställa lika villkor för tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kommissionen bör tillhandahålla en ingående analys av situationen i de olika medlemsstaterna, samt faktisk kvantitativ information om utstationerade arbetstagare och metoder för att genomföra och säkerställa efterlevnaden av det befintliga direktivet. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tillgången till tillförlitliga uppgifter om utstationerade arbetstagare är en förutsättning för att effektivt diskutera deras särdrag och behov av skydd. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Om kommissionen vill säkerställa rättvis konkurrens bör dess kommande åtgärder inriktas på att bekämpa bedrägerier och utrota förekomsten av illegalt arbete, främst missbruket av brevlådeföretag. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kommissionen bör påskynda den ekonomiska och sociala konvergensen inom EU samtidigt som man säkerställer rättvis rörlighet för arbetstagarna i samband med gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Införande av ett nytt begrepp som ”lön” kan föranleda frågor både från medlemsstaterna i rådet och från företag under det offentliga samrådet. Kommissionen bör göra en djupgående analys av de socioekonomiska konsekvenserna för konsumenter och företag och allmänt för EU:s konkurrenskraft och sysselsättning. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kommissionen bör samråda med arbetsmarknadens parter, erkänna deras oberoende och respektera kollektivavtal som är relevanta på detta område. |
| --- | --- |

5.7

Motivering till ändringsförslaget:

Syftet med detta ändringsförslag är att få till stånd en balanserad syn på kommissionens förslag, som har gett upphov till skilda synpunkter både bland medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och företagen. Ändringsförslaget syftar till att återspegla dessa skilda åsikter på ett trovärdigt och balanserat sätt, samtidigt som det visar på de punkter där det råder enighet. Detta ändringsförslag, som är identiskt med den text som lades fram av SOC-sektionens båda föredragande efter det tredje studiegruppssammanträdet, visar tydligare balansen mellan de olika ståndpunkterna än den text som ändrats och antagits av sektionen.

Resultat av omröstningen

| För | 94 |
| --- | --- |
| Emot | 175 |
| Nedlagda röster | 23 |

För

94

Emot

175

Nedlagda röster

23

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU av den 15 maj 2014 om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen) (EUT L 159, 28.5.2014, s. 11).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).

(3)  Se fotnot 2.

(4)  COM(2010) 608 final/2.

(5)  Rapporten presenterades vid en konferens om utstationering av arbetstagare och arbetstagares rättigheter som anordnades av det spanska rådsordförandeskapet i Oviedo den 23 mars 2010. De diskussioner som följde visade återigen att intressegruppernas åsikter gick isär.

(6)  Se fotnot 1.

(7)  Det är viktigt att beakta att situationen skiljer sig från land till land och att 0,7 % endast är ett genomsnitt. I verkligheten är siffran någonstans mellan 0,5 och 3,6 %, och konsekvenserna för medlemsstaterna skiljer sig också åt.

(8)  EESK:s yttrande om Rättvisare rörlighet för arbetstagarna inom EU, som antogs den 27 april 2016 (EUT C 264, 20.7.2016, s. 11).

(9)  Gemensam skrivelse från de europeiska arbetsmarknadsparterna (EFS, Businesseurope, UEAPME och CEEP) till kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker den 2 mars 2016.

(10)  Protokoll nr 2 till fördraget om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

(11)  Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och de nationella parlamenten om förslaget till direktiv om ändring av direktivet om utstationering av arbetstagare vad gäller subsidiaritetsprincipen, i enlighet med protokoll nr 2, COM(2016) 505 final av den 20 juli 2016.

(12)  Konsekvensbedömningen som åtföljer Europaparlamentets och rådets förslag till direktiv om genomförande av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster, SWD(2016) 52 final av den 8 mars 2016.

(13)  Eurofounds rapport Posted workers in the European Union, Robert Pedersini och Massimo Pallini, offentliggjord 2010.

(14)  Preliminära resultat från de båda forskningsprojekt som presenterades vid EESK:s konferens för observationsgruppen för arbetsmarknaden på temat ”Mot en mer rättvis rörlighet inom EU” som hölls den 28 september 2016.

(15)  Indirekta kostnader: Kostnaden för att bekanta sig med administrativa krav och bestämmelser i andra medlemsstater, t.ex. anmälningsförfaranden, översättning av handlingar, samarbete med tillsynsmyndigheter.

(16)  Denna indirekta gränsöverskridande arbetskraftkostnad skulle kunna öka med upp till 32 %. Detta är några av de preliminära resultaten från en pilotstudie om arbetskostnader inom gränsöverskridande tjänster, som genomfördes vid institutionen för offentlig ekonomi och förvaltning vid Krakóws handelshögskola. Dessa resultat presenterades vid EESK:s konferens för observationsgruppen för arbetsmarknaden på temat ”Mot en mer rättvis rörlighet inom EU”, som hölls den 28 september 2016.

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I) (EUT L 177, 4.7.2008, s. 6).

(18)  Yttrande från Europeiska kommissionens rättstjänst – institutionellt ärende 2016/0070 (COD) av den 28 maj 2016.

(19)  Kommissionens arbetsdokument SWD(2016) 52 final, s. 39, J. Pacolet och F. De Wispelaere, Posting of Workers. Report on A1 portable document issued in 2014, december 2015.

(20)  Kommissionens arbetsdokument SWD(2016) 52 final, s. 39, L&R Sozialforschung, Entwicklungen im Bereich des Lohndumpings, maj 2014.

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (EUT L 166, 30.4.2004, s. 1).

(22)

Artikel 12 i direktiv 2014/67/EU, som tar upp underentreprenörer och ansvarsfrågor (se fotnot 1).

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/104/EG av den 19 november 2008 om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (EUT L 327, 5.12.2008, s. 9).

(24)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämpningen av direktiv 2008/104/EG om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag, COM(2014) 176 final.

(25)  Se fotnot 1.

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/97 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/97

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (omarbetning)

[COM(2016) 465 final]

och om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet och om ändring av rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning

[COM(2016) 466 final]

och om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv 2013/32/EU

[COM(2016) 467 final]

(2017/C 075/16)

| Föredragande: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Cristian PÎRVULESCU |

Föredragande:

José Antonio MORENO DÍAZ

Medföredragande:

Cristian PÎRVULESCU

| Remiss | Europeiska unionens råd, 7.9.2016
  Europaparlamentet, 12.9.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 22.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 211/2/5 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 7.9.2016

Europaparlamentet, 12.9.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

22.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

211/2/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

1.1   
  Allmänna slutsatser och rekommendationer

| 1.1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att man måste genomföra en rättvis, ändamålsenlig och effektiv reform av det gemensamma europeiska asylsystemet (Ceas) och inrätta ett i verklig mening gemensamt förfarande som är pålitligt, flexibelt och effektivt samt förbättrar möjligheterna till en rättvis och laglig väg in i Europeiska unionen med utgångspunkt i principen om respekt för förföljda personers mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att man måste genomföra en rättvis, ändamålsenlig och effektiv reform av det gemensamma europeiska asylsystemet (Ceas) och inrätta ett i verklig mening gemensamt förfarande som är pålitligt, flexibelt och effektivt samt förbättrar möjligheterna till en rättvis och laglig väg in i Europeiska unionen med utgångspunkt i principen om respekt för förföljda personers mänskliga rättigheter.

| 1.1.2 | Man måste även komma ihåg att det i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen föreskrivs att ”unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.” |
| --- | --- |

1.1.2

Man måste även komma ihåg att det i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen föreskrivs att ”unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.”

| 1.1.3 | Vidare föreskrivs det i artikel 78 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att EU ska utforma en gemensam asylpolitik. Därför bör man föreslå ett i verklig mening gemensamt och obligatoriskt system för alla medlemsstater för att harmonisera de nationella lagstiftningarna eller – om detta inte lyckas – åtminstone inrätta ett gemensamt system för ömsesidigt godkännande av beslut i asylärenden mellan alla EU:s medlemsstater. Detta skulle möjliggöra ett i verklig mening gemensamt europeiskt asylsystem. Utan ett sådant kommer det inte att vara möjligt att undvika så kallade sekundära förflyttningar, vilket innebär att människor som söker internationellt skydd söker upp de länder som erbjuder de bästa villkoren inom EU. |
| --- | --- |

1.1.3

Vidare föreskrivs det i artikel 78 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att EU ska utforma en gemensam asylpolitik. Därför bör man föreslå ett i verklig mening gemensamt och obligatoriskt system för alla medlemsstater för att harmonisera de nationella lagstiftningarna eller – om detta inte lyckas – åtminstone inrätta ett gemensamt system för ömsesidigt godkännande av beslut i asylärenden mellan alla EU:s medlemsstater. Detta skulle möjliggöra ett i verklig mening gemensamt europeiskt asylsystem. Utan ett sådant kommer det inte att vara möjligt att undvika så kallade sekundära förflyttningar, vilket innebär att människor som söker internationellt skydd söker upp de länder som erbjuder de bästa villkoren inom EU.

| 1.1.4 | Det är viktigt att framhålla att den sammanlagda befolkningen i EU 28 uppgår till omkring 510 miljoner människor och att kommissionens förslag från hösten 2015 gäller omplacering av omkring 160 000 skyddssökande personer, dvs. ca 0,03 % av EU:s sammanlagda befolkning. Andra länder, utanför EU, har tagit emot miljontals människor som söker internationellt skydd. |
| --- | --- |

1.1.4

Det är viktigt att framhålla att den sammanlagda befolkningen i EU 28 uppgår till omkring 510 miljoner människor och att kommissionens förslag från hösten 2015 gäller omplacering av omkring 160 000 skyddssökande personer, dvs. ca 0,03 % av EU:s sammanlagda befolkning. Andra länder, utanför EU, har tagit emot miljontals människor som söker internationellt skydd.

| 1.1.5 | EESK välkomnar under alla omständigheter de förbättringar som gjorts av systemet, såsom förtydligandet av rättigheter och skyldigheter i fråga om tillgång till förfarandet, ersättning av begreppet ”utsatthet” med begreppet ”särskilda behov”, samt införandet av tydliga kriterier för bedömning av begreppet, inrättandet av starkare garantier för underåriga och breddandet av begreppet ”familj”. |
| --- | --- |

1.1.5

EESK välkomnar under alla omständigheter de förbättringar som gjorts av systemet, såsom förtydligandet av rättigheter och skyldigheter i fråga om tillgång till förfarandet, ersättning av begreppet ”utsatthet” med begreppet ”särskilda behov”, samt införandet av tydliga kriterier för bedömning av begreppet, inrättandet av starkare garantier för underåriga och breddandet av begreppet ”familj”.

| 1.1.6 | Kommittén är oroad över begränsningen av de mänskliga rättigheterna, såsom begränsningen av den fria rörligheten, begränsningen av underårigas rätt till utbildning, tillämpningen av förfaranden på ensamkommande barn vid gränsen, den eventuella avsaknaden av analyser i varje enskilt fall av begreppet säkert land, begränsningen av garantier för efterföljande ansökningar och påskyndade förfaranden, automatisk omprövning av skyddsstatus samt den bestraffande karaktären hos restriktionerna i mottagningsvillkoren. |
| --- | --- |

1.1.6

Kommittén är oroad över begränsningen av de mänskliga rättigheterna, såsom begränsningen av den fria rörligheten, begränsningen av underårigas rätt till utbildning, tillämpningen av förfaranden på ensamkommande barn vid gränsen, den eventuella avsaknaden av analyser i varje enskilt fall av begreppet säkert land, begränsningen av garantier för efterföljande ansökningar och påskyndade förfaranden, automatisk omprövning av skyddsstatus samt den bestraffande karaktären hos restriktionerna i mottagningsvillkoren.

| 1.1.7 | EESK rekommenderar att man standardiserar skyddsstatus, tar bort skillnaderna mellan flyktingstatus och status som subsidiärt skyddsbehövande avseende perioden för uppehållstillståndet, dess förnyelse och begränsningen av socialt bistånd till personer som beviljats subsidiärt skydd. |
| --- | --- |

1.1.7

EESK rekommenderar att man standardiserar skyddsstatus, tar bort skillnaderna mellan flyktingstatus och status som subsidiärt skyddsbehövande avseende perioden för uppehållstillståndet, dess förnyelse och begränsningen av socialt bistånd till personer som beviljats subsidiärt skydd.

1.2   
  Rekommendationer avseende förslaget till förordning om berättigande till skydd

| 1.2.1 | EESK rekommenderar att man inkluderar FN:s kriterier för att bedöma interna flyktalternativ, dvs. analys av lämpligheten och rimligheten, och uttryckligen undantar tillämpning av artikel 8 när det gäller förföljelse från statens sida. |
| --- | --- |

1.2.1

EESK rekommenderar att man inkluderar FN:s kriterier för att bedöma interna flyktalternativ, dvs. analys av lämpligheten och rimligheten, och uttryckligen undantar tillämpning av artikel 8 när det gäller förföljelse från statens sida.

| 1.2.2 | Bevisbördan bör delas mellan den sökande och den beslutsfattande myndigheten, enligt vad som föreskrivs i Europeiska unionens domstols rättspraxis, med upprätthållande av den beslutsfattande myndighetens skyldighet att aktivt samarbeta med den sökande. |
| --- | --- |

1.2.2

Bevisbördan bör delas mellan den sökande och den beslutsfattande myndigheten, enligt vad som föreskrivs i Europeiska unionens domstols rättspraxis, med upprätthållande av den beslutsfattande myndighetens skyldighet att aktivt samarbeta med den sökande.

| 1.2.3 | EESK rekommenderar att man inför en proportionalitetsbedömning när grunderna för uteslutning från flyktingstatus och den restriktiva karaktären i tillämpningen av dessa klausuler bedöms, och att artikel 12.6 i skyddsförordningen tas bort för att undvika att klausuler om uteslutning som inte beaktar den sökandes specifika bakgrund automatiskt tillämpas. |
| --- | --- |

1.2.3

EESK rekommenderar att man inför en proportionalitetsbedömning när grunderna för uteslutning från flyktingstatus och den restriktiva karaktären i tillämpningen av dessa klausuler bedöms, och att artikel 12.6 i skyddsförordningen tas bort för att undvika att klausuler om uteslutning som inte beaktar den sökandes specifika bakgrund automatiskt tillämpas.

| 1.2.4 | Individuell prövning bör garanteras vid förfaranden för omprövning av internationell flyktingstatus, med beaktande av specifika omständigheter och beviljande av förfarandegarantier vid dessa förfaranden som inte kan tillämpas automatiskt. |
| --- | --- |

1.2.4

Individuell prövning bör garanteras vid förfaranden för omprövning av internationell flyktingstatus, med beaktande av specifika omständigheter och beviljande av förfarandegarantier vid dessa förfaranden som inte kan tillämpas automatiskt.

| 1.2.5 | När det gäller omprövning av flyktingstatus kommer varje nytt förfarande att innebära en ytterligare administrativ börda och ytterligare utrymme för skönsmässig bedömning. Mot bakgrund av det höga antalet flyktingar i ett land kan de enskilda administrativa organen lätt bli överbelastade och eventuellt fatta förhastade och möjligtvis godtyckliga beslut. Myndigheterna måste därför ha tillräckligt med personal som har rätt utbildning för att genomföra dessa kontroller och för att ompröva flyktingstatus. |
| --- | --- |

1.2.5

När det gäller omprövning av flyktingstatus kommer varje nytt förfarande att innebära en ytterligare administrativ börda och ytterligare utrymme för skönsmässig bedömning. Mot bakgrund av det höga antalet flyktingar i ett land kan de enskilda administrativa organen lätt bli överbelastade och eventuellt fatta förhastade och möjligtvis godtyckliga beslut. Myndigheterna måste därför ha tillräckligt med personal som har rätt utbildning för att genomföra dessa kontroller och för att ompröva flyktingstatus.

| 1.2.6 | Man måste skilja på upphörande, uteslutning, återkallande, beslut att inte förnya och upphävande av skyddsstatus, undvika upprepning och förvirring avseende de faktiska förhållanden som ger upphov till vart och ett av fallen samt inkludera restriktiva kriterier för tillämpningen av dessa beteckningar. |
| --- | --- |

1.2.6

Man måste skilja på upphörande, uteslutning, återkallande, beslut att inte förnya och upphävande av skyddsstatus, undvika upprepning och förvirring avseende de faktiska förhållanden som ger upphov till vart och ett av fallen samt inkludera restriktiva kriterier för tillämpningen av dessa beteckningar.

| 1.2.7 | Begränsningen av den fria rörligheten för personer som beviljats internationell skyddsstatus inom medlemsstaten bör avskaffas, eftersom den strider mot artikel 26 i Genèvekonventionen. |
| --- | --- |

1.2.7

Begränsningen av den fria rörligheten för personer som beviljats internationell skyddsstatus inom medlemsstaten bör avskaffas, eftersom den strider mot artikel 26 i Genèvekonventionen.

| 1.2.8 | Artikel 44 i skyddsförordningen – som ändrar direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning så att den femårsperiod efter vilken en person som beviljats internationellt skydd kan beviljas ställning som varaktigt bosatt bör börja löpa på nytt varje gång personen påträffas i en annan medlemsstat än den som beviljade det internationella skyddet, utan att ha rätt att vistas eller bosätta sig där – bör tas bort eftersom den strider mot syftet i den europeiska migrationsagendan från maj 2015. |
| --- | --- |

1.2.8

Artikel 44 i skyddsförordningen – som ändrar direktivet om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning så att den femårsperiod efter vilken en person som beviljats internationellt skydd kan beviljas ställning som varaktigt bosatt bör börja löpa på nytt varje gång personen påträffas i en annan medlemsstat än den som beviljade det internationella skyddet, utan att ha rätt att vistas eller bosätta sig där – bör tas bort eftersom den strider mot syftet i den europeiska migrationsagendan från maj 2015.

1.3   
  Rekommendationer avseende förslaget till förordning om ett gemensamt förfarande

| 1.3.1 | EESK påminner om att fastställandet av regler i form av förordningar inte får leda till att man sänker skyddsnormerna på grund av införandet av restriktiva berättigandekriterier och begränsningen av rättigheter och förfarandegarantier. |
| --- | --- |

1.3.1

EESK påminner om att fastställandet av regler i form av förordningar inte får leda till att man sänker skyddsnormerna på grund av införandet av restriktiva berättigandekriterier och begränsningen av rättigheter och förfarandegarantier.

| 1.3.2 | Kommittén rekommenderar att man tar bort den automatiska tillämpningen av begreppen ”säkert tredjeland”, ”första asylland” och ”säkert ursprungsland” samt av de förkortade tidsfristerna, och rekommenderar att man garanterar en automatisk suspensiv verkan vid överklaganden. |
| --- | --- |

1.3.2

Kommittén rekommenderar att man tar bort den automatiska tillämpningen av begreppen ”säkert tredjeland”, ”första asylland” och ”säkert ursprungsland” samt av de förkortade tidsfristerna, och rekommenderar att man garanterar en automatisk suspensiv verkan vid överklaganden.

| 1.3.3 | Garantierna för individuell prövning utifrån kriterierna för proportionalitet, nödvändighet och undantagsfall, vid fall av begränsning av frihet eller kvarhållande, bör stärkas. |
| --- | --- |

1.3.3

Garantierna för individuell prövning utifrån kriterierna för proportionalitet, nödvändighet och undantagsfall, vid fall av begränsning av frihet eller kvarhållande, bör stärkas.

| 1.3.4 | När det gäller förvar bör garantierna stärkas och det bör finnas tydliga begränsningar av förvarstiden och tillämpningen av denna åtgärd bör begränsas till undantagsfall. |
| --- | --- |

1.3.4

När det gäller förvar bör garantierna stärkas och det bör finnas tydliga begränsningar av förvarstiden och tillämpningen av denna åtgärd bör begränsas till undantagsfall.

| 1.3.5 | Rätten till kostnadsfritt rättsligt bistånd bör inte kunna tas bort vid ansökningar som anses ogrundade eller efterföljande ansökningar som inte innehåller nya bevis eller argument, eftersom detta kränker rätten till effektivt rättsmedel enligt artikel 13 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.3.5

Rätten till kostnadsfritt rättsligt bistånd bör inte kunna tas bort vid ansökningar som anses ogrundade eller efterföljande ansökningar som inte innehåller nya bevis eller argument, eftersom detta kränker rätten till effektivt rättsmedel enligt artikel 13 i Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna.

| 1.3.6 | Man bör införa samma förfarandegarantier för påskyndade förfaranden, gränsförfaranden och efterföljande ansökningar som för det ordinarie förfarandet. |
| --- | --- |

1.3.6

Man bör införa samma förfarandegarantier för påskyndade förfaranden, gränsförfaranden och efterföljande ansökningar som för det ordinarie förfarandet.

| 1.3.7 | Innan man inleder det faktiska ansökningsförfarandet bör den sökande ges tid att vila och återhämta sig. |
| --- | --- |

1.3.7

Innan man inleder det faktiska ansökningsförfarandet bör den sökande ges tid att vila och återhämta sig.

1.4   
  Rekommendationer avseende förslaget till direktiv om mottagningsnormer

| 1.4.1 | För att förebygga sekundära förflyttningar måste man anta en strategi med positiva incitament i stället för repressiva åtgärder såsom uteslutning från, försämring, indragande eller ersättning av mottagningsvillkoren osv. Detta blir särskilt oproportionerligt när det gäller sökande som inte söker internationellt skydd i det första landet för irreguljär inresa eller laglig vistelse. |
| --- | --- |

1.4.1

För att förebygga sekundära förflyttningar måste man anta en strategi med positiva incitament i stället för repressiva åtgärder såsom uteslutning från, försämring, indragande eller ersättning av mottagningsvillkoren osv. Detta blir särskilt oproportionerligt när det gäller sökande som inte söker internationellt skydd i det första landet för irreguljär inresa eller laglig vistelse.

| 1.4.2 | Samma rättsliga verktyg bör användas för att reglera mottagningsvillkor, förfaranden och kriterier så att man undviker skillnader i den direkta tillämpningen av inbördes sammankopplade bestämmelser. |
| --- | --- |

1.4.2

Samma rättsliga verktyg bör användas för att reglera mottagningsvillkor, förfaranden och kriterier så att man undviker skillnader i den direkta tillämpningen av inbördes sammankopplade bestämmelser.

| 1.4.3 | Odefinierade juridiska begrepp såsom ”värdig levnadsstandard” eller ”risk för avvikande” bör begränsas eller tas bort helt med tanke på de allvarliga konsekvenser de för med sig och medlemsstaternas frihet att själva fastställa kriterierna. |
| --- | --- |

1.4.3

Odefinierade juridiska begrepp såsom ”värdig levnadsstandard” eller ”risk för avvikande” bör begränsas eller tas bort helt med tanke på de allvarliga konsekvenser de för med sig och medlemsstaternas frihet att själva fastställa kriterierna.

| 1.4.4 | Andra familjemedlemmar, såsom syskon och andra släktingar, bör inkluderas, i enlighet med förslaget till Dublinförordning. |
| --- | --- |

1.4.4

Andra familjemedlemmar, såsom syskon och andra släktingar, bör inkluderas, i enlighet med förslaget till Dublinförordning.

| 1.4.5 | Sökande från säkra ursprungsländer bör inte uteslutas från tillgång till arbetsmarknaden, eftersom detta skulle innebära diskriminering på grund av nationalitet. |
| --- | --- |

1.4.5

Sökande från säkra ursprungsländer bör inte uteslutas från tillgång till arbetsmarknaden, eftersom detta skulle innebära diskriminering på grund av nationalitet.

| 1.4.6 | Villkoren för rätten till sysselsättning, social trygghet och socialt bistånd måste tas bort. |
| --- | --- |

1.4.6

Villkoren för rätten till sysselsättning, social trygghet och socialt bistånd måste tas bort.

| 1.4.7 | Man måste även garantera underårigas absoluta rätt till utbildning enligt samma villkor som gäller för rätten till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

1.4.7

Man måste även garantera underårigas absoluta rätt till utbildning enligt samma villkor som gäller för rätten till hälso- och sjukvård.

2.   Kommentarer avseende förordningen om berättigande till skydd

| 2.1 | EESK stöder ytterligare harmonisering av normerna för asylförfaranden, erkännande och skydd på EU-nivå. Det finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller vilka förfaranden som används, erkännandegrader, den typ av skydd som ges och de mottagningsvillkor som sökandena och de personer som beviljas internationellt skydd ges. |
| --- | --- |

2.1

EESK stöder ytterligare harmonisering av normerna för asylförfaranden, erkännande och skydd på EU-nivå. Det finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller vilka förfaranden som används, erkännandegrader, den typ av skydd som ges och de mottagningsvillkor som sökandena och de personer som beviljas internationellt skydd ges.

| 2.2 | Medlemsstaterna har av olika anledningar utvecklat institutionella asylförfaranden som skiljer sig åt sinsemellan. Detta gynnar sekundära förflyttningar och äventyrar likabehandling av sökandena på unionens territorium. Skillnaderna mellan medlemsstaterna skulle kunna få stor betydelse för värnandet om de grundläggande rättigheterna, inbegripet skydd av den mänskliga värdigheten, respekt för privatlivet och familjelivet, yttrandefrihet och informationsfrihet, rätt till utbildning, fritt yrkesval och rätt till tillgång till arbetsmarknaden, näringsfrihet, rätt till asyl, icke-diskriminering, barnets rättigheter, social trygghet och socialt stöd, samt hälsoskydd, i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.2

Medlemsstaterna har av olika anledningar utvecklat institutionella asylförfaranden som skiljer sig åt sinsemellan. Detta gynnar sekundära förflyttningar och äventyrar likabehandling av sökandena på unionens territorium. Skillnaderna mellan medlemsstaterna skulle kunna få stor betydelse för värnandet om de grundläggande rättigheterna, inbegripet skydd av den mänskliga värdigheten, respekt för privatlivet och familjelivet, yttrandefrihet och informationsfrihet, rätt till utbildning, fritt yrkesval och rätt till tillgång till arbetsmarknaden, näringsfrihet, rätt till asyl, icke-diskriminering, barnets rättigheter, social trygghet och socialt stöd, samt hälsoskydd, i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 2.3 | EESK välkomnar utvecklingen av systemet för att hämta, organisera och sprida information om situationen i ursprungs- och transitländerna under överinseende av Europeiska unionens asylbyrå. Det symboliserar grunden för en verklig harmonisering av besluten om beviljande av internationellt skydd. Det är dock oklart i vilken utsträckning de nationella myndigheterna kommer att beakta den tillgängliga informationen och även hur man ska se till att de faktiskt gör det. För att undvika alltför stora skillnader i besluten bör systemet på ett enkelt och tydligt sätt indikera vilka länder som anses vara osäkra. |
| --- | --- |

2.3

EESK välkomnar utvecklingen av systemet för att hämta, organisera och sprida information om situationen i ursprungs- och transitländerna under överinseende av Europeiska unionens asylbyrå. Det symboliserar grunden för en verklig harmonisering av besluten om beviljande av internationellt skydd. Det är dock oklart i vilken utsträckning de nationella myndigheterna kommer att beakta den tillgängliga informationen och även hur man ska se till att de faktiskt gör det. För att undvika alltför stora skillnader i besluten bör systemet på ett enkelt och tydligt sätt indikera vilka länder som anses vara osäkra.

| 2.4 | Med beaktande av artikel 7 om aktörer som ger skydd är det viktigt att korrekt bedöma privata aktörers och internationella organisationers kapacitet att ge skydd. På grund av otillräckliga resurser och rättsosäkerhet är det mycket svårt för dem att ge ett stabilt och långsiktigt skydd, i synnerhet på platser där det råder inbördeskrig eller starkt förtryck från statens sida. |
| --- | --- |

2.4

Med beaktande av artikel 7 om aktörer som ger skydd är det viktigt att korrekt bedöma privata aktörers och internationella organisationers kapacitet att ge skydd. På grund av otillräckliga resurser och rättsosäkerhet är det mycket svårt för dem att ge ett stabilt och långsiktigt skydd, i synnerhet på platser där det råder inbördeskrig eller starkt förtryck från statens sida.

| 2.5 | De möjligheter som den sökande eventuellt har till internt skydd är en relevant faktor när man ska fatta beslut om att bevilja skydd. De behöriga myndigheterna måste beakta alla typer av risker som intern tvångsförflyttning kan innebära för den enskildes säkerhet. Säkra territorier kan snabbt bli osäkra av en rad olika anledningar, såsom militära nederlag, bistånd och insatser från utländska aktörer, sabotage och terroristattacker. Även om artikel 8 är tydlig i sin formulering av vad ”säker” innebär – t.ex. säkra transporter och tillgång till skydd – är det upp till de europeiska nationella myndigheterna att tolka de uppgifter och fakta som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

2.5

De möjligheter som den sökande eventuellt har till internt skydd är en relevant faktor när man ska fatta beslut om att bevilja skydd. De behöriga myndigheterna måste beakta alla typer av risker som intern tvångsförflyttning kan innebära för den enskildes säkerhet. Säkra territorier kan snabbt bli osäkra av en rad olika anledningar, såsom militära nederlag, bistånd och insatser från utländska aktörer, sabotage och terroristattacker. Även om artikel 8 är tydlig i sin formulering av vad ”säker” innebär – t.ex. säkra transporter och tillgång till skydd – är det upp till de europeiska nationella myndigheterna att tolka de uppgifter och fakta som finns tillgängliga.

| 2.6 | Definitionen av förföljelse i artikel 9 är omfattande och följer artikel 1A i konventionen angående flyktingars rättsliga ställning (Genèvekonventionen). Denna artikel, samt artikel 10 om skäl till förföljelsen och artikel 6 om aktörer som utövar förföljelse eller tillfogar allvarlig skada, bör uttolkas så att de beaktar förföljelse som begåtts både av statliga myndigheter och icke-statliga aktörer. Exemplen på utövandet av politiskt förtryck och inbördeskrig visar att våldshandlingar begås av olika paramilitära grupper och medborgargarden som åtnjuter skydd från statliga myndigheter som vanligtvis förnekar all inblandning. |
| --- | --- |

2.6

Definitionen av förföljelse i artikel 9 är omfattande och följer artikel 1A i konventionen angående flyktingars rättsliga ställning (Genèvekonventionen). Denna artikel, samt artikel 10 om skäl till förföljelsen och artikel 6 om aktörer som utövar förföljelse eller tillfogar allvarlig skada, bör uttolkas så att de beaktar förföljelse som begåtts både av statliga myndigheter och icke-statliga aktörer. Exemplen på utövandet av politiskt förtryck och inbördeskrig visar att våldshandlingar begås av olika paramilitära grupper och medborgargarden som åtnjuter skydd från statliga myndigheter som vanligtvis förnekar all inblandning.

| 2.7 | EESK har länge förespråkat en harmonisering av innehållet i det skydd som beviljas flyktingar och de som åtnjuter subsidiärt skydd (1). Innehållet i skyddet har varit en annan nyckeldrivkraft för sekundära förflyttningar inom unionen. Det är dock viktigt att påpeka att kommittén förespråkade att harmoniseringen skulle riktas in på den högsta möjliga skyddsnivån och inte på den lägsta. Kommissionens förslag innebär ett antal steg i denna riktning, vilket är positivt. |
| --- | --- |

2.7

EESK har länge förespråkat en harmonisering av innehållet i det skydd som beviljas flyktingar och de som åtnjuter subsidiärt skydd (1). Innehållet i skyddet har varit en annan nyckeldrivkraft för sekundära förflyttningar inom unionen. Det är dock viktigt att påpeka att kommittén förespråkade att harmoniseringen skulle riktas in på den högsta möjliga skyddsnivån och inte på den lägsta. Kommissionens förslag innebär ett antal steg i denna riktning, vilket är positivt.

| 2.8 | Det krävs förtydliganden angående tillhandahållande av information, uppehållstillstånd och resedokument. Det är värt att notera att det har skett förtydliganden om tillgången till arbetsmarknaden och att skyddsnivån har höjts, t.ex. på området arbetsvillkor, anslutningsfrihet och tillgång till arbetsrelaterade utbildningsmöjligheter, där de som beviljats internationellt skydd har samma rättigheter som medlemsstatens medborgare. Detta gäller även med avseende på erkännande av kvalifikationer, social trygghet, socialt bistånd och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

2.8

Det krävs förtydliganden angående tillhandahållande av information, uppehållstillstånd och resedokument. Det är värt att notera att det har skett förtydliganden om tillgången till arbetsmarknaden och att skyddsnivån har höjts, t.ex. på området arbetsvillkor, anslutningsfrihet och tillgång till arbetsrelaterade utbildningsmöjligheter, där de som beviljats internationellt skydd har samma rättigheter som medlemsstatens medborgare. Detta gäller även med avseende på erkännande av kvalifikationer, social trygghet, socialt bistånd och hälso- och sjukvård.

| 2.9 | Tillgång till integrationsåtgärder – språkkurser, program för samhällsorientering och samhällsintegration samt yrkesutbildning – är viktiga komponenter i en lyckad integration. Åtgärder som underlättar integrationen är mycket välkomna och bör uppmuntras. |
| --- | --- |

2.9

Tillgång till integrationsåtgärder – språkkurser, program för samhällsorientering och samhällsintegration samt yrkesutbildning – är viktiga komponenter i en lyckad integration. Åtgärder som underlättar integrationen är mycket välkomna och bör uppmuntras.

| 2.10 | Samtidigt kan det vara problematiskt att göra deltagande i integrationsåtgärder till ett villkor för att få tillgång till andra tjänster, såsom socialt bistånd (se artikel 34), och sådana villkor bör formuleras med omsorg. Integrationsåtgärderna måste vara mycket tillgängliga och användbara för att underlätta deltagande. Personer som beviljats internationellt skydd kan undantas från integrationsåtgärder och från tjänster för vilka deltagande i integrationsåtgärder krävs, t.ex. språkundervisning, utbildning och arbete. |
| --- | --- |

2.10

Samtidigt kan det vara problematiskt att göra deltagande i integrationsåtgärder till ett villkor för att få tillgång till andra tjänster, såsom socialt bistånd (se artikel 34), och sådana villkor bör formuleras med omsorg. Integrationsåtgärderna måste vara mycket tillgängliga och användbara för att underlätta deltagande. Personer som beviljats internationellt skydd kan undantas från integrationsåtgärder och från tjänster för vilka deltagande i integrationsåtgärder krävs, t.ex. språkundervisning, utbildning och arbete.

3.   Kommentarer avseende förslaget till förordning om ett gemensamt förfarande

| 3.1 | EESK välkomnar förslaget och det avsedda målet att upprätta ett i verklig mening gemensamt förfarande för internationellt skydd som är effektivt, rättvist och balanserat. Valet av detta instrument – en förordning som är direkt tillämplig i alla medlemsstater – är nödvändigt för att uppnå en högre grad av harmonisering och större enhetlighet i utfallet av asylförfarandena i alla medlemsstater. EESK anser att förordningen utgör ett steg i rätt riktning, såtillvida att den begränsar de sekundära förflyttningarna mellan medlemsstaterna och därmed underlättar iakttagandet av solidaritetsprincipen. |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar förslaget och det avsedda målet att upprätta ett i verklig mening gemensamt förfarande för internationellt skydd som är effektivt, rättvist och balanserat. Valet av detta instrument – en förordning som är direkt tillämplig i alla medlemsstater – är nödvändigt för att uppnå en högre grad av harmonisering och större enhetlighet i utfallet av asylförfarandena i alla medlemsstater. EESK anser att förordningen utgör ett steg i rätt riktning, såtillvida att den begränsar de sekundära förflyttningarna mellan medlemsstaterna och därmed underlättar iakttagandet av solidaritetsprincipen.

| 3.2 | Förfarandena måste vara tydliga och garantera förutsägbarhet. Det är rimligt att bibehålla sexmånadersgränsen för en sökande att få tillgång till förfarandet och för att avsluta prövningen av ansökan på administrativ och juridisk nivå. |
| --- | --- |

3.2

Förfarandena måste vara tydliga och garantera förutsägbarhet. Det är rimligt att bibehålla sexmånadersgränsen för en sökande att få tillgång till förfarandet och för att avsluta prövningen av ansökan på administrativ och juridisk nivå.

| 3.3 | När det gäller undantagen måste definitionen av ogrundade ansökningar och ansökningar som inte kan tas upp till prövning förtydligas. |
| --- | --- |

3.3

När det gäller undantagen måste definitionen av ogrundade ansökningar och ansökningar som inte kan tas upp till prövning förtydligas.

| 3.4 | Kommittén stöder helhjärtat bestämmelsen om bistånd från Europeiska unionens asylbyrå till de medlemsstater som tar emot ett oproportionerligt stort antal ansökningar samtidigt. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén stöder helhjärtat bestämmelsen om bistånd från Europeiska unionens asylbyrå till de medlemsstater som tar emot ett oproportionerligt stort antal ansökningar samtidigt.

| 3.5 | EESK välkomnar inrättandet av förfarandegarantier som värnar de sökandes rättigheter. Detta är ett område där kommitténs ståndpunkt alltid har varit tydlig. Alla sökande som kommer till en medlemsstat befinner sig i en utsatt situation, nästan alla har rest långt och upplevt påfrestningar och faror. Språkliga, kulturella och psykologiska hinder måste övervinnas för att de ska kunna anpassa sig och samarbeta med myndigheterna. Även om de nya föreslagna förfarandena är tydligare är det medlemsstaternas myndigheter som måste genomföra dem. Om myndigheterna får problem i arbetet med de nya förfarandena måste man hitta sätt att bistå och stödja dem. |
| --- | --- |

3.5

EESK välkomnar inrättandet av förfarandegarantier som värnar de sökandes rättigheter. Detta är ett område där kommitténs ståndpunkt alltid har varit tydlig. Alla sökande som kommer till en medlemsstat befinner sig i en utsatt situation, nästan alla har rest långt och upplevt påfrestningar och faror. Språkliga, kulturella och psykologiska hinder måste övervinnas för att de ska kunna anpassa sig och samarbeta med myndigheterna. Även om de nya föreslagna förfarandena är tydligare är det medlemsstaternas myndigheter som måste genomföra dem. Om myndigheterna får problem i arbetet med de nya förfarandena måste man hitta sätt att bistå och stödja dem.

| 3.6 | När det gäller avsikten att harmonisera reglerna för säkra länder stöder kommittén generellt den progressiva förändringen mot full harmonisering genom att man ersätter de nationella förteckningarna över säkra länder med europeiska förteckningar eller beteckningar på EU-nivå inom fem år från det att förordningen träder i kraft (2). |
| --- | --- |

3.6

När det gäller avsikten att harmonisera reglerna för säkra länder stöder kommittén generellt den progressiva förändringen mot full harmonisering genom att man ersätter de nationella förteckningarna över säkra länder med europeiska förteckningar eller beteckningar på EU-nivå inom fem år från det att förordningen träder i kraft (2).

| 3.7 | När det gäller överklagandeförfarandet fastställer kommissionen i sitt förslag rätten till ett effektivt rättsmedel, med uttryckliga tidsgränser och med automatisk suspensiv effekt, utom vid avslag i påskyndade förfaranden, nekad inresa i första asylland och efterföljande ansökan, avslag till följd av explicit eller implicit tillbakadragande, samt beslut om en tidigare åtgärd. |
| --- | --- |

3.7

När det gäller överklagandeförfarandet fastställer kommissionen i sitt förslag rätten till ett effektivt rättsmedel, med uttryckliga tidsgränser och med automatisk suspensiv effekt, utom vid avslag i påskyndade förfaranden, nekad inresa i första asylland och efterföljande ansökan, avslag till följd av explicit eller implicit tillbakadragande, samt beslut om en tidigare åtgärd.

| 3.8 | Den period för vilken skyddet beviljas har en direkt påverkan på integrationsutsikterna. Perioden bör vara så lång att den ger incitament såväl åt dem som söker internationellt skydd som åt myndigheter och arbetsgivare. |
| --- | --- |

3.8

Den period för vilken skyddet beviljas har en direkt påverkan på integrationsutsikterna. Perioden bör vara så lång att den ger incitament såväl åt dem som söker internationellt skydd som åt myndigheter och arbetsgivare.

4.   Kommentarer avseende direktivet om mottagningsnormer

| 4.1 | EESK har aktivt förespråkat harmonisering av mottagningsvillkoren för personer som söker internationellt skydd, inte enbart för att minska de sekundära förflyttningarna utan främst för att öka deras chanser till en lyckad integration och fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

4.1

EESK har aktivt förespråkat harmonisering av mottagningsvillkoren för personer som söker internationellt skydd, inte enbart för att minska de sekundära förflyttningarna utan främst för att öka deras chanser till en lyckad integration och fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna.

| 4.2 | EESK välkomnar kravet om att medlemsstaterna ska vara skyldiga att ha beredskapsplaner redo för att se till att de kan ge ett fullgott mottagande av sökande när de ställs inför ett oproportionerligt stort antal sökande. |
| --- | --- |

4.2

EESK välkomnar kravet om att medlemsstaterna ska vara skyldiga att ha beredskapsplaner redo för att se till att de kan ge ett fullgott mottagande av sökande när de ställs inför ett oproportionerligt stort antal sökande.

| 4.3 | EESK stöder helhjärtat det mål som kommissionen satt upp om att stärka de sökandes självförtroende och integrationsmöjligheter. Målet ligger i linje med kommitténs rekommendation om snabbare tillgång till arbetsmarknaden och även tillgång till tjänster och program i syfte att underlätta integrationen (t.ex. vad gäller språk). Därför är den reducerade tidsgränsen för tillgång till arbetsmarknaden från senast nio månader till senast sex månader efter det att ansökan lämnades in ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

4.3

EESK stöder helhjärtat det mål som kommissionen satt upp om att stärka de sökandes självförtroende och integrationsmöjligheter. Målet ligger i linje med kommitténs rekommendation om snabbare tillgång till arbetsmarknaden och även tillgång till tjänster och program i syfte att underlätta integrationen (t.ex. vad gäller språk). Därför är den reducerade tidsgränsen för tillgång till arbetsmarknaden från senast nio månader till senast sex månader efter det att ansökan lämnades in ett steg i rätt riktning.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet”, KOM(2009) 551 slutlig/2 – 2009/0164 (COD)” (EUT C 18, 19.1.2011, s. 80).

1

(2)  EESK:s ståndpunkt formulerades i dess yttrande om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av EU:s gemensamma förteckning över säkra ursprungsländer enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU och om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd och om ändring av direktiv 2013/32/EU [COM(2015) 452 final] (EUT C 71, 24.2.2016, s. 82).

2

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/103 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/103

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen

[COM(2016) 479 final – 2016/0230(COD)]

och om

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen

[COM(2016) 482 final – 2016/0231(COD)]

(2017/C 075/17)

| Föredragande: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |

Föredragande:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Medföredragande:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

| Remiss | Rådet, 25.8.2016
  Europaparlamentet, 12.9.2016
  Europeiska kommissionen, 20.7.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 24.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 210/0/2 |

Remiss

Rådet, 25.8.2016

Europaparlamentet, 12.9.2016

Europeiska kommissionen, 20.7.2016

Rättslig grund

Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

24.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

210/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens tidsmässigt lägliga förslag om genomförandet av EU:s åtagande att minska utsläppen av växthusgaser fram till 2030 i alla sektorer av ekonomin och samhället. Kommittén framhåller dock vikten av att samtidigt ta hänsyn till den långsiktiga globala utmaningen att begränsa klimatförändringarna. Detta kräver en grundlig utvärdering av huruvida EU:s nuvarande klimatpolitik när det gäller insatser på global, europeisk och nationell nivå är ett lämpligt arbetssätt för att bana väg för ett koldioxidneutralt samhälle. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar kommissionens tidsmässigt lägliga förslag om genomförandet av EU:s åtagande att minska utsläppen av växthusgaser fram till 2030 i alla sektorer av ekonomin och samhället. Kommittén framhåller dock vikten av att samtidigt ta hänsyn till den långsiktiga globala utmaningen att begränsa klimatförändringarna. Detta kräver en grundlig utvärdering av huruvida EU:s nuvarande klimatpolitik när det gäller insatser på global, europeisk och nationell nivå är ett lämpligt arbetssätt för att bana väg för ett koldioxidneutralt samhälle.

| 1.2 | När det gäller fördelningen av ansvaret instämmer EESK helt i åsikten att skillnaderna mellan medlemsstaterna måste beaktas för att säkerställa rättvisa och kostnadseffektivitet. För att uppnå verklig kostnadseffektivitet på ett rättvist sätt, bör beräkningarna rörande ansvarsfördelningen dock ta upp båda dessa aspekter samtidigt i alla medlemsstater och målen bör anges på ett sådant sätt att de relativa kostnaderna är desamma för alla länder. På grund av bristerna i ansvarsfördelningen anser EESK att det är viktigt att införa och vidareutveckla flexibilitetsmekanismer. |
| --- | --- |

1.2

När det gäller fördelningen av ansvaret instämmer EESK helt i åsikten att skillnaderna mellan medlemsstaterna måste beaktas för att säkerställa rättvisa och kostnadseffektivitet. För att uppnå verklig kostnadseffektivitet på ett rättvist sätt, bör beräkningarna rörande ansvarsfördelningen dock ta upp båda dessa aspekter samtidigt i alla medlemsstater och målen bör anges på ett sådant sätt att de relativa kostnaderna är desamma för alla länder. På grund av bristerna i ansvarsfördelningen anser EESK att det är viktigt att införa och vidareutveckla flexibilitetsmekanismer.

| 1.3 | Integrering av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) inom ramen för politiken fram till 2030 innebär en anmärkningsvärd nyhet i EU:s klimatpolitik. EESK anser att det är nödvändigt att integreringen sker på ett sätt som stärker långsiktig koldioxidneutralitet. Hållbar användning och aktiv förvaltning av biobaserade naturresurser, dvs. en hållbar bioekonomi (inbegripet hållbar skogsförvaltning och klimatsmart livsmedelsproduktion), är en viktig faktor för övergången och bör beaktas noggrant för att uppnå miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

1.3

Integrering av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) inom ramen för politiken fram till 2030 innebär en anmärkningsvärd nyhet i EU:s klimatpolitik. EESK anser att det är nödvändigt att integreringen sker på ett sätt som stärker långsiktig koldioxidneutralitet. Hållbar användning och aktiv förvaltning av biobaserade naturresurser, dvs. en hållbar bioekonomi (inbegripet hållbar skogsförvaltning och klimatsmart livsmedelsproduktion), är en viktig faktor för övergången och bör beaktas noggrant för att uppnå miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar tillväxt.

| 1.4 | Jord- och skogsbrukets roll kräver en helhetssyn inom ramen för EU:s klimatpolitik. Såväl utsläppsminskningar som koldioxidbindning måste beaktas, liksom de utmaningar som anpassning och en tryggad livsmedelsförsörjning innebär. Genom Parisavtalet införs en bindande skyldighet att agera för att ”hålla ökningen i den globala medeltemperaturen långt under 2 oC [...] samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC”, och att ”öka anpassningsförmågan till skadliga effekter av klimatförändringen och främja den klimatmässiga motståndskraften och utvecklingen mot låga växthusgasutsläpp på ett sätt som inte hotar livsmedelsproduktionen”. Det är därför viktigt att möta behovet av större motståndskraft inom jordbrukssektorn och samtidigt begränsa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

1.4

Jord- och skogsbrukets roll kräver en helhetssyn inom ramen för EU:s klimatpolitik. Såväl utsläppsminskningar som koldioxidbindning måste beaktas, liksom de utmaningar som anpassning och en tryggad livsmedelsförsörjning innebär. Genom Parisavtalet införs en bindande skyldighet att agera för att ”hålla ökningen i den globala medeltemperaturen långt under 2 oC [...] samt göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC”, och att ”öka anpassningsförmågan till skadliga effekter av klimatförändringen och främja den klimatmässiga motståndskraften och utvecklingen mot låga växthusgasutsläpp på ett sätt som inte hotar livsmedelsproduktionen”. Det är därför viktigt att möta behovet av större motståndskraft inom jordbrukssektorn och samtidigt begränsa klimatförändringarna.

| 1.5 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta den viktiga roll och potential som skogarna och en hållbar skogsförvaltning har som koldioxidsänka och de sociala, ekologiska och ekonomiska fördelarna av detta. |
| --- | --- |

1.5

EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta den viktiga roll och potential som skogarna och en hållbar skogsförvaltning har som koldioxidsänka och de sociala, ekologiska och ekonomiska fördelarna av detta.

| 1.6 | Koldioxidbindning är inte bara en fråga om skogsareal utan handlar i första hand om att stärka tillväxten och en kraftfull fotosyntes i skogen genom aktiv skogsförvaltning och ökad användning av träbiomassa för produkter och energi. Att begränsa användningen av skogsresurser skulle på längre sikt leda till minskande sänkor på grund av att skogen åldras, och därmed till långsamt växande skog. För brukad åkermark och brukad betesmark säkerställer på samma sätt kretsloppet av tillväxt och uttag att koldioxid fortlöpande avlägsnas så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

1.6

Koldioxidbindning är inte bara en fråga om skogsareal utan handlar i första hand om att stärka tillväxten och en kraftfull fotosyntes i skogen genom aktiv skogsförvaltning och ökad användning av träbiomassa för produkter och energi. Att begränsa användningen av skogsresurser skulle på längre sikt leda till minskande sänkor på grund av att skogen åldras, och därmed till långsamt växande skog. För brukad åkermark och brukad betesmark säkerställer på samma sätt kretsloppet av tillväxt och uttag att koldioxid fortlöpande avlägsnas så effektivt som möjligt.

| 1.7 | EESK anser att det är viktigt att utsläppen och upptaget av växthusgaser utvärderas vetenskapligt, med insyn och gemensamma mätmetoder. Kommissionen bör utveckla bokföringsreglerna för markanvändning och skogsbruk så att de avspeglar de faktiska utsläppen och koldioxidbindningen. Dessutom måste de nationella referensnivåerna för skog fastställas av medlemsstaterna i enlighet med det beräknade hållbara utnyttjandet av skogsresurser. EU bör även utveckla ett satellitbaserat verktyg med stor precision för global övervakning av skogar. Vidare bör man utveckla lämpliga bokföringsmetoder för koldioxidbindning i icke vedartade växter på jordbruksmark. Det är också viktigt att undvika dubbel bokföring av utsläpp från användning av biomassa inom LULUCF-sektorn inom andra sektorer. |
| --- | --- |

1.7

EESK anser att det är viktigt att utsläppen och upptaget av växthusgaser utvärderas vetenskapligt, med insyn och gemensamma mätmetoder. Kommissionen bör utveckla bokföringsreglerna för markanvändning och skogsbruk så att de avspeglar de faktiska utsläppen och koldioxidbindningen. Dessutom måste de nationella referensnivåerna för skog fastställas av medlemsstaterna i enlighet med det beräknade hållbara utnyttjandet av skogsresurser. EU bör även utveckla ett satellitbaserat verktyg med stor precision för global övervakning av skogar. Vidare bör man utveckla lämpliga bokföringsmetoder för koldioxidbindning i icke vedartade växter på jordbruksmark. Det är också viktigt att undvika dubbel bokföring av utsläpp från användning av biomassa inom LULUCF-sektorn inom andra sektorer.

| 1.8 | EESK uppmanar de enskilda medlemsstaterna att ta fram en ambitiös nationell politik som bygger på principen nedifrån-och-upp för LULUCF-sektorn, i nära samarbete med det civila samhället på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.8

EESK uppmanar de enskilda medlemsstaterna att ta fram en ambitiös nationell politik som bygger på principen nedifrån-och-upp för LULUCF-sektorn, i nära samarbete med det civila samhället på nationell, regional och lokal nivå.

| 1.9 | Om de ambitiösa förslagen ska lyckas krävs betydande finansiella resurser, och kommittén uppmanar därför kommissionen att utöver de befintliga finansieringsmöjligheterna inrätta ett särskilt finansieringsinstrument, tillsammans med EIB, till stöd för dessa mål. Det behövs också intensiv forskning och innovation för att utveckla och anta nya metoder för begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

1.9

Om de ambitiösa förslagen ska lyckas krävs betydande finansiella resurser, och kommittén uppmanar därför kommissionen att utöver de befintliga finansieringsmöjligheterna inrätta ett särskilt finansieringsinstrument, tillsammans med EIB, till stöd för dessa mål. Det behövs också intensiv forskning och innovation för att utveckla och anta nya metoder för begränsning av klimatförändringarna.

2.   Inledning

| 2.1 | Den 20 juli 2016 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 (ansvarsfördelning 2030) och ett förslag till förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030. Samtidigt offentliggjorde kommissionen ett meddelande om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet. I det här yttrandet presenterar EESK sina synpunkter om förslagen till förordningar. Kommitténs synpunkter om meddelandet om transportsektorn presenteras i ett annat yttrande (TEN/609). |
| --- | --- |

2.1

Den 20 juli 2016 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 (ansvarsfördelning 2030) och ett förslag till förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030. Samtidigt offentliggjorde kommissionen ett meddelande om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet. I det här yttrandet presenterar EESK sina synpunkter om förslagen till förordningar. Kommitténs synpunkter om meddelandet om transportsektorn presenteras i ett annat yttrande (TEN/609).

| 2.2 | Förslagen är en del av genomförandet av EU:s åtagande att minska växthusgasutsläppen med minst 40 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer. EU har åtagit sig att jämfört med 2005 års nivåer uppnå en minskning på 43 % i sektorer som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och en minskning på 30 % i sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet fram till 2030. Översynen av direktivet om handel med utsläppsrätter genomförs av Europaparlamentet och rådet. EESK:s synpunkter om denna översyn återfinns i yttrandet NAT/675. |
| --- | --- |

2.2

Förslagen är en del av genomförandet av EU:s åtagande att minska växthusgasutsläppen med minst 40 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer. EU har åtagit sig att jämfört med 2005 års nivåer uppnå en minskning på 43 % i sektorer som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och en minskning på 30 % i sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet fram till 2030. Översynen av direktivet om handel med utsläppsrätter genomförs av Europaparlamentet och rådet. EESK:s synpunkter om denna översyn återfinns i yttrandet NAT/675.

| 2.3 | Förordningsförslagen är tillämpbara på sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet, t.ex. transporter, byggnader, jordbruk och avfall, samt markanvändning och skogsbruk. Utsläppsminskningsmålen för medlemsstaterna utgör en fortsättning på det nuvarande ansvarsfördelningsbeslutet om EU:s miljömål för 2020, medan markanvändning och skogsbruk nu för första gången ingår i EU:s ram för klimat- och energipolitiken. Hittills har de beaktats inom ramen för Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

2.3

Förordningsförslagen är tillämpbara på sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet, t.ex. transporter, byggnader, jordbruk och avfall, samt markanvändning och skogsbruk. Utsläppsminskningsmålen för medlemsstaterna utgör en fortsättning på det nuvarande ansvarsfördelningsbeslutet om EU:s miljömål för 2020, medan markanvändning och skogsbruk nu för första gången ingår i EU:s ram för klimat- och energipolitiken. Hittills har de beaktats inom ramen för Kyotoprotokollet.

| 2.4 | Kommissionen föreslår differentierade nationella utsläppsminskningsmål för att kunna säkerställa den rättvisa och kostnadseffektivitet som rådet efterlyser. Målen för de enskilda medlemsstaterna för 2030 varierar mellan 0 och 40 %. När det gäller markanvändning och skogsbruk föreslår kommissionen att balans mellan utsläpp och upptag, beräknade enligt bokföringsreglerna, måste uppnås i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen föreslår differentierade nationella utsläppsminskningsmål för att kunna säkerställa den rättvisa och kostnadseffektivitet som rådet efterlyser. Målen för de enskilda medlemsstaterna för 2030 varierar mellan 0 och 40 %. När det gäller markanvändning och skogsbruk föreslår kommissionen att balans mellan utsläpp och upptag, beräknade enligt bokföringsreglerna, måste uppnås i varje medlemsstat.

| 2.5 | Kommissionen föreslår att man fortsätter att använda ett flexibilitetssystem som möjliggör överföring av utsläppstilldelningar mellan medlemsstater och över tiden. Kommissionen föreslår också nya flexibilitetsmöjligheter för sektorer som omfattas av ansvarsfördelningsbeslutet att genomföra vissa utjämningar i förhållande till utsläppshandelssystemet och LULUCF-sektorerna. |
| --- | --- |

2.5

Kommissionen föreslår att man fortsätter att använda ett flexibilitetssystem som möjliggör överföring av utsläppstilldelningar mellan medlemsstater och över tiden. Kommissionen föreslår också nya flexibilitetsmöjligheter för sektorer som omfattas av ansvarsfördelningsbeslutet att genomföra vissa utjämningar i förhållande till utsläppshandelssystemet och LULUCF-sektorerna.

| 2.6 | I förslaget till förordning tas också övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser upp, inbegripet bokföringsregler för markanvändning och skogsbruk. |
| --- | --- |

2.6

I förslaget till förordning tas också övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser upp, inbegripet bokföringsregler för markanvändning och skogsbruk.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar generellt sett kommissionens aktuella förslag om genomförandet av EU:s åtagande att minska utsläppen av växthusgaser till 2030 i alla sektorer av ekonomin och samhället. Kommittén framhåller dock vikten av att samtidigt ta hänsyn till den långsiktiga utmaningen vad gäller begränsning av klimatförändringarna. Detta betyder att politiken och åtgärderna måste vara förenliga med det långsiktiga målet om ett koldioxidneutralt samhälle. |
| --- | --- |

3.1

EESK välkomnar generellt sett kommissionens aktuella förslag om genomförandet av EU:s åtagande att minska utsläppen av växthusgaser till 2030 i alla sektorer av ekonomin och samhället. Kommittén framhåller dock vikten av att samtidigt ta hänsyn till den långsiktiga utmaningen vad gäller begränsning av klimatförändringarna. Detta betyder att politiken och åtgärderna måste vara förenliga med det långsiktiga målet om ett koldioxidneutralt samhälle.

| 3.2 | I ett yttrande nyligen (NAT/690) uppmanade EESK EU att öka sin positiva klimatpåverkan globalt (”koldioxidhandavtrycket”) i stället för att bara fokusera på att minska sina egna utsläpp. Därför bör man inom ramen för klimatpolitiken för 2030 också uppmuntra klimatlösningar för och gemensamma projekt med tredjeländer, eftersom Parisavtalet hänvisar till en ny internationell samarbetsmekanism i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

3.2

I ett yttrande nyligen (NAT/690) uppmanade EESK EU att öka sin positiva klimatpåverkan globalt (”koldioxidhandavtrycket”) i stället för att bara fokusera på att minska sina egna utsläpp. Därför bör man inom ramen för klimatpolitiken för 2030 också uppmuntra klimatlösningar för och gemensamma projekt med tredjeländer, eftersom Parisavtalet hänvisar till en ny internationell samarbetsmekanism i kampen mot klimatförändringarna.

| 3.3 | I ovanstående EESK-yttrande efterlyste vi också en effektivare klimatunion där klimataspekterna är helt integrerade i den därtill relaterade politiken för inre marknaden. Att dela upp det gemensamma utsläppsminskningsmålet i nationella delmål kan innebära att man rör sig i riktning mot ökad fragmentering och disintegrering. EESK uppmanar därför kommissionen att även undersöka alternativ och möjligheter till en mer sammanhängande gemenskapsstrategi i sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet, med beaktande av EU:s klimatpolitik för tiden efter 2030. |
| --- | --- |

3.3

I ovanstående EESK-yttrande efterlyste vi också en effektivare klimatunion där klimataspekterna är helt integrerade i den därtill relaterade politiken för inre marknaden. Att dela upp det gemensamma utsläppsminskningsmålet i nationella delmål kan innebära att man rör sig i riktning mot ökad fragmentering och disintegrering. EESK uppmanar därför kommissionen att även undersöka alternativ och möjligheter till en mer sammanhängande gemenskapsstrategi i sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet, med beaktande av EU:s klimatpolitik för tiden efter 2030.

| 3.4 | En annan möjlig klimatpolitisk väg är att tillämpa ett sektorsbaserat synsätt i stället för ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna. Meddelandet om transportsektorn bygger på detta synsätt. Kommittén anser att det är viktigt att skilja mellan frågor som rör den inre marknaden och nationella frågor. Generellt sett passar en sektorsbaserad strategi bättre för den inre marknaden medan en nationell strategi är relevant när det rör sig om förvaltning av inhemska naturresurser. Detta gäller särskilt skogspolitiken. |
| --- | --- |

3.4

En annan möjlig klimatpolitisk väg är att tillämpa ett sektorsbaserat synsätt i stället för ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna. Meddelandet om transportsektorn bygger på detta synsätt. Kommittén anser att det är viktigt att skilja mellan frågor som rör den inre marknaden och nationella frågor. Generellt sett passar en sektorsbaserad strategi bättre för den inre marknaden medan en nationell strategi är relevant när det rör sig om förvaltning av inhemska naturresurser. Detta gäller särskilt skogspolitiken.

| 3.5 | Integreringen av markanvändning och skogsbruk i ramen för politiken fram till 2030 innebär en anmärkningsvärd nyhet i EU:s klimatpolitik. EESK anser att det är nödvändigt att integreringen sker på ett sätt som stärker långsiktig koldioxidneutralitet och hållbar tillväxt och att man inte enbart bör fokusera på kort- och medellångsiktiga åtgärder. |
| --- | --- |

3.5

Integreringen av markanvändning och skogsbruk i ramen för politiken fram till 2030 innebär en anmärkningsvärd nyhet i EU:s klimatpolitik. EESK anser att det är nödvändigt att integreringen sker på ett sätt som stärker långsiktig koldioxidneutralitet och hållbar tillväxt och att man inte enbart bör fokusera på kort- och medellångsiktiga åtgärder.

| 3.6 | Behovet av att minska utsläppen och öka kollagringen är en drivkraft för användningen av biomassa som råvara för olika typer av ekologiska produkter och som en källa till förnybar energi, inbegripet användning av hållbar bioenergi i förbindelse med koldioxidsnåla transporter. Hållbar bioekonomi, dvs. hållbar användning och förvaltning av biobaserade naturresurser, är en viktig faktor för övergången till ett koldioxidneutralt samhälle. |
| --- | --- |

3.6

Behovet av att minska utsläppen och öka kollagringen är en drivkraft för användningen av biomassa som råvara för olika typer av ekologiska produkter och som en källa till förnybar energi, inbegripet användning av hållbar bioenergi i förbindelse med koldioxidsnåla transporter. Hållbar bioekonomi, dvs. hållbar användning och förvaltning av biobaserade naturresurser, är en viktig faktor för övergången till ett koldioxidneutralt samhälle.

| 3.7 | Skogssektorn kan spela en viktig roll när det gäller att minska koldioxidutsläppen, öka användningen av förnybar energi och främja hållbar konsumtion. EU:s skogsresurser växer tack vare långsiktiga investeringar i skogsförvaltning i syfte att öka de hållbara uttagsnivåerna i framtiden. Ökad användning av biomassa kommer också att kräva en aktiv förvaltning av skogen i framtiden. |
| --- | --- |

3.7

Skogssektorn kan spela en viktig roll när det gäller att minska koldioxidutsläppen, öka användningen av förnybar energi och främja hållbar konsumtion. EU:s skogsresurser växer tack vare långsiktiga investeringar i skogsförvaltning i syfte att öka de hållbara uttagsnivåerna i framtiden. Ökad användning av biomassa kommer också att kräva en aktiv förvaltning av skogen i framtiden.

| 3.8 | EESK vill betona att EU:s klimatpolitik inte får fastställa gränser för skogsanvändningen, under förutsättning att uttaget inte överskrider ökningen av skogsresurserna och att hållbar förvaltning av skogen tillämpas. Kortsiktiga begränsningar av användningen av skogsresurser skulle på längre sikt leda till minskande sänkor. |
| --- | --- |

3.8

EESK vill betona att EU:s klimatpolitik inte får fastställa gränser för skogsanvändningen, under förutsättning att uttaget inte överskrider ökningen av skogsresurserna och att hållbar förvaltning av skogen tillämpas. Kortsiktiga begränsningar av användningen av skogsresurser skulle på längre sikt leda till minskande sänkor.

| 3.9 | Klimatförändringarna är också nära kopplade till livsmedelstryggheten, särskilt på global nivå. Det är därför av största vikt att samtidigt kunna klara av utmaningarna vad gäller både livsmedelsförsörjning och mildrandet av klimatförändringarna. Tillgången till mark för odling och urbaniseringstrycket bör leda till en hållbar ökning av produktiviteten så att Europa kan dra sitt strå till stacken när det gäller hanteringen av den globala utmaning som livsmedelstryggheten innebär. |
| --- | --- |

3.9

Klimatförändringarna är också nära kopplade till livsmedelstryggheten, särskilt på global nivå. Det är därför av största vikt att samtidigt kunna klara av utmaningarna vad gäller både livsmedelsförsörjning och mildrandet av klimatförändringarna. Tillgången till mark för odling och urbaniseringstrycket bör leda till en hållbar ökning av produktiviteten så att Europa kan dra sitt strå till stacken när det gäller hanteringen av den globala utmaning som livsmedelstryggheten innebär.

| 3.10 | När det gäller jordbrukssektorns nettoutsläpp påminner kommittén om att det även finns ett lika ambitiöst förslag om nationella utsläppstak. Förslagen bör vara förenliga och inte innebära överlappande bördor i fråga om utveckling och genomförande av de olika lagstiftningsakterna. |
| --- | --- |

3.10

När det gäller jordbrukssektorns nettoutsläpp påminner kommittén om att det även finns ett lika ambitiöst förslag om nationella utsläppstak. Förslagen bör vara förenliga och inte innebära överlappande bördor i fråga om utveckling och genomförande av de olika lagstiftningsakterna.

4.   Särskilda kommentarer om förslaget om ansvarsfördelning

| 4.1 | Kommissionen har lyssnat till Europeiska rådets uppmaning att beakta principerna om rättvisa och kostnadseffektivitet i sitt förslag. EESK instämmer helt i att skillnaderna mellan medlemsstaterna måste beaktas för att säkerställa både rättvisa och kostnadseffektivitet. Detta gäller såväl skillnaderna i de olika ländernas särskilda förhållanden och utgångsläge som den ekonomiska och sociala potentialen att minska utsläppen. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen har lyssnat till Europeiska rådets uppmaning att beakta principerna om rättvisa och kostnadseffektivitet i sitt förslag. EESK instämmer helt i att skillnaderna mellan medlemsstaterna måste beaktas för att säkerställa både rättvisa och kostnadseffektivitet. Detta gäller såväl skillnaderna i de olika ländernas särskilda förhållanden och utgångsläge som den ekonomiska och sociala potentialen att minska utsläppen.

| 4.2 | Vi vill emellertid fästa uppmärksamheten på att det föreslagna tillvägagångssättet inte leder till det effektivaste resultatet på EU-nivå eftersom rättvisa och kostnadseffektivitet bedöms skilt från varandra. För att uppnå verklig kostnadseffektivitet på ett rättvist sätt, bör beräkningarna ta upp båda dessa aspekter samtidigt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.2

Vi vill emellertid fästa uppmärksamheten på att det föreslagna tillvägagångssättet inte leder till det effektivaste resultatet på EU-nivå eftersom rättvisa och kostnadseffektivitet bedöms skilt från varandra. För att uppnå verklig kostnadseffektivitet på ett rättvist sätt, bör beräkningarna ta upp båda dessa aspekter samtidigt i alla medlemsstater.

| 4.3 | I idealfallet skulle man kunna finna den mest kostnadseffektiva lösningen genom att beräkna kostnadskurvorna för utsläppsminskningarna i varje land och fastställa målen på den nivå där marginalkostnaden i förhållande till BNP är densamma. Därigenom skulle man också undanröja eventuella problem med övertilldelning. En annan möjlighet vore att fastställa samma relativa mål för varje land och sedan använda flexibilitetsmekanismer för att hitta den bästa lösningen. |
| --- | --- |

4.3

I idealfallet skulle man kunna finna den mest kostnadseffektiva lösningen genom att beräkna kostnadskurvorna för utsläppsminskningarna i varje land och fastställa målen på den nivå där marginalkostnaden i förhållande till BNP är densamma. Därigenom skulle man också undanröja eventuella problem med övertilldelning. En annan möjlighet vore att fastställa samma relativa mål för varje land och sedan använda flexibilitetsmekanismer för att hitta den bästa lösningen.

| 4.4 | När det gäller resultatet av ansvarsfördelningen noterar EESK att det är svårt att kontrollera. Vi vill därför betona vikten av öppenhet i redovisningen av såväl data och antaganden för beräkningarna som för den metod som används. |
| --- | --- |

4.4

När det gäller resultatet av ansvarsfördelningen noterar EESK att det är svårt att kontrollera. Vi vill därför betona vikten av öppenhet i redovisningen av såväl data och antaganden för beräkningarna som för den metod som används.

| 4.5 | För ökad förutsägbarhet anser EESK att det är viktigt att beakta och förbereda eventuella konsekvenser av ”Brexit” när det gäller ansvarsfördelningen. Å andra sidan har Norge och Island uttryckt sin avsikt att delta i EU:s gemensamma åtgärder, vilket också kan påverka genomförandet av ansvarsfördelningen. |
| --- | --- |

4.5

För ökad förutsägbarhet anser EESK att det är viktigt att beakta och förbereda eventuella konsekvenser av ”Brexit” när det gäller ansvarsfördelningen. Å andra sidan har Norge och Island uttryckt sin avsikt att delta i EU:s gemensamma åtgärder, vilket också kan påverka genomförandet av ansvarsfördelningen.

| 4.6 | På grund av de ofrånkomliga bristerna i ansvarsfördelningen är det viktigt att införa flexibilitetsmekanismer och bestämmelser som gör det möjligt att uppnå maximala effektivitetsfördelar. Nya typer av sektorsövergripande flexibilitet bör också undersökas. Dessutom krävs ett effektivt och transparent system för att övervaka resultaten av flexibiliteten. |
| --- | --- |

4.6

På grund av de ofrånkomliga bristerna i ansvarsfördelningen är det viktigt att införa flexibilitetsmekanismer och bestämmelser som gör det möjligt att uppnå maximala effektivitetsfördelar. Nya typer av sektorsövergripande flexibilitet bör också undersökas. Dessutom krävs ett effektivt och transparent system för att övervaka resultaten av flexibiliteten.

| 4.7 | Den flexibilitet som erbjuds genom möjligheterna att handla med årliga utsläppstilldelningar mellan medlemsstaterna och genomförandet av åtgärderna i ett annat land bidrar till ökad kostnadseffektivitet och rättvisa. Alternativet att överföra utsläppsrätter över tiden är också nödvändigt och bör göras mindre begränsat eftersom åtgärder för utsläppsminskning i praktiken inte löper linjärt mellan åren. |
| --- | --- |

4.7

Den flexibilitet som erbjuds genom möjligheterna att handla med årliga utsläppstilldelningar mellan medlemsstaterna och genomförandet av åtgärderna i ett annat land bidrar till ökad kostnadseffektivitet och rättvisa. Alternativet att överföra utsläppsrätter över tiden är också nödvändigt och bör göras mindre begränsat eftersom åtgärder för utsläppsminskning i praktiken inte löper linjärt mellan åren.

| 4.8 | Vi välkomnar kommissionens förslag om möjligheten att använda utsläppsrätter från den sektor som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter för att kompensera för utsläppen från andra sektorer, eftersom det också syftar till att optimera utsläppsminskningarna. Samtidigt måste man konstatera att om man annullerar utsläppsrätter i ett land påverkas också andra länder eftersom system för handel med utsläppsrätter är EU-omfattande. |
| --- | --- |

4.8

Vi välkomnar kommissionens förslag om möjligheten att använda utsläppsrätter från den sektor som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter för att kompensera för utsläppen från andra sektorer, eftersom det också syftar till att optimera utsläppsminskningarna. Samtidigt måste man konstatera att om man annullerar utsläppsrätter i ett land påverkas också andra länder eftersom system för handel med utsläppsrätter är EU-omfattande.

| 4.9 | Kommittén välkomnar möjligheten att använda koldioxidupptag och utsläppsminskningar inom LULUCF-sektorn för att kompensera för utsläpp i andra sektorer. Möjligheten att inkludera skogsförvaltning i flexibilitetsmekanismerna måste utformas på ett sätt som skapar incitament för hållbar förvaltning av skogen och skogstillväxt och inte undergräver användningen av skogsresurser som råvara för bioekonomin. |
| --- | --- |

4.9

Kommittén välkomnar möjligheten att använda koldioxidupptag och utsläppsminskningar inom LULUCF-sektorn för att kompensera för utsläpp i andra sektorer. Möjligheten att inkludera skogsförvaltning i flexibilitetsmekanismerna måste utformas på ett sätt som skapar incitament för hållbar förvaltning av skogen och skogstillväxt och inte undergräver användningen av skogsresurser som råvara för bioekonomin.

5.   Särskilda kommentarer om förslaget om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk

| 5.1 | Jord- och skogsbrukets roll kräver en helhetssyn inom ramen för EU:s klimatpolitik. Jord- och skogsbruket står inte bara inför utmaningar i samband med begränsning av klimatförändringarna, utan måste också anpassa sig till dem, eftersom det är dessa sektorer som drabbas hårdast av allvarliga klimathändelser. Av det skälet måste begränsningsåtgärder med minsta möjliga negativa inverkan på produktionen uppmuntras. Som kommissionen framhåller i sitt förslag är det viktigt att ta hänsyn till EU:s position på den globala arenan och beakta den globala inventeringen i Parisavtalet, särskilt när det gäller miljöintegriteten och de eventuella negativa effekterna av koldioxidläckage. |
| --- | --- |

5.1

Jord- och skogsbrukets roll kräver en helhetssyn inom ramen för EU:s klimatpolitik. Jord- och skogsbruket står inte bara inför utmaningar i samband med begränsning av klimatförändringarna, utan måste också anpassa sig till dem, eftersom det är dessa sektorer som drabbas hårdast av allvarliga klimathändelser. Av det skälet måste begränsningsåtgärder med minsta möjliga negativa inverkan på produktionen uppmuntras. Som kommissionen framhåller i sitt förslag är det viktigt att ta hänsyn till EU:s position på den globala arenan och beakta den globala inventeringen i Parisavtalet, särskilt när det gäller miljöintegriteten och de eventuella negativa effekterna av koldioxidläckage.

| 5.2 | Parisavtalet kräver att balans mellan antropogena växthusgasutsläpp från olika källor och upptag i sänkor, t.ex. skogar, ska ha uppnåtts senast under andra hälften av detta århundrade. Det är därför ytterst viktigt att bevara skogarna som sänkor och att undvika koldioxidmättnad i åldrande skogar. |
| --- | --- |

5.2

Parisavtalet kräver att balans mellan antropogena växthusgasutsläpp från olika källor och upptag i sänkor, t.ex. skogar, ska ha uppnåtts senast under andra hälften av detta århundrade. Det är därför ytterst viktigt att bevara skogarna som sänkor och att undvika koldioxidmättnad i åldrande skogar.

| 5.3 | Hållbar förvaltning av skogen tillsammans med användning av trä som råvara för olika produkter och ersättande av fossila bränslen med bioenergi är effektiva sätt att kontrollera kolbalansen. För att miljöintegriteten inte ska undergrävas bör inte utsläpp från fossila bränslen inom andra sektorer kompenseras med skogssänkor på ett sätt som kan minska trätillgången för bioekonomin. |
| --- | --- |

5.3

Hållbar förvaltning av skogen tillsammans med användning av trä som råvara för olika produkter och ersättande av fossila bränslen med bioenergi är effektiva sätt att kontrollera kolbalansen. För att miljöintegriteten inte ska undergrävas bör inte utsläpp från fossila bränslen inom andra sektorer kompenseras med skogssänkor på ett sätt som kan minska trätillgången för bioekonomin.

| 5.4 | Förvaltning av koldioxidsänkor är inte bara en fråga om skogsområden utan i första hand om att stärka skogstillväxt genom aktiv skogsförvaltning och ökad användning av träprodukter. Det är därför viktigt att avverkade träprodukter omfattas av LULUCF, och att medlemsstaterna fullt ut utnyttjar den potential som dessa produkter har i fråga om koldioxidlagring och de utsläppsrätter som därigenom skapas. Det bör dessutom vara möjligt att tillåta att utsläpp orsakade genom avskogning kompenseras med ökade skogsresurser som erhålls genom hållbar skogsförvaltning. |
| --- | --- |

5.4

Förvaltning av koldioxidsänkor är inte bara en fråga om skogsområden utan i första hand om att stärka skogstillväxt genom aktiv skogsförvaltning och ökad användning av träprodukter. Det är därför viktigt att avverkade träprodukter omfattas av LULUCF, och att medlemsstaterna fullt ut utnyttjar den potential som dessa produkter har i fråga om koldioxidlagring och de utsläppsrätter som därigenom skapas. Det bör dessutom vara möjligt att tillåta att utsläpp orsakade genom avskogning kompenseras med ökade skogsresurser som erhålls genom hållbar skogsförvaltning.

| 5.5 | För att kunna utnyttja den avsevärda potentialen i hållbar förvaltning av skogen (1) för att begränsa klimatförändringarna bör kommissionen intensivt satsa på att utveckla bokföringsregler för skogsförvaltning. Dessa regler måste återspegla den faktiska skogstillväxten och koldioxidbindningen i syfte att undvika de problem som funnits med de nuvarande bestämmelserna, nämligen att faktiska sänkor i vissa fall definieras som utsläppskällor. |
| --- | --- |

5.5

För att kunna utnyttja den avsevärda potentialen i hållbar förvaltning av skogen (1) för att begränsa klimatförändringarna bör kommissionen intensivt satsa på att utveckla bokföringsregler för skogsförvaltning. Dessa regler måste återspegla den faktiska skogstillväxten och koldioxidbindningen i syfte att undvika de problem som funnits med de nuvarande bestämmelserna, nämligen att faktiska sänkor i vissa fall definieras som utsläppskällor.

| 5.6 | De föreslagna bokföringsreglerna om referensnivåerna för skog är mer komplicerade än tidigare och uppmuntrar inte i tillräcklig utsträckning förbättrad skogstillväxt eller bioekonomi. EESK föreslår att man – i stället för att fastställa alltför detaljerade kriterier – låter de nationella referensnivåerna för skog fastställas av medlemsstaterna i enlighet med det beräknade hållbara utnyttjandet av skogsresurser, samtidigt som man ser till att det årliga uttaget inte överstiger den årliga tillväxten på lång sikt. |
| --- | --- |

5.6

De föreslagna bokföringsreglerna om referensnivåerna för skog är mer komplicerade än tidigare och uppmuntrar inte i tillräcklig utsträckning förbättrad skogstillväxt eller bioekonomi. EESK föreslår att man – i stället för att fastställa alltför detaljerade kriterier – låter de nationella referensnivåerna för skog fastställas av medlemsstaterna i enlighet med det beräknade hållbara utnyttjandet av skogsresurser, samtidigt som man ser till att det årliga uttaget inte överstiger den årliga tillväxten på lång sikt.

| 5.7 | EESK välkomnar kommissionens påpekande att man för att undvika dubbel bokföring av utsläpp ska betrakta användningen av biomassa i energisektorn som koldioxidneutral, i linje med IPCC-riktlinjerna. Dessutom måste man undvika all dubbel bokföring av utsläpp. |
| --- | --- |

5.7

EESK välkomnar kommissionens påpekande att man för att undvika dubbel bokföring av utsläpp ska betrakta användningen av biomassa i energisektorn som koldioxidneutral, i linje med IPCC-riktlinjerna. Dessutom måste man undvika all dubbel bokföring av utsläpp.

| 5.8 | EESK uppmanar kommissionen att efterlysa integrerade övergripande bokföringsregler för LULUCF. För att uppmuntra andra länder att delta i processen bör reglerna vara så enkla som möjligt. På internationell nivå bör EU också bidra med sin egen kunskap när det gäller inventeringar av skogsresurser och övervakningsmetoder, och utveckla ett satellitbaserat system med stor precision som kan tillhandahålla faktiska globala uppgifter. |
| --- | --- |

5.8

EESK uppmanar kommissionen att efterlysa integrerade övergripande bokföringsregler för LULUCF. För att uppmuntra andra länder att delta i processen bör reglerna vara så enkla som möjligt. På internationell nivå bör EU också bidra med sin egen kunskap när det gäller inventeringar av skogsresurser och övervakningsmetoder, och utveckla ett satellitbaserat system med stor precision som kan tillhandahålla faktiska globala uppgifter.

| 5.9 | På samma sätt som skogsförvaltning bidrar aktiv förvaltning av brukad åkermark och brukad betesmark också till kampen mot klimatförändringarna, och bidrar samtidigt till global livsmedelstrygghet. Förbättrad förvaltning av brukad åkermark och brukad betesmark, inbegripet markens produktivitet, uttag och återplantering, bidrar till koldioxidbindning och bör därför redovisas på ett korrekt sätt. Att begränsa produktionen av biomassa skulle på lång sikt leda till mindre och mindre upptag av växthusgaser från atmosfären genom minskad fotosyntes. De organiska jordarternas särart bör också beaktas och möjligheter erbjudas för att de även fortsättningsvis ska kunna brukas. |
| --- | --- |

5.9

På samma sätt som skogsförvaltning bidrar aktiv förvaltning av brukad åkermark och brukad betesmark också till kampen mot klimatförändringarna, och bidrar samtidigt till global livsmedelstrygghet. Förbättrad förvaltning av brukad åkermark och brukad betesmark, inbegripet markens produktivitet, uttag och återplantering, bidrar till koldioxidbindning och bör därför redovisas på ett korrekt sätt. Att begränsa produktionen av biomassa skulle på lång sikt leda till mindre och mindre upptag av växthusgaser från atmosfären genom minskad fotosyntes. De organiska jordarternas särart bör också beaktas och möjligheter erbjudas för att de även fortsättningsvis ska kunna brukas.

| 5.10 | För att till fullo kunna utnyttja den avsevärda potentialen i förvaltning av brukad åkermark och brukad betesmark för att öka markens funktion som kolsänka och ange möjliga förbättringar i det avseendet, efterlyser vi forskning om och utveckling av bokföringsregler för biomassa från ettåriga och fleråriga icke vedartade växter. Potentialen i en dynamisk förvaltning av marken som är inriktad på att optimera dess funktioner – med hänsyn till lokala förhållanden – skulle gynna inte bara klimatet och miljön utan också bidra till den ekonomiska och social hållbarheten i jordbrukssektorn, särskilt för små familjejordbruk. |
| --- | --- |

5.10

För att till fullo kunna utnyttja den avsevärda potentialen i förvaltning av brukad åkermark och brukad betesmark för att öka markens funktion som kolsänka och ange möjliga förbättringar i det avseendet, efterlyser vi forskning om och utveckling av bokföringsregler för biomassa från ettåriga och fleråriga icke vedartade växter. Potentialen i en dynamisk förvaltning av marken som är inriktad på att optimera dess funktioner – med hänsyn till lokala förhållanden – skulle gynna inte bara klimatet och miljön utan också bidra till den ekonomiska och social hållbarheten i jordbrukssektorn, särskilt för små familjejordbruk.

| 5.11 | När allt kommer omkring var framgångarna i Paris ett resultat av en nedifrån-och-upp-strategi där man fastställde nationella mål på grundval av de enskilda staternas styrkor och möjligheter. Kommittén konstaterar också att det finns skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller LULUCF-sektorn. Politiken bör därför utformas på nationell nivå i enlighet med subsidiaritetsprincipen, och LULUCF bör hanteras som en separat pelare i klimatpolitiken. |
| --- | --- |

5.11

När allt kommer omkring var framgångarna i Paris ett resultat av en nedifrån-och-upp-strategi där man fastställde nationella mål på grundval av de enskilda staternas styrkor och möjligheter. Kommittén konstaterar också att det finns skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller LULUCF-sektorn. Politiken bör därför utformas på nationell nivå i enlighet med subsidiaritetsprincipen, och LULUCF bör hanteras som en separat pelare i klimatpolitiken.

| 5.12 | EESK uppmanar de enskilda medlemsstaterna att ta fram en ambitiös nationell politik för begränsning av klimatförändringarna i LULUCF-sektorn, samtidigt som man skapar en långsiktig vision för hållbar markanvändning och skogsbruk, och man bör i den processen särskilt involvera det civila samhället och arbetsmarknadens parter på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

5.12

EESK uppmanar de enskilda medlemsstaterna att ta fram en ambitiös nationell politik för begränsning av klimatförändringarna i LULUCF-sektorn, samtidigt som man skapar en långsiktig vision för hållbar markanvändning och skogsbruk, och man bör i den processen särskilt involvera det civila samhället och arbetsmarknadens parter på nationell, regional och lokal nivå.

| 5.13 | Om en ambitiös politik ska kunna omsättas i praktiken krävs det betydande finansiella resurser. Kommittén uppmanar därför kommissionen att utöver de befintliga finansieringsmöjligheterna inrätta ett särskilt finansieringsinstrument, tillsammans med EIB, till stöd för dessa mål. Det finns också ett tydligt behov av ökade investeringar i forskning och utveckling för att ta fram nya metoder för begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

5.13

Om en ambitiös politik ska kunna omsättas i praktiken krävs det betydande finansiella resurser. Kommittén uppmanar därför kommissionen att utöver de befintliga finansieringsmöjligheterna inrätta ett särskilt finansieringsinstrument, tillsammans med EIB, till stöd för dessa mål. Det finns också ett tydligt behov av ökade investeringar i forskning och utveckling för att ta fram nya metoder för begränsning av klimatförändringarna.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Nabuurs m.fl. 2015. A new role for forests and the forest sector in the EU post-2020 climate targets.

1

A new role for forests and the forest sector in the EU post-2020 climate targets

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/109

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för demersala bestånd i Nordsjön och de fisken som nyttjar dessa bestånd och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 676/2007 och rådets förordning (EG) nr 1342/2008

[COM(2016) 493 final – 2016/0238 (COD)]

(2017/C 075/18)

| Föredragande: | Thomas MCDONOGH |
| --- | --- |

Föredragande:

Thomas MCDONOGH

| Remiss | Europaparlamentet, 12.9.2016
  Rådet, 26.9.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Presidiets beslut | 20.9.2016 |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 24.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 211/1/3 |

Remiss

Europaparlamentet, 12.9.2016

Rådet, 26.9.2016

Rättslig grund

Artiklarna 43.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

20.9.2016

Ansvarig facksektion

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

24.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

211/1/3

1.   Allmänna och särskilda kommentarer och rekommendationer

| 1.1 | Den gemensamma fiskeripolitiken infördes under 1960- och 70-talen och kräver ständig översyn. Kommittén välkomnar denna process med att uppdatera politiken i syfte att hålla jämna steg med tekniska förändringar för att förbättra bevarandet och skyddet av fiskbestånden. Kommittén välkomnar också de åtgärder som kommissionen föreslår, av vilka många återfinns i WGNSSK-rapporten (1). De kommer att bidra till att modernisera den europeiska fiskerilagen och skydda en mycket värdefull industri. |
| --- | --- |

1.1

Den gemensamma fiskeripolitiken infördes under 1960- och 70-talen och kräver ständig översyn. Kommittén välkomnar denna process med att uppdatera politiken i syfte att hålla jämna steg med tekniska förändringar för att förbättra bevarandet och skyddet av fiskbestånden. Kommittén välkomnar också de åtgärder som kommissionen föreslår, av vilka många återfinns i WGNSSK-rapporten (1). De kommer att bidra till att modernisera den europeiska fiskerilagen och skydda en mycket värdefull industri.

| 1.2 | Fisket i Nordsjön och angränsande områden är mycket komplext då det berör fartyg från minst sju kustmedlemsstater samt Norge, och en stor mängd fiskeredskap av olika slag används för riktat fiske efter ett stort antal olika fisk- och skaldjursarter. En central fråga är att många av de viktigaste demersala bestånden (dvs. de som lever på eller nära havsbotten) fångas i blandfisken. I praktiken innebär detta att varje gång ett fartyg tar upp ett fiskeredskap kommer fångsten att bestå av en blandning av olika arter. Blandningens sammansättning kommer att se olika ut beroende på vilken typ av fiskeredskap som används och när och var de används. |
| --- | --- |

1.2

Fisket i Nordsjön och angränsande områden är mycket komplext då det berör fartyg från minst sju kustmedlemsstater samt Norge, och en stor mängd fiskeredskap av olika slag används för riktat fiske efter ett stort antal olika fisk- och skaldjursarter. En central fråga är att många av de viktigaste demersala bestånden (dvs. de som lever på eller nära havsbotten) fångas i blandfisken. I praktiken innebär detta att varje gång ett fartyg tar upp ett fiskeredskap kommer fångsten att bestå av en blandning av olika arter. Blandningens sammansättning kommer att se olika ut beroende på vilken typ av fiskeredskap som används och när och var de används.

| 1.3 | För fartyg som fångar fisk ur bestånd som omfattas av totala tillåtna fångstmängder (TAC:er) innebär det att de bör sluta fiska när deras kvot för det beståndet har uttömts. Före antagandet av grundförordningen (2) behövde fartygen inte sluta fiska när deras kvot för en av dessa arter var uttömd. De kunde i stället fortsätta att fiska efter andra målarter, och därmed fortsatte de även att fånga de arter för vilka deras kvoter redan hade uttömts, trots att de inte kunde landa dessa fångster lagligt. Dessa fångster utöver kvoterna kastades överbord. Så snart kvoten för beståndet har uttömts kommer det att blockera möjligheterna att fortsätta att fiska efter andra bestånd. Man bör därför ta hänsyn till att vissa bestånd fångas tillsammans i blandfisken när man fastställer TAC:er för dessa bestånd. En sådan strategi skulle innebära fördelar både för beståndsförvaltningen och nyttjandet av bestånden. Den strategin har valts för detta förslag. |
| --- | --- |

1.3

För fartyg som fångar fisk ur bestånd som omfattas av totala tillåtna fångstmängder (TAC:er) innebär det att de bör sluta fiska när deras kvot för det beståndet har uttömts. Före antagandet av grundförordningen (2) behövde fartygen inte sluta fiska när deras kvot för en av dessa arter var uttömd. De kunde i stället fortsätta att fiska efter andra målarter, och därmed fortsatte de även att fånga de arter för vilka deras kvoter redan hade uttömts, trots att de inte kunde landa dessa fångster lagligt. Dessa fångster utöver kvoterna kastades överbord. Så snart kvoten för beståndet har uttömts kommer det att blockera möjligheterna att fortsätta att fiska efter andra bestånd. Man bör därför ta hänsyn till att vissa bestånd fångas tillsammans i blandfisken när man fastställer TAC:er för dessa bestånd. En sådan strategi skulle innebära fördelar både för beståndsförvaltningen och nyttjandet av bestånden. Den strategin har valts för detta förslag.

| 1.4 | Grundförordningen har till syfte att lösa problemen med överfiske och utkast på ett effektivare sätt än tidigare lagstiftning. Lämpliga åtgärder måste därför vidtas för att undvika negativa ekonomiska och sociala följder för fiskerinäringen. Det första steget mot en sådan anpassningsbar förvaltning skulle vara att införliva alla berörda bestånd i en enda förvaltningsplan. Planen skulle innefatta mål för fiskedödlighet uttryckta i intervall för varje bestånd, när sådana finns tillgängliga, och dessa skulle ligga till grund för att fastställa årliga totala tillåtna fångstmängder för bestånden. |
| --- | --- |

1.4

Grundförordningen har till syfte att lösa problemen med överfiske och utkast på ett effektivare sätt än tidigare lagstiftning. Lämpliga åtgärder måste därför vidtas för att undvika negativa ekonomiska och sociala följder för fiskerinäringen. Det första steget mot en sådan anpassningsbar förvaltning skulle vara att införliva alla berörda bestånd i en enda förvaltningsplan. Planen skulle innefatta mål för fiskedödlighet uttryckta i intervall för varje bestånd, när sådana finns tillgängliga, och dessa skulle ligga till grund för att fastställa årliga totala tillåtna fångstmängder för bestånden.

2.   Övriga kommentarer och rekommendationer

| 2.1 | En oberoende kommitté bör inrättas för att se över de nationella kvoterna. Förnyelsen av fiskbestånd beror dock inte bara på fiskedödlighet utan också på andra faktorer såsom klimatförändringarna. För att övergå till ett hållbart fiske krävs att man anpassar fiskefartygen och fiskeutrustningen (vilket är dyrt), förfogar över välgrundade vetenskapliga data och vidtar kontinuerliga åtgärder för att utbilda och skapa medvetenhet bland fiskare. De sociala aspekterna av fisket måste också beaktas, eftersom småskaliga fiskare håller på att slås ut. Det är en prioritet att bibehålla befintliga arbetstillfällen i de samhällen i många kustområden i EU som är beroende av fisket. |
| --- | --- |

2.1

En oberoende kommitté bör inrättas för att se över de nationella kvoterna. Förnyelsen av fiskbestånd beror dock inte bara på fiskedödlighet utan också på andra faktorer såsom klimatförändringarna. För att övergå till ett hållbart fiske krävs att man anpassar fiskefartygen och fiskeutrustningen (vilket är dyrt), förfogar över välgrundade vetenskapliga data och vidtar kontinuerliga åtgärder för att utbilda och skapa medvetenhet bland fiskare. De sociala aspekterna av fisket måste också beaktas, eftersom småskaliga fiskare håller på att slås ut. Det är en prioritet att bibehålla befintliga arbetstillfällen i de samhällen i många kustområden i EU som är beroende av fisket.

| 2.2 | Det behövs mer forskning om hur fiskodling påverkar vilda bestånd. Vildlaxen är utrotningshotad – främst på grund av överfiske och otillfredsställande lagstiftning – men i hur hög grad fiskodlingen påverkar vildlaxen är okänt. Med ordentlig marknadsföring kan vildlaxen uppnå ett bättre pris än odlad lax. Sportfiske bidrar på ett betydande sätt till ekonomin i mer avlägsna områden. Det uppskattas att varje vildlax som fångas i genomsnitt bidrar med 1 200 euro till den lokala ekonomin genom utbetalda löner till medarbetare, logi, transport etc. |
| --- | --- |

2.2

Det behövs mer forskning om hur fiskodling påverkar vilda bestånd. Vildlaxen är utrotningshotad – främst på grund av överfiske och otillfredsställande lagstiftning – men i hur hög grad fiskodlingen påverkar vildlaxen är okänt. Med ordentlig marknadsföring kan vildlaxen uppnå ett bättre pris än odlad lax. Sportfiske bidrar på ett betydande sätt till ekonomin i mer avlägsna områden. Det uppskattas att varje vildlax som fångas i genomsnitt bidrar med 1 200 euro till den lokala ekonomin genom utbetalda löner till medarbetare, logi, transport etc.

| 2.3 | Åtgärder måste vidtas för att vända nedgången av ålfisket. Problemet med fångst av ungfisk bör hanteras genom att man ökar den minsta tillåtna maskstorleken för nät. Det bör också finnas begränsningar för nät med endast ett filament. |
| --- | --- |

2.3

Åtgärder måste vidtas för att vända nedgången av ålfisket. Problemet med fångst av ungfisk bör hanteras genom att man ökar den minsta tillåtna maskstorleken för nät. Det bör också finnas begränsningar för nät med endast ett filament.

| 2.4 | Påföljderna för överträdelser av fiskelagstiftningen bör bli mer kännbara. Kraftiga åtgärder bör vidtas mot anställning av irreguljära invandrare på fiskebåtar. Många av dem får inte ens någon lön och är i praktiken fångar eftersom deras pass tas ifrån dem (detta har enligt uppgift hänt personer från Centralamerika). Levnads- och arbetsförhållandena till sjöss måste uppfylla de högsta EU-standarderna. Detta gäller även arbetstagare från länder utanför EU. |
| --- | --- |

2.4

Påföljderna för överträdelser av fiskelagstiftningen bör bli mer kännbara. Kraftiga åtgärder bör vidtas mot anställning av irreguljära invandrare på fiskebåtar. Många av dem får inte ens någon lön och är i praktiken fångar eftersom deras pass tas ifrån dem (detta har enligt uppgift hänt personer från Centralamerika). Levnads- och arbetsförhållandena till sjöss måste uppfylla de högsta EU-standarderna. Detta gäller även arbetstagare från länder utanför EU.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Rapport från Ices (Internationella havsforskningsrådet) arbetsgrupp om bedömning av de demersala bestånden i Nordsjön och Skagerrak, som sammanträdde i Hamburg, Tyskland, mellan den 26 april och den 5 maj 2016.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/111

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Luftfartspaketet II

bestående av

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008

[COM(2015) 613 final – 2015/0277 (COD)]

och

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Det europeiska flygsäkerhetsprogrammet

[COM(2015) 599 final]

(2017/C 075/19)

| Föredragande: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Stefan BACK |

Föredragande:

Raymond HENCKS

Medföredragande:

Stefan BACK

| Remiss | Europeiska unionens råd, 19.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 15.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 184/1/2 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 19.1.2016

Rättslig grund

Artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

15.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

184/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK ser positivt på den nya strategin, som bygger på riskbedömning och resultat, under förutsättning att normativa regler kvarstår där sådana krävs för att garantera säkerheten. EESK anser att tid och tillräckliga resurser måste tillhandahållas för att denna förändring av arbetsmetoder och arbetskultur ska lyckas. EESK understryker också att denna övergång måste ske i nära samarbete med personal och berörda parter. |
| --- | --- |

1.1

EESK ser positivt på den nya strategin, som bygger på riskbedömning och resultat, under förutsättning att normativa regler kvarstår där sådana krävs för att garantera säkerheten. EESK anser att tid och tillräckliga resurser måste tillhandahållas för att denna förändring av arbetsmetoder och arbetskultur ska lyckas. EESK understryker också att denna övergång måste ske i nära samarbete med personal och berörda parter.

| 1.2 | EESK håller med om att Easa, i samarbete och samförstånd med medlemsstaterna, bör ta större ansvar för säkerheten, bland annat när det gäller de särskilda bestämmelserna om nödsituationer, under förutsättning att Easa tilldelas tillräckliga resurser för att kunna utföra sina uppgifter på detta område. EESK anser vidare att förordning (EG) nr 300/2008 bör ses över mot bakgrund av den utveckling som har skett sedan 2008. |
| --- | --- |

1.2

EESK håller med om att Easa, i samarbete och samförstånd med medlemsstaterna, bör ta större ansvar för säkerheten, bland annat när det gäller de särskilda bestämmelserna om nödsituationer, under förutsättning att Easa tilldelas tillräckliga resurser för att kunna utföra sina uppgifter på detta område. EESK anser vidare att förordning (EG) nr 300/2008 bör ses över mot bakgrund av den utveckling som har skett sedan 2008.

| 1.3 | EESK framhåller att den civila luftfarten verkar i ett snabbt föränderligt sammanhang, både på grund av den snabba tekniska utvecklingen, bland annat digitaliseringen, och på grund av utvecklingen av nya affärsmodeller och modeller för sysselsättning och tillhandahållande av tjänster. EESK fäster stor vikt vid att den nya förordningen utvärderas regelbundet vart femte år i enlighet med förslaget. Det är viktigt att de potentiella säkerhets- och skyddsaspekterna av denna utveckling utvärderas ordentligt i konsekvensbedömningen och att lämpliga åtgärder planeras och vidtas i tid. |
| --- | --- |

1.3

EESK framhåller att den civila luftfarten verkar i ett snabbt föränderligt sammanhang, både på grund av den snabba tekniska utvecklingen, bland annat digitaliseringen, och på grund av utvecklingen av nya affärsmodeller och modeller för sysselsättning och tillhandahållande av tjänster. EESK fäster stor vikt vid att den nya förordningen utvärderas regelbundet vart femte år i enlighet med förslaget. Det är viktigt att de potentiella säkerhets- och skyddsaspekterna av denna utveckling utvärderas ordentligt i konsekvensbedömningen och att lämpliga åtgärder planeras och vidtas i tid.

| 1.4 | EESK ser positivt på att även marktjänster har inkluderats i denna förordnings tillämpningsområde och föreslår ett certifieringskrav för leverantörer av marktjänster och markpersonal som utför säkerhetskritiska uppgifter. |
| --- | --- |

1.4

EESK ser positivt på att även marktjänster har inkluderats i denna förordnings tillämpningsområde och föreslår ett certifieringskrav för leverantörer av marktjänster och markpersonal som utför säkerhetskritiska uppgifter.

| 1.5 | EESK välkomnar framtagandet av standarder för certifiering av kabinbesättningen, men beklagar att kommissionen inte föreslår ett licenssystem för kabinbesättningen. |
| --- | --- |

1.5

EESK välkomnar framtagandet av standarder för certifiering av kabinbesättningen, men beklagar att kommissionen inte föreslår ett licenssystem för kabinbesättningen.

| 1.6 | EESK stöder inkluderandet av obemannade luftfartyg i förslagets tillämpningsområde och betonar vikten av att höga standarder fastställs. |
| --- | --- |

1.6

EESK stöder inkluderandet av obemannade luftfartyg i förslagets tillämpningsområde och betonar vikten av att höga standarder fastställs.

| 1.7 | EESK varnar för onödig komplexitet och dubbla certifierings- eller kontrollkrav när det gäller flygplatsutrustning, utom då detta verkligen behövs av säkerhetsskäl. |
| --- | --- |

1.7

EESK varnar för onödig komplexitet och dubbla certifierings- eller kontrollkrav när det gäller flygplatsutrustning, utom då detta verkligen behövs av säkerhetsskäl.

| 1.8 | EESK noterar med tillfredsställelse de uppgifter rörande tillsyn, samarbete och stöd i förhållande till nationella myndigheter som anges i förslaget och hoppas att dessa kommer att leda till fortsatt höga, harmoniserade och effektiva standarder beträffande säkerhet, förbättrat utbyte av information och riktmärkning, då detta kommer att garantera större resurseffektivitet. EESK uppmärksammar i detta sammanhang den europeiska flygsäkerhetsplanen och det europeiska flygsäkerhetsprogrammet och de möjligheter som dessa erbjuder när det gäller att ta fram och genomföra striktare och harmoniserade säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

1.8

EESK noterar med tillfredsställelse de uppgifter rörande tillsyn, samarbete och stöd i förhållande till nationella myndigheter som anges i förslaget och hoppas att dessa kommer att leda till fortsatt höga, harmoniserade och effektiva standarder beträffande säkerhet, förbättrat utbyte av information och riktmärkning, då detta kommer att garantera större resurseffektivitet. EESK uppmärksammar i detta sammanhang den europeiska flygsäkerhetsplanen och det europeiska flygsäkerhetsprogrammet och de möjligheter som dessa erbjuder när det gäller att ta fram och genomföra striktare och harmoniserade säkerhetsnormer.

| 1.9 | EESK stöder den föreslagna mekanismen för frivillig överföring av uppgifter från de nationella myndigheterna till Easa, inbegripet de särskilda bestämmelserna om nödsituationer. |
| --- | --- |

1.9

EESK stöder den föreslagna mekanismen för frivillig överföring av uppgifter från de nationella myndigheterna till Easa, inbegripet de särskilda bestämmelserna om nödsituationer.

| 1.10 | EESK anser att det bör ställas krav på att den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna på nationell nivå ska underrättas för att europeiska operatörer verksamma i flera EU-länder ska kunna tillvarata den möjlighet som ges att välja Easa som sin behöriga myndighet. Möjligheten för ovan nämnda operatörer att välja Easa som behörig myndighet kan inte tillämpas för åtgärder som faller under artiklarna 59 och 60. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser att det bör ställas krav på att den behöriga myndigheten eller de behöriga myndigheterna på nationell nivå ska underrättas för att europeiska operatörer verksamma i flera EU-länder ska kunna tillvarata den möjlighet som ges att välja Easa som sin behöriga myndighet. Möjligheten för ovan nämnda operatörer att välja Easa som behörig myndighet kan inte tillämpas för åtgärder som faller under artiklarna 59 och 60.

| 1.11 | EESK uppmärksammar vikten av att utbyta information och betonar att sådan information som erhållits i syfte att förbättra säkerheten inte bör användas inom rättsväsendet, utom i undantagsfall som vid avsiktlig försummelse. Rättvisekulturen måste skyddas, och EESK upprepar sitt förslag om att en stadga för rättvisekultur bör utarbetas och tillämpas. |
| --- | --- |

1.11

EESK uppmärksammar vikten av att utbyta information och betonar att sådan information som erhållits i syfte att förbättra säkerheten inte bör användas inom rättsväsendet, utom i undantagsfall som vid avsiktlig försummelse. Rättvisekulturen måste skyddas, och EESK upprepar sitt förslag om att en stadga för rättvisekultur bör utarbetas och tillämpas.

| 1.12 | EESK noterar även förslaget om att införa en bestämmelse om avgifter för tjänster i det europeiska gemensamma luftrummet som ett sätt att finansiera Easas verksamhet, trots att de omfattande bestämmelserna om dessa avgifter kommer att inkluderas i bestämmelser som ännu inte har fastställts. Det framgår inte heller hur de planerade avgifterna ska förhålla sig till det system för undervägsavgifter som Eurocontrol för närvarande hanterar på uppdrag av de statliga parterna i ett multilateralt avtal. Mot bakgrund av detta anser EESK att det vore för tidigt att lagstifta om användning av avgifter som ännu inte existerar och som kan utformas på flera olika sätt. EESK föreslår därför att detta förslag avslås. |
| --- | --- |

1.12

EESK noterar även förslaget om att införa en bestämmelse om avgifter för tjänster i det europeiska gemensamma luftrummet som ett sätt att finansiera Easas verksamhet, trots att de omfattande bestämmelserna om dessa avgifter kommer att inkluderas i bestämmelser som ännu inte har fastställts. Det framgår inte heller hur de planerade avgifterna ska förhålla sig till det system för undervägsavgifter som Eurocontrol för närvarande hanterar på uppdrag av de statliga parterna i ett multilateralt avtal. Mot bakgrund av detta anser EESK att det vore för tidigt att lagstifta om användning av avgifter som ännu inte existerar och som kan utformas på flera olika sätt. EESK föreslår därför att detta förslag avslås.

| 1.13 | Med tanke på att Easa ska fastställa bestämmelser för certifiering och säkerhetskriterier som också kan vara av intresse för allmänheten, föreslår EESK att sådana texter översätts till alla officiella EU-språk. För att öka insynen bör Easas webbplats även finnas tillgänglig på andra språk än engelska. I detta sammanhang skulle EESK också vilja fästa uppmärksamheten på EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21. |
| --- | --- |

1.13

Med tanke på att Easa ska fastställa bestämmelser för certifiering och säkerhetskriterier som också kan vara av intresse för allmänheten, föreslår EESK att sådana texter översätts till alla officiella EU-språk. För att öka insynen bör Easas webbplats även finnas tillgänglig på andra språk än engelska. I detta sammanhang skulle EESK också vilja fästa uppmärksamheten på EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21.

| 1.14 | När det gäller förslaget om att minska formaliteterna vid avtal för in- eller uthyrning av luftfartyg med besättning (wet lease) påpekar EESK att förslaget framför allt tar upp frågor som rör säkerheten, medan frågor som rör in- eller uthyrning av luftfartyg med besättning handlar om kommersiell verksamhet, marknadstillträde och konkurrens. De kan även ha en betydande socioekonomisk dimension. EESK avråder i nuläget därför från en ändring av de materiella bestämmelserna om in- eller uthyrning av luftfartyg med besättning och anser att denna fråga bör behandlas i samband med översynen av förordning (EG) nr 1008/2008. |
| --- | --- |

1.14

När det gäller förslaget om att minska formaliteterna vid avtal för in- eller uthyrning av luftfartyg med besättning (wet lease) påpekar EESK att förslaget framför allt tar upp frågor som rör säkerheten, medan frågor som rör in- eller uthyrning av luftfartyg med besättning handlar om kommersiell verksamhet, marknadstillträde och konkurrens. De kan även ha en betydande socioekonomisk dimension. EESK avråder i nuläget därför från en ändring av de materiella bestämmelserna om in- eller uthyrning av luftfartyg med besättning och anser att denna fråga bör behandlas i samband med översynen av förordning (EG) nr 1008/2008.

| 1.15 | När det gäller den pågående utvärderingen av förordning (EU) nr 996/2010 hänvisar EESK till betydelsen av det europeiska nätverket av myndigheter för säkerhetsutredning inom civil luftfart och anser att tillräckliga resurser måste avsättas för denna viktiga verksamhet. EESK hänvisar också till sitt uttalande om en rättvisekultur i punkt 1.11 ovan. |
| --- | --- |

1.15

När det gäller den pågående utvärderingen av förordning (EU) nr 996/2010 hänvisar EESK till betydelsen av det europeiska nätverket av myndigheter för säkerhetsutredning inom civil luftfart och anser att tillräckliga resurser måste avsättas för denna viktiga verksamhet. EESK hänvisar också till sitt uttalande om en rättvisekultur i punkt 1.11 ovan.

2.   Inledning

| 2.1 | Förslaget till en säkerhetsförordning (1) (nedan kallat förslaget) kommer att ersätta 2008 års förordning (2). Genom förslaget upprätthålls och/eller aktualiseras vissa bestämmelser i 2008 års förordning, och nya åtgärder introduceras. Förslaget grundar sig på standarder från Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) och offentliga samråd mellan medlemsstaterna och berörda parter, inklusive arbetsmarknadens parter. Det bygger även på en rapport från kommissionen om det europeiska flygsäkerhetsprogrammet (3) och flera undersökningar. Förslaget är ett steg mot genomförandet av meddelandet En luftfartsstrategi för Europa
   (4). |
| --- | --- |

2.1

Förslaget till en säkerhetsförordning (1) (nedan kallat förslaget) kommer att ersätta 2008 års förordning (2). Genom förslaget upprätthålls och/eller aktualiseras vissa bestämmelser i 2008 års förordning, och nya åtgärder introduceras. Förslaget grundar sig på standarder från Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) och offentliga samråd mellan medlemsstaterna och berörda parter, inklusive arbetsmarknadens parter. Det bygger även på en rapport från kommissionen om det europeiska flygsäkerhetsprogrammet (3) och flera undersökningar. Förslaget är ett steg mot genomförandet av meddelandet En luftfartsstrategi för Europa
   (4).

| 2.2 | Genom förslaget införs en strategi för reglering av luftfartssäkerheten som bygger på förebyggande, riskbedömning och resultat för att öka resurseffektiviteten och förbättra tillsynsaktiviteternas inriktning på alla nivåer. Syftet med förslaget är att åtgärda säkerhetsbrister och öka hänsynen till det ömsesidiga beroendet mellan luftfartssäkerhet och andra områden, t.ex. luftfartsskydd och miljöskydd. |
| --- | --- |

2.2

Genom förslaget införs en strategi för reglering av luftfartssäkerheten som bygger på förebyggande, riskbedömning och resultat för att öka resurseffektiviteten och förbättra tillsynsaktiviteternas inriktning på alla nivåer. Syftet med förslaget är att åtgärda säkerhetsbrister och öka hänsynen till det ömsesidiga beroendet mellan luftfartssäkerhet och andra områden, t.ex. luftfartsskydd och miljöskydd.

| 2.3 | Förslaget syftar till att säkerställa en hög grad av efterlevnad och tillsyn i hela EU genom att europeiska och nationella myndigheter samarbetar nära, bland annat när det gäller informationsutbyte och effektiv kontroll och övervakning. Genom förslaget aktualiseras 2008 års förordning med hänsyn till den tekniska utvecklingen, så att exempelvis även obemannade luftfartyg omfattas av förordningen. |
| --- | --- |

2.3

Förslaget syftar till att säkerställa en hög grad av efterlevnad och tillsyn i hela EU genom att europeiska och nationella myndigheter samarbetar nära, bland annat när det gäller informationsutbyte och effektiv kontroll och övervakning. Genom förslaget aktualiseras 2008 års förordning med hänsyn till den tekniska utvecklingen, så att exempelvis även obemannade luftfartyg omfattas av förordningen.

| 2.4 | Kommissionen utvärderar för närvarande förordning (EU) nr 996/2010 om utredning och förebyggande av olyckor och tillbud inom civil luftfart (nedan kallad förordningen) och har bett EESK att komma med synpunkter (kommissionens arbetsdokument om genomförandet av förordning (EU) nr 996/2010). Under 2010 utfärdade kommittén ett yttrande om förslaget till denna förordning (5). |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen utvärderar för närvarande förordning (EU) nr 996/2010 om utredning och förebyggande av olyckor och tillbud inom civil luftfart (nedan kallad förordningen) och har bett EESK att komma med synpunkter (kommissionens arbetsdokument om genomförandet av förordning (EU) nr 996/2010). Under 2010 utfärdade kommittén ett yttrande om förslaget till denna förordning (5).

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK stöder syftena med förslaget, nämligen att stärka bestämmelserna om säkerhet och luftfartsskydd inom den civila luftfarten och att förtydliga uppgifterna för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) på området luftfartsskydd. EESK ser också positivt på att Easa ska bistå kommissionen med sakkunskap vid genomförandet av EU-lagstiftning om säkerhet och att byrån kan vidta relevanta åtgärder med kommissionens samtycke och efter samråd med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.1

EESK stöder syftena med förslaget, nämligen att stärka bestämmelserna om säkerhet och luftfartsskydd inom den civila luftfarten och att förtydliga uppgifterna för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) på området luftfartsskydd. EESK ser också positivt på att Easa ska bistå kommissionen med sakkunskap vid genomförandet av EU-lagstiftning om säkerhet och att byrån kan vidta relevanta åtgärder med kommissionens samtycke och efter samråd med medlemsstaterna.

| 3.2 | EESK håller med om att Easa, i samarbete och samförstånd med medlemsstaterna, bör ta större ansvar för säkerheten, bland annat när det gäller de särskilda bestämmelserna om nödsituationer, under förutsättning att Easa tilldelas tillräckliga resurser för att kunna utföra sina uppgifter på detta område. Kommittén anser också att förordning (EG) nr 300/2008 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten inte har hängt med i utvecklingen sedan 2008 och bör ses över. |
| --- | --- |

3.2

EESK håller med om att Easa, i samarbete och samförstånd med medlemsstaterna, bör ta större ansvar för säkerheten, bland annat när det gäller de särskilda bestämmelserna om nödsituationer, under förutsättning att Easa tilldelas tillräckliga resurser för att kunna utföra sina uppgifter på detta område. Kommittén anser också att förordning (EG) nr 300/2008 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten inte har hängt med i utvecklingen sedan 2008 och bör ses över.

| 3.3 | Syftet med förslaget är att förbereda EU:s regelverk på flygsäkerhetsområdet inför utmaningarna de kommande tio till femton åren. EESK anser att prognoser för en så lång period snabbt kan blir inaktuella på grund av den tekniska utvecklingen och de ständigt föränderliga säkerhetsriskerna, exempelvis utvecklingen av obemannade luftfartyg, framväxten av nya former av it-brottslighet, störningar med laser vid landning osv. EESK anser därför att säkerhetsbestämmelserna inom den civila luftfarten bör ses över regelbundet och ofta. Följaktligen stöder EESK förslaget om att den nya förordningen ska utvärderas vart femte år. |
| --- | --- |

3.3

Syftet med förslaget är att förbereda EU:s regelverk på flygsäkerhetsområdet inför utmaningarna de kommande tio till femton åren. EESK anser att prognoser för en så lång period snabbt kan blir inaktuella på grund av den tekniska utvecklingen och de ständigt föränderliga säkerhetsriskerna, exempelvis utvecklingen av obemannade luftfartyg, framväxten av nya former av it-brottslighet, störningar med laser vid landning osv. EESK anser därför att säkerhetsbestämmelserna inom den civila luftfarten bör ses över regelbundet och ofta. Följaktligen stöder EESK förslaget om att den nya förordningen ska utvärderas vart femte år.

| 3.4 | EESK upprepar (6) att säkerhet är den viktigaste pelaren i en hållbar strategi för luftfart och att det inte finns utrymme för självbelåtenhet i frågan. Strategin i förslaget bör därför utvärderas mot bakgrund av dessa krav, i synnerhet med hänsyn till kommissionens mål (7) att upptäcka och hantera säkerhetsrisker snabbare och effektivare genom att införa ett risk- och resultatbaserat förhållningssätt, samtidigt som åtminstone samma säkerhetsnivå upprätthålls överlag. |
| --- | --- |

3.4

EESK upprepar (6) att säkerhet är den viktigaste pelaren i en hållbar strategi för luftfart och att det inte finns utrymme för självbelåtenhet i frågan. Strategin i förslaget bör därför utvärderas mot bakgrund av dessa krav, i synnerhet med hänsyn till kommissionens mål (7) att upptäcka och hantera säkerhetsrisker snabbare och effektivare genom att införa ett risk- och resultatbaserat förhållningssätt, samtidigt som åtminstone samma säkerhetsnivå upprätthålls överlag.

| 3.5 | Den metod som föreslås är en mer proportionerlig och flexibel strategi för reglering av flygsäkerheten. Syftet är att kartlägga och begränsa säkerhetsrisker snabbare och effektivare genom en strategi som bygger på riskbedömning och resultat, för att uppnå en högre säkerhetsnivå överlag. EESK välkomnar denna strategi, men påpekar samtidigt att vissa normativa regler måste kvarstå som en garant för lika villkor. För en så betydelsefull övergång krävs dessutom tillräckliga resurser och en övergångsprocess som är öppen gentemot alla intressenter, inbegripet personalen, och som ställer tillräckligt med tid till förfogande för den förändring av kulturen som måste ske för att den nya strategin ska kunna genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

3.5

Den metod som föreslås är en mer proportionerlig och flexibel strategi för reglering av flygsäkerheten. Syftet är att kartlägga och begränsa säkerhetsrisker snabbare och effektivare genom en strategi som bygger på riskbedömning och resultat, för att uppnå en högre säkerhetsnivå överlag. EESK välkomnar denna strategi, men påpekar samtidigt att vissa normativa regler måste kvarstå som en garant för lika villkor. För en så betydelsefull övergång krävs dessutom tillräckliga resurser och en övergångsprocess som är öppen gentemot alla intressenter, inbegripet personalen, och som ställer tillräckligt med tid till förfogande för den förändring av kulturen som måste ske för att den nya strategin ska kunna genomföras fullt ut.

| 3.6 | En studie beställd av kommissionen om tillgängligheten, effektiviteten i användningen och utvecklingen av luftfartsmyndigheternas personalresurser, samt finansieringen av det europeiska flygsäkerhetssystemet (bakgrundsstudie om resurser) visade att balansen mellan resurser och arbetsbelastning har försämrats under de senaste tio åren och att det förekommer brister vad gäller personalens kompetens. I studien presenteras ett antal alternativ för att lösa detta dilemma. EESK betonar behovet av att finna en lösning inom ramen för den sociala dialogen. |
| --- | --- |

3.6

En studie beställd av kommissionen om tillgängligheten, effektiviteten i användningen och utvecklingen av luftfartsmyndigheternas personalresurser, samt finansieringen av det europeiska flygsäkerhetssystemet (bakgrundsstudie om resurser) visade att balansen mellan resurser och arbetsbelastning har försämrats under de senaste tio åren och att det förekommer brister vad gäller personalens kompetens. I studien presenteras ett antal alternativ för att lösa detta dilemma. EESK betonar behovet av att finna en lösning inom ramen för den sociala dialogen.

| 3.7 | I en andra studie om resultatsystem och en resultatbaserad strategi utforskades möjligheterna att införa resultatelement som en del av hanteringen av flygsäkerheten (bakgrundsstudie om resultat). I denna studie drogs slutsatsen att det skulle gå att göra detta, men samtidigt varnades det av tekniska skäl för ett snabbt införande. Enligt studien är det omöjligt att på förhand kvantifiera fördelarna med en resultatbaserad strategi innan en sådan strategi har genomförts. EESK anser att slutsatserna i studien visar på vikten av att den nya strategin genomförs på ett genomtänkt och konsekvent sätt. |
| --- | --- |

3.7

I en andra studie om resultatsystem och en resultatbaserad strategi utforskades möjligheterna att införa resultatelement som en del av hanteringen av flygsäkerheten (bakgrundsstudie om resultat). I denna studie drogs slutsatsen att det skulle gå att göra detta, men samtidigt varnades det av tekniska skäl för ett snabbt införande. Enligt studien är det omöjligt att på förhand kvantifiera fördelarna med en resultatbaserad strategi innan en sådan strategi har genomförts. EESK anser att slutsatserna i studien visar på vikten av att den nya strategin genomförs på ett genomtänkt och konsekvent sätt.

| 3.8 | I detta sammanhang uppmärksammar EESK frågan om samhällsutveckling och social utveckling, inbegripet nya anställningsformer och nya affärsmodeller som ofta sammanhänger med den digitala ekonomin, även på luftfartsmarknaden, och de följder som denna utveckling har för säkerheten. Enligt meddelandet om en luftfartsstrategi för Europa (8) och flera yttranden (9) från EESK bör vederbörlig hänsyn tas till dessa frågor. EESK anser att hänsyn också måste tas till dessa frågor när förslaget genomförs, bland annat i samband med att effekterna av åtgärderna bedöms. |
| --- | --- |

3.8

I detta sammanhang uppmärksammar EESK frågan om samhällsutveckling och social utveckling, inbegripet nya anställningsformer och nya affärsmodeller som ofta sammanhänger med den digitala ekonomin, även på luftfartsmarknaden, och de följder som denna utveckling har för säkerheten. Enligt meddelandet om en luftfartsstrategi för Europa (8) och flera yttranden (9) från EESK bör vederbörlig hänsyn tas till dessa frågor. EESK anser att hänsyn också måste tas till dessa frågor när förslaget genomförs, bland annat i samband med att effekterna av åtgärderna bedöms.

| 3.9 | Easa ska bedöma prestationsnivån hos olika organ mot bakgrund av den europeiska flygsäkerhetsplanen, men byrån har ännu inte fastställt några mål för säkerhetsprestandan hos de organ som den ansvarar för. Detta visar än en gång på vikten av att man hittar en snabb och effektiv lösning på de resursproblem som anges i punkt 3.6. |
| --- | --- |

3.9

Easa ska bedöma prestationsnivån hos olika organ mot bakgrund av den europeiska flygsäkerhetsplanen, men byrån har ännu inte fastställt några mål för säkerhetsprestandan hos de organ som den ansvarar för. Detta visar än en gång på vikten av att man hittar en snabb och effektiv lösning på de resursproblem som anges i punkt 3.6.

| 3.10 | De regler, verksamheter och förfaranden som ingår i det europeiska flygsäkerhetsprogrammet bör övervakas, så att en bedömning kan göras av deras relevans och effektivitet. Övervakningen bör vara baserad på indikatorer som hur väl reglerna efterlevs, hur ofta vissa typer av säkerhetshändelser inträffar, hur många olyckor och dödsolyckor som inträffar och hur väl utvecklade säkerhetsledningssystemen är. Sådana indikatorer används av stater för att fastställa den nationella godtagbara säkerhetsnivå som krävs av Icao. I förslaget betonas samarbetet mellan Easa och de nationella myndigheterna, bland annat Easas ansvar att förvalta den nya databas med information som avses i artiklarna 61–63. EESK understryker vikten av detta för att förbättra tillsynen och efterlevnaden. |
| --- | --- |

3.10

De regler, verksamheter och förfaranden som ingår i det europeiska flygsäkerhetsprogrammet bör övervakas, så att en bedömning kan göras av deras relevans och effektivitet. Övervakningen bör vara baserad på indikatorer som hur väl reglerna efterlevs, hur ofta vissa typer av säkerhetshändelser inträffar, hur många olyckor och dödsolyckor som inträffar och hur väl utvecklade säkerhetsledningssystemen är. Sådana indikatorer används av stater för att fastställa den nationella godtagbara säkerhetsnivå som krävs av Icao. I förslaget betonas samarbetet mellan Easa och de nationella myndigheterna, bland annat Easas ansvar att förvalta den nya databas med information som avses i artiklarna 61–63. EESK understryker vikten av detta för att förbättra tillsynen och efterlevnaden.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   
  Miljöskydd

EESK stöder införandet av en ny bestämmelse om miljöfrågor, inbegripet miljöutredningen som ska offentliggöras av Easa vart tredje år.

4.2   
  Erkännande av tredjelandscertifikat

EESK betonar vikten av avtal om ömsesidigt erkännande med viktiga partnerländer för att främja EU:s flygelektronikindustri och internationell handel i denna sektor.

4.3   
  Marktjänster

| 4.3.1 | EESK ser positivt på att denna förordnings tillämpningsområde har utvidgats till att omfatta även marktjänster, som utgör ett viktigt led i säkerhetskedjan för civil luftfart. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK ser positivt på att denna förordnings tillämpningsområde har utvidgats till att omfatta även marktjänster, som utgör ett viktigt led i säkerhetskedjan för civil luftfart.

| 4.3.2 | EESK föreslår emellertid ett certifieringskrav för leverantörer av marktjänster och markpersonal som utför säkerhetskritiska uppgifter. De grundläggande kraven för flygplatser i bilaga VII till förslaget bör utvecklas ytterligare och fler detaljer bör införlivas, framför allt vad gäller utbildningsstandarder och kvalifikationer. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK föreslår emellertid ett certifieringskrav för leverantörer av marktjänster och markpersonal som utför säkerhetskritiska uppgifter. De grundläggande kraven för flygplatser i bilaga VII till förslaget bör utvecklas ytterligare och fler detaljer bör införlivas, framför allt vad gäller utbildningsstandarder och kvalifikationer.

| 4.3.3 | Andra frågor att ta hänsyn till är exempelvis:






  — | Antalet anställda och olika leverantörer kring flygplanet i förhållande till tiden vid gaten (turn-around time). |
| --- | --- | --- |

4.3.3

Andra frågor att ta hänsyn till är exempelvis:

—

Antalet anställda och olika leverantörer kring flygplanet i förhållande till tiden vid gaten (turn-around time).

| — | Hälsorisker på grund av exponering för luftföroreningar på plattan. |
| --- | --- |

—

Hälsorisker på grund av exponering för luftföroreningar på plattan.

4.4   
  Flygplatsutrustning

| 4.4.1 | I fråga om det certifieringskrav för flygplatsutrustning som fastställs i artikel 31 i förordningen konstaterar EESK att flygplatsutrustning vanligtvis certifieras enligt regler för elektronisk utrustning och andra system. Ytterligare certifieringsregler skulle kunna innebära en dubbelreglering och medföra extremt små fördelar eller inga fördelar alls. EESK föreslår därför att artikel 31 i förslaget ersätts med en text där det anges att Easa kommer att reagera på lämpligt sätt när säkerhetsuppgifter visar att en typ av utrustning som används eller är avsedd att användas vid flygplatser som omfattas av den nya förordningen utgör en säkerhetsrisk. |
| --- | --- |

4.4.1

I fråga om det certifieringskrav för flygplatsutrustning som fastställs i artikel 31 i förordningen konstaterar EESK att flygplatsutrustning vanligtvis certifieras enligt regler för elektronisk utrustning och andra system. Ytterligare certifieringsregler skulle kunna innebära en dubbelreglering och medföra extremt små fördelar eller inga fördelar alls. EESK föreslår därför att artikel 31 i förslaget ersätts med en text där det anges att Easa kommer att reagera på lämpligt sätt när säkerhetsuppgifter visar att en typ av utrustning som används eller är avsedd att användas vid flygplatser som omfattas av den nya förordningen utgör en säkerhetsrisk.

4.5   
  Kabinbesättning

EESK välkomnar de nya grundläggande kraven i bilaga IV samt konsolideringen av bestämmelser rörande kabinbesättning i artikel 21. Kommittén beklagar dock att termen ”intyg” och inte ”licens” används i förslaget, trots att de krav som anges i punkt 4 i bilaga IV angående kabinbesättningen motsvarar kraven för en licens eller ett certifikat. För att säkerställa konsekvens bör kabinbesättningen därför tilldelas en licens av den nationella luftfartsmyndigheten eller av Easa.

4.6   
  Skyddsåtgärder och flexibilitetsbestämmelser, åtgärder som bör vidtas av byrån

| 4.6.1 | EESK påpekar att utrymmet för skyddsåtgärder i brådskande fall och flexibilitetsbestämmelserna i artiklarna 59 och 60 i förslaget har utökats i jämförelse med de aktuella bestämmelserna i artiklarna 14 och 22 i förordning (EG) nr 216/2008, särskilt vad gäller flygtidsbegränsningar och andra åtgärder som påverkar personalens arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

4.6.1

EESK påpekar att utrymmet för skyddsåtgärder i brådskande fall och flexibilitetsbestämmelserna i artiklarna 59 och 60 i förslaget har utökats i jämförelse med de aktuella bestämmelserna i artiklarna 14 och 22 i förordning (EG) nr 216/2008, särskilt vad gäller flygtidsbegränsningar och andra åtgärder som påverkar personalens arbetsförhållanden.

| 4.6.2 | EESK motsätter sig en förlängning av fristen på två månader för en anmälan till Easa när det gäller skyddsåtgärder (artikel 59) eller flexibilitetsbestämmelser (artikel 60). Likaså motsätter sig kommittén förlängningen till åtta månader i artikel 65.4 om byråns åtgärder. |
| --- | --- |

4.6.2

EESK motsätter sig en förlängning av fristen på två månader för en anmälan till Easa när det gäller skyddsåtgärder (artikel 59) eller flexibilitetsbestämmelser (artikel 60). Likaså motsätter sig kommittén förlängningen till åtta månader i artikel 65.4 om byråns åtgärder.

| 4.6.3 | EESK anser att det bör finnas en skyldighet att försöka nå en överenskommelse med den berörda personalen före ett beslut om snabbare och flexiblare åtgärder som påverkar deras arbetsvillkor. Om ett beslut har fattats utan en sådan överenskommelse bör Easa omedelbart inleda det bedömningsförfarande som föreskrivs i artiklarna 59.2 och 60.2. |
| --- | --- |

4.6.3

EESK anser att det bör finnas en skyldighet att försöka nå en överenskommelse med den berörda personalen före ett beslut om snabbare och flexiblare åtgärder som påverkar deras arbetsvillkor. Om ett beslut har fattats utan en sådan överenskommelse bör Easa omedelbart inleda det bedömningsförfarande som föreskrivs i artiklarna 59.2 och 60.2.

4.7   
  Samarbete mellan de behöriga myndigheterna och Easa, överföring av ansvar

| 4.7.1 | EESK välkomnar förslaget att stärka samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, kommissionen och Easa i samband med certifiering, tillsyn och kontroll av efterlevnad. Kommittén stöder åtgärder som att skapa en pool av inspektörer samt överföring av ansvar för brådskande tillsyn till Easa, förutsatt att detta inte leder till en försämring av anställningsvillkoren för de berörda arbetstagarna. Kriterierna för denna överföring av ansvar för brådskande tillsyn och kraven för när tillsynsansvaret ska återgå till medlemsstaten måste dokumenteras noga. |
| --- | --- |

4.7.1

EESK välkomnar förslaget att stärka samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, kommissionen och Easa i samband med certifiering, tillsyn och kontroll av efterlevnad. Kommittén stöder åtgärder som att skapa en pool av inspektörer samt överföring av ansvar för brådskande tillsyn till Easa, förutsatt att detta inte leder till en försämring av anställningsvillkoren för de berörda arbetstagarna. Kriterierna för denna överföring av ansvar för brådskande tillsyn och kraven för när tillsynsansvaret ska återgå till medlemsstaten måste dokumenteras noga.

| 4.7.2 | EESK understryker att överföringen av ansvar från en medlemsstat till Easa enligt artikel 53 ska vara frivillig, med undantag för mekanismen för brådskande tillsyn i artikel 55, där syftet är att åtgärda akuta säkerhetsbrister. Genom artikel 53.2 sista stycket försäkras det att överföringen sker med vederbörlig hänsyn till den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning och samtycke. EESK anser att dessa garantier och andra skyddsåtgärder säkerställer att överföringen fungerar på lämpligt sätt och med vederbörlig hänsyn till rättssäkerheten. EESK stöder därför den föreslagna överföringsmekanismen. |
| --- | --- |

4.7.2

EESK understryker att överföringen av ansvar från en medlemsstat till Easa enligt artikel 53 ska vara frivillig, med undantag för mekanismen för brådskande tillsyn i artikel 55, där syftet är att åtgärda akuta säkerhetsbrister. Genom artikel 53.2 sista stycket försäkras det att överföringen sker med vederbörlig hänsyn till den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning och samtycke. EESK anser att dessa garantier och andra skyddsåtgärder säkerställer att överföringen fungerar på lämpligt sätt och med vederbörlig hänsyn till rättssäkerheten. EESK stöder därför den föreslagna överföringsmekanismen.

| 4.7.3 | Möjligheten för en medlemsstat att överföra tillsynen till en annan medlemsstat måste förbli frivillig, och en stat måste kunna återfå det delegerade ansvaret. |
| --- | --- |

4.7.3

Möjligheten för en medlemsstat att överföra tillsynen till en annan medlemsstat måste förbli frivillig, och en stat måste kunna återfå det delegerade ansvaret.

| 4.7.4 | EESK noterar införandet av möjligheten för operatörer verksamma i flera länder att välja Easa som sin behöriga myndighet. Eftersom förslaget överensstämmer med EESK:s syn på frivillig överlåtelse av ansvar kan kommittén bifalla detta förslag, förutsatt att den behöriga nationella myndigheten eller de behöriga nationella myndigheterna ger sitt samtycke och åtgärden inte leder till sämre anställningsvillkor för den berörda personalen. |
| --- | --- |

4.7.4

EESK noterar införandet av möjligheten för operatörer verksamma i flera länder att välja Easa som sin behöriga myndighet. Eftersom förslaget överensstämmer med EESK:s syn på frivillig överlåtelse av ansvar kan kommittén bifalla detta förslag, förutsatt att den behöriga nationella myndigheten eller de behöriga nationella myndigheterna ger sitt samtycke och åtgärden inte leder till sämre anställningsvillkor för den berörda personalen.

4.8   
  Insamling, utbyte och analys av information

| 4.8.1 | Liksom förslagen för ett ökat samarbete mellan Easa och de nationella luftfartsmyndigheterna stöder EESK de utökade bestämmelserna om insamling, utbyte och analys av information. Kommittén efterfrågar dock ytterligare åtgärder för att säkerställa skyddet av personuppgifter. Exempelvis kan detta ske via it-systemet för revision eller genom att uppgifternas anonymitet förbättras. För att öka insynen bör de avidentifierade uppgifterna göras tillgängliga för alla berörda parter. |
| --- | --- |

4.8.1

Liksom förslagen för ett ökat samarbete mellan Easa och de nationella luftfartsmyndigheterna stöder EESK de utökade bestämmelserna om insamling, utbyte och analys av information. Kommittén efterfrågar dock ytterligare åtgärder för att säkerställa skyddet av personuppgifter. Exempelvis kan detta ske via it-systemet för revision eller genom att uppgifternas anonymitet förbättras. För att öka insynen bör de avidentifierade uppgifterna göras tillgängliga för alla berörda parter.

| 4.8.2 | EESK ser även positivt på inrättandet av en databas med certifikat, ackrediteringar, åtgärder, beslut tagna av kommissionen och medlemsstaterna, överföringar av befogenheter, anmälningar, ansökningar och andra upplysningar. |
| --- | --- |

4.8.2

EESK ser även positivt på inrättandet av en databas med certifikat, ackrediteringar, åtgärder, beslut tagna av kommissionen och medlemsstaterna, överföringar av befogenheter, anmälningar, ansökningar och andra upplysningar.

4.9   
  Säkerhetsledning för luftfart

| 4.9.1 | Även om EESK stöder omnämnandet i förordningen av det europeiska flygsäkerhetsprogrammet och nationella flygsäkerhetsprogram, pekar kommittén på utmaningen med att utforma åtgärder och material som är begripliga för personalen. Det europeiska flygsäkerhetsprogrammet och de nationella planerna måste därför baseras på ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt där så är möjligt. I annat fall finns risken för att texterna inte bidrar till den förändring som önskas. |
| --- | --- |

4.9.1

Även om EESK stöder omnämnandet i förordningen av det europeiska flygsäkerhetsprogrammet och nationella flygsäkerhetsprogram, pekar kommittén på utmaningen med att utforma åtgärder och material som är begripliga för personalen. Det europeiska flygsäkerhetsprogrammet och de nationella planerna måste därför baseras på ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt där så är möjligt. I annat fall finns risken för att texterna inte bidrar till den förändring som önskas.

4.10   
  Obemannade luftfartyg (drönare)

| 4.10.1 | EESK stöder inkluderandet av obemannade luftfartyg i förslagets tillämpningsområde, men påminner om att genomförandet av den resultatbaserade strategin bör ske med försiktighet. |
| --- | --- |

4.10.1

EESK stöder inkluderandet av obemannade luftfartyg i förslagets tillämpningsområde, men påminner om att genomförandet av den resultatbaserade strategin bör ske med försiktighet.

| 4.10.2 | Uttömmande regler måste utformas för att säkerställa ordentlig säkerhet. EESK anser att det blir en utmaning att säkerställa att dessa nya luftfartsaktiviteter med drönare är förenliga med den allmänna flygtrafiken. Det är viktigt med en reglering av denna fråga. Flygledning är redan ett komplicerat område där viktiga befogenheter ligger hos flygledarna, och EESK anser att det är viktigt att inga omotiverade ansvarsområden läggs på dessa medarbetare när det gäller att anpassa sig till en situation där det förekommer trafik med obemannade luftfartyg. En konsekvent strategi behövs för licensiering för användning och innehav av drönare, även när det gäller deras registrering. En skyldighet att erhålla en licens – beroende på drönarens egenskaper – skulle skapa medvetenhet, medföra krav på kunskap om gällande regler och begränsningar och bidra till att nödvändiga färdigheter uppnås. |
| --- | --- |

4.10.2

Uttömmande regler måste utformas för att säkerställa ordentlig säkerhet. EESK anser att det blir en utmaning att säkerställa att dessa nya luftfartsaktiviteter med drönare är förenliga med den allmänna flygtrafiken. Det är viktigt med en reglering av denna fråga. Flygledning är redan ett komplicerat område där viktiga befogenheter ligger hos flygledarna, och EESK anser att det är viktigt att inga omotiverade ansvarsområden läggs på dessa medarbetare när det gäller att anpassa sig till en situation där det förekommer trafik med obemannade luftfartyg. En konsekvent strategi behövs för licensiering för användning och innehav av drönare, även när det gäller deras registrering. En skyldighet att erhålla en licens – beroende på drönarens egenskaper – skulle skapa medvetenhet, medföra krav på kunskap om gällande regler och begränsningar och bidra till att nödvändiga färdigheter uppnås.

4.11   
  It-risker

| 4.11.1 | EESK är särskilt bekymrad över it-säkerheten. Trots digitaliseringen kommer den mänskliga faktorn att spela en avgörande roll i samband med uppgiftskontroller och skydd mot olagliga ingrepp. Samtidigt som tillgången till relevanta uppgifter ombord förbättrar säkerheten, framhåller EESK att flygbesättningarna måste behålla kontrollen över flygplanet. Likaså måste man ta fram ett robust system för skydd mot it-hot för drönare. |
| --- | --- |

4.11.1

EESK är särskilt bekymrad över it-säkerheten. Trots digitaliseringen kommer den mänskliga faktorn att spela en avgörande roll i samband med uppgiftskontroller och skydd mot olagliga ingrepp. Samtidigt som tillgången till relevanta uppgifter ombord förbättrar säkerheten, framhåller EESK att flygbesättningarna måste behålla kontrollen över flygplanet. Likaså måste man ta fram ett robust system för skydd mot it-hot för drönare.

4.12   
  Övergång till en resultatbaserad strategi

| 4.12.1 | En av de främsta fördelarna med ett system baserat på efterlevnad är att lika behandling av operatörer säkerställs. EESK anser att övergången till ett system som bygger på riskbedömning och resultat måste ske på ett sätt som underlättar anpassningen till en ny kultur och bevarar förtroendet för säkerhetssystemet och dess kapacitet att säkerställa kontinuerlig förbättring av säkerheten inom ett resultatbaserat system. Detta kräver justering och anpassning på alla nivåer. Som en utveckling av de allmänt hållna kommentarerna i punkterna 3.4 och 3.5 anser EESK att följande faktorer är avgörande för en lyckad övergång:






  — | Det måste finnas tillräckliga resurser för att man ska kunna garantera adekvata säkerhetsnivåer i alla lägen. |
| --- | --- | --- |

4.12.1

En av de främsta fördelarna med ett system baserat på efterlevnad är att lika behandling av operatörer säkerställs. EESK anser att övergången till ett system som bygger på riskbedömning och resultat måste ske på ett sätt som underlättar anpassningen till en ny kultur och bevarar förtroendet för säkerhetssystemet och dess kapacitet att säkerställa kontinuerlig förbättring av säkerheten inom ett resultatbaserat system. Detta kräver justering och anpassning på alla nivåer. Som en utveckling av de allmänt hållna kommentarerna i punkterna 3.4 och 3.5 anser EESK att följande faktorer är avgörande för en lyckad övergång:

—

Det måste finnas tillräckliga resurser för att man ska kunna garantera adekvata säkerhetsnivåer i alla lägen.

| — | Övergången måste genomföras på ett sådant sätt att personalens arbetsvillkor kan planeras i förväg. Öppenhet måste råda avseende planerade ändringar. |
| --- | --- |

—

Övergången måste genomföras på ett sådant sätt att personalens arbetsvillkor kan planeras i förväg. Öppenhet måste råda avseende planerade ändringar.

| — | Genomförandet av det nya systemet måste åtföljas av en fortsatt dialog med berörda parter, inbegripet en social dialog. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av det nya systemet måste åtföljas av en fortsatt dialog med berörda parter, inbegripet en social dialog.

| — | Genomförandet måste ske i en sådan takt att en säker övergång till det nya systemet är möjlig, och hänsyn måste tas till behovet av att ändra kulturen. |
| --- | --- |

—

Genomförandet måste ske i en sådan takt att en säker övergång till det nya systemet är möjlig, och hänsyn måste tas till behovet av att ändra kulturen.

| 4.12.2 | EESK anser att en successiv övergång till ett nytt system och en ny kultur kommer att ta tid. För närvarande ställer sig EESK tveksam till om en resultatbaserad förordning någonsin kommer att kunna tillgodose behovet av säkerhet fullt ut. |
| --- | --- |

4.12.2

EESK anser att en successiv övergång till ett nytt system och en ny kultur kommer att ta tid. För närvarande ställer sig EESK tveksam till om en resultatbaserad förordning någonsin kommer att kunna tillgodose behovet av säkerhet fullt ut.

4.13   
  Händelserapportering och rättvisekultur

| 4.13.1 | Liksom i sina tidigare yttranden (10) anser EESK att en rättvisekultur måste tillämpas inom hela luftfartsindustrin. EESK ställer sig tveksam till om förslaget eller annan befintlig EU-lagstiftning i sig räcker för att säkerställa efterlevnaden av en rättvisekultur. Mycket arbete kvarstår i medlemsstaterna för att främja en rättvisekultur och upprätthålla en tydlig och förutsägbar linje mellan säkerhetsrelaterad rapportering och rättsväsendet. EESK upprepar därför sitt förslag till en stadga eller uppförandekod som stöd för god praxis. |
| --- | --- |

4.13.1

Liksom i sina tidigare yttranden (10) anser EESK att en rättvisekultur måste tillämpas inom hela luftfartsindustrin. EESK ställer sig tveksam till om förslaget eller annan befintlig EU-lagstiftning i sig räcker för att säkerställa efterlevnaden av en rättvisekultur. Mycket arbete kvarstår i medlemsstaterna för att främja en rättvisekultur och upprätthålla en tydlig och förutsägbar linje mellan säkerhetsrelaterad rapportering och rättsväsendet. EESK upprepar därför sitt förslag till en stadga eller uppförandekod som stöd för god praxis.

4.14   
  Böter och påföljder

| 4.14.1 | EESK anser att det befintliga systemet med böter och viten har visat sig vara ineffektivt. Formuleringen i artikel 72.1, där det anges att ”Kommissionen får [...] ålägga en fysisk eller juridisk person [...] böter”, bör ändras till ”Kommissionen ska [...] ...”. Det bör erinras om att artikel 72.3 fortfarande ger ett visst utrymme för skönsmässig bedömning. När kommissionen överväger om böter ska åläggas, måste den hålla kontakten med relevanta nationella myndigheter för att se till att dess förhållningssätt överensstämmer med nationell tillämpning av lagar. |
| --- | --- |

4.14.1

EESK anser att det befintliga systemet med böter och viten har visat sig vara ineffektivt. Formuleringen i artikel 72.1, där det anges att ”Kommissionen får [...] ålägga en fysisk eller juridisk person [...] böter”, bör ändras till ”Kommissionen ska [...] ...”. Det bör erinras om att artikel 72.3 fortfarande ger ett visst utrymme för skönsmässig bedömning. När kommissionen överväger om böter ska åläggas, måste den hålla kontakten med relevanta nationella myndigheter för att se till att dess förhållningssätt överensstämmer med nationell tillämpning av lagar.

4.15   
  Easas finansiering

EESK anser att förslaget om att inkludera avgifter som ska betalas i enlighet med framtida bestämmelser i förordningen om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet är förhastat och alltför otydligt. Det framgår exempelvis inte om man ska skapa ett särskilt avgiftssystem för det gemensamma europeiska luftrummet eller om man ska ändra det befintliga systemet för undervägsavgifter som hanteras av Eurocontrol (Multilateralt avtal om undervägsavgifter – icke-officiell version – oktober 2006, finns på Eurocontrols webbplats). Inte heller framgår det om de planerade avgifterna enbart ska gå till tjänster i det europeiska gemensamma luftrummet eller om de ska användas för att finansiera byråns allmänna budget. EESK anser därför att detta förslag är förhastat och bör avslås.

4.16   
  Arbetssätt och berörda parters medverkan

| 4.16.1 | Medverkan av berörda parter är och måste förbli en viktig del av Easas arbete. Därför föreslår vi att formuleringen ”vid behov” stryks från artikel 104.1 b för att undvika godtyckliga beslut om huruvida berörda parter ska involveras i byråns aktiviteter eller inte. |
| --- | --- |

4.16.1

Medverkan av berörda parter är och måste förbli en viktig del av Easas arbete. Därför föreslår vi att formuleringen ”vid behov” stryks från artikel 104.1 b för att undvika godtyckliga beslut om huruvida berörda parter ska involveras i byråns aktiviteter eller inte.

4.17   
  Bestämmelser om språkanvändning

Även om engelskan är mycket utbredd inom luftfarten, finns det fortfarande vissa geografiska områden och verksamhetsområden där de nationella språken är vanligare. EESK anser att åtminstone certifieringsspecifikationer och godtagbara sätt att uppfylla kraven bör översättas och offentliggöras på EU:s samtliga officiella språk i överensstämmelse med förbudet mot diskriminering på grund av språk i artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Dessutom bör Easas webbplats vara tillgänglig på andra språk än engelska för att öka insynen och allmänhetens medvetenhet.

4.18   
  Intern struktur

Den föreslagna formuleringen av artikel 90 innebär att kommissionen kommer att få betydligt mer makt på Europaparlamentets bekostnad. EESK insisterar därför på att en företrädare för kommissionen och en företrädare för Europaparlamentet ges plats i styrelsen.

4.19   
  Leasing

EESK motsätter sig starkt förslaget att ändra bestämmelserna om leasing i förordning (EG) nr 1008/2008. Eftersom bedömningen av denna förordning planeras ske under 2017–2018, bör detta förslag behandlas separat.

5.   Utvärdering av förordning (EU) nr 996/2010 om utredning och förebyggande av olyckor och tillbud inom civil luftfart

Som redan angetts i punkt 4.13 upprepar EESK behovet av en rättvisekultur och sitt förslag om en stadga för detta ändamål. EESK stöder en strategi med icke-bindande lagstiftning och ett lyckat samarbete med europeiska nätverket av myndigheter för säkerhetsutredning inom civil luftfart som ett forum där man utbyter resurser och kunskap och där man inleder studier, utfärdar rekommendationer och fastställer riktmärken. För att detta ska bli verklighet måste tillräckliga resurser finnas tillgängliga.

EESK anser att framtida arbete på området för denna förordning bör vara inriktat på ett korrekt genomförande snarare än en ändring av den rättsliga ramen.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2015) 613 final.

1

(2)  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

2

(3)  COM(2015) 599 final.

3

(4)  COM(2015) 598 final, EUT C 389, 21.10.2016, s. 86.

4

(5)  EUT C 21, 21.1.2011, s. 62.

5

(6)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 169.

6

(7)  COM(2015) 598 final.

7

(8)  COM(2015) 598 final, punkt 2.3.

8

(9)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 169, punkt 3.1.3, EUT C 13, 15.1.2016, s. 110, punkt 2.7 och EUT C 389, 21.10.2016, s. 86, punkt 1.3.

9

(10)  EUT C 21, 21.1.2011, s. 62 och EUT C 198, 10.7.2013, s. 73.

10

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/119

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Onlineplattformar och den digitala inre marknaden: Möjligheter och utmaningar för Europa

[COM(2016) 288 final]

(2017/C 075/20)

| Föredragande: | Thomas McDONOGH |
| --- | --- |

Föredragande:

Thomas McDONOGH

| Remiss | Europeiska kommissionen, 25.5.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 15.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 175/0/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 25.5.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

15.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

175/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar kommissionens handlingsplan, som omfattar en översyn av telekomdirektivet och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation med hänsyn till nätbaserade OTT-kommunikationstjänsters ställning, en kartläggning av plattformarnas frivilliga åtgärder, vilken kan leda till ett vägledande dokument, en riktad undersökning om praxis i relationerna mellan företag, finansiering av öppna data-projekt, och så småningom en strategi för att underlätta och stödja framväxten av konkurrenskraftiga EU-baserade plattformar. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén välkomnar kommissionens handlingsplan, som omfattar en översyn av telekomdirektivet och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation med hänsyn till nätbaserade OTT-kommunikationstjänsters ställning, en kartläggning av plattformarnas frivilliga åtgärder, vilken kan leda till ett vägledande dokument, en riktad undersökning om praxis i relationerna mellan företag, finansiering av öppna data-projekt, och så småningom en strategi för att underlätta och stödja framväxten av konkurrenskraftiga EU-baserade plattformar.

| 1.2 | EESK betonar att många onlineplattformar är viktiga element i delningsekonomin och bekräftar på nytt sina slutsatser om delningsekonomin, särskilt om konsumentskydd, arbetstagare och egenföretagare. |
| --- | --- |

1.2

EESK betonar att många onlineplattformar är viktiga element i delningsekonomin och bekräftar på nytt sina slutsatser om delningsekonomin, särskilt om konsumentskydd, arbetstagare och egenföretagare.

| 1.3 | Kommittén är dock oroad över att den hastighet med vilken den digitala marknaden utvecklas inte motsvaras av den takt med vilken EU:s regler och strategier utvecklas, för att inte tala om deras genomförande på medlemsstatsnivå. EESK skulle vilja se hur samordningen mellan olika parter i kommissionen och medlemsstaterna kan förbättras och vad för slags mekanismer som skulle kunna vara till nytta. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén är dock oroad över att den hastighet med vilken den digitala marknaden utvecklas inte motsvaras av den takt med vilken EU:s regler och strategier utvecklas, för att inte tala om deras genomförande på medlemsstatsnivå. EESK skulle vilja se hur samordningen mellan olika parter i kommissionen och medlemsstaterna kan förbättras och vad för slags mekanismer som skulle kunna vara till nytta.

| 1.4 | Kommittén betonar behovet av att ta itu med risken för splittring och behovet av en samordnad EU-strategi. Annars kommer olika nationella regler att skapa osäkerhet, göra det svårare för nystartade företag att expandera och potentiellt begränsa tillgången till digitala tjänster. Detta är desto mer angeläget mot bakgrund av att vissa medlemsstater redan håller på eller överväger att införa särskilda åtgärder för att motverka otillbörliga handelsmetoder, och därmed riskerar en splittring av den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén betonar behovet av att ta itu med risken för splittring och behovet av en samordnad EU-strategi. Annars kommer olika nationella regler att skapa osäkerhet, göra det svårare för nystartade företag att expandera och potentiellt begränsa tillgången till digitala tjänster. Detta är desto mer angeläget mot bakgrund av att vissa medlemsstater redan håller på eller överväger att införa särskilda åtgärder för att motverka otillbörliga handelsmetoder, och därmed riskerar en splittring av den digitala inre marknaden.

| 1.5 | Meddelandet innehåller inga specifika förslag, och fastställer få tydliga lösningar. Vissa lösningar finns beskrivna medan svar på verkligt stora frågor om huruvida plattformar kan skada deras leverantörer på vissa marknader dröjer. |
| --- | --- |

1.5

Meddelandet innehåller inga specifika förslag, och fastställer få tydliga lösningar. Vissa lösningar finns beskrivna medan svar på verkligt stora frågor om huruvida plattformar kan skada deras leverantörer på vissa marknader dröjer.

| 1.6 | Spridningen av onlineplattformar har skapat enorma vinster för leverantörer, konsumenter och till ekonomin och livsstilar i allmänhet. Likväl uppstår frågor och kommer att fortsätta att göra så, och därför rekommenderar EESK att man mer exakt fastställer de mest kritiska skadorna för företag och konsumenter, och sedan effektivt och korrekt tar itu med frågan om i vilken utsträckning dessa frågor är gemensamma för alla onlineplattformar, branschspecifika, eller specifika för enskilda företag. EESK efterlyser också sektorsövergripande samarbete och övervakning av utvecklingen av onlineplattformar för att ta itu med problem som uppstår över tid. |
| --- | --- |

1.6

Spridningen av onlineplattformar har skapat enorma vinster för leverantörer, konsumenter och till ekonomin och livsstilar i allmänhet. Likväl uppstår frågor och kommer att fortsätta att göra så, och därför rekommenderar EESK att man mer exakt fastställer de mest kritiska skadorna för företag och konsumenter, och sedan effektivt och korrekt tar itu med frågan om i vilken utsträckning dessa frågor är gemensamma för alla onlineplattformar, branschspecifika, eller specifika för enskilda företag. EESK efterlyser också sektorsövergripande samarbete och övervakning av utvecklingen av onlineplattformar för att ta itu med problem som uppstår över tid.

| 1.7 | Kommittén välkomnar det faktum att kommissionen har för avsikt att undersöka åtgärder för att underlätta byten och uppgiftsportabilitet mellan olika onlineplattformar och molntjänster, både för företag och för privatanvändare. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén välkomnar det faktum att kommissionen har för avsikt att undersöka åtgärder för att underlätta byten och uppgiftsportabilitet mellan olika onlineplattformar och molntjänster, både för företag och för privatanvändare.

| 1.8 | EESK efterlyser program för att öka medvetenheten och erbjuda större digital kunskap till alla medborgare i alla åldrar, bland vilka de yngsta och de äldsta är de mest utsatta. EESK skulle välkomna införandet av systematisk utbildning om detta som en europeisk standard. |
| --- | --- |

1.8

EESK efterlyser program för att öka medvetenheten och erbjuda större digital kunskap till alla medborgare i alla åldrar, bland vilka de yngsta och de äldsta är de mest utsatta. EESK skulle välkomna införandet av systematisk utbildning om detta som en europeisk standard.

| 1.9 | EESK uppmanar kommissionen att granska behovet av att plattformar visar användarvänliga sammanfattningar, för att klargöra när personligt anpassad prissättning sker och på vilka grunder resultat rangordnas, och även göra det möjligt att utöva den ovillkorliga och administrativt enkla rätten att bli bortglömd. |
| --- | --- |

1.9

EESK uppmanar kommissionen att granska behovet av att plattformar visar användarvänliga sammanfattningar, för att klargöra när personligt anpassad prissättning sker och på vilka grunder resultat rangordnas, och även göra det möjligt att utöva den ovillkorliga och administrativt enkla rätten att bli bortglömd.

| 1.10 | EESK välkomnar kommissionens uppgift om att den arbetar med onlineplattformar kring en uppförandekod utformad för att bekämpa hatpropaganda på internet och internetinnehåll som är skadligt för underåriga. Kommissionen anser emellertid att någon sorts sanktioner även måste införas för personer som försummar att ta bort sådant innehåll när de känner till det. |
| --- | --- |

1.10

EESK välkomnar kommissionens uppgift om att den arbetar med onlineplattformar kring en uppförandekod utformad för att bekämpa hatpropaganda på internet och internetinnehåll som är skadligt för underåriga. Kommissionen anser emellertid att någon sorts sanktioner även måste införas för personer som försummar att ta bort sådant innehåll när de känner till det.

| 1.11 | Kommittén är besviken över att kommissionen än en gång har förbisett onlineplattformars sociala dimension. EESK betonar att plattformarnas sociala ansvar gentemot sina arbetstagare, både fast anställda och anställda som arbetar i nya anställningsformer, måste definieras mer exakt. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt det senare, och rättvisa arbetsvillkor, tillräckligt socialt skydd, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, utbildning, kollektivavtal och fackliga rättigheter (1) bör erbjudas alla plattformars arbetstagare, med ett erkännande av de utmaningar som onlineplattformar har föranlett i delningsekonomin. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén är besviken över att kommissionen än en gång har förbisett onlineplattformars sociala dimension. EESK betonar att plattformarnas sociala ansvar gentemot sina arbetstagare, både fast anställda och anställda som arbetar i nya anställningsformer, måste definieras mer exakt. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt det senare, och rättvisa arbetsvillkor, tillräckligt socialt skydd, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, utbildning, kollektivavtal och fackliga rättigheter (1) bör erbjudas alla plattformars arbetstagare, med ett erkännande av de utmaningar som onlineplattformar har föranlett i delningsekonomin.

| 1.12 | Tvärtemot kommissionens bedömning att den nuvarande rättsliga ramen i huvudsak är tillräcklig efterlyser kommittén en EU-ram om crowd-work för att förebygga att minimilöner, arbetstidsreglering och förordningar om social trygghet undermineras eller kringgås. |
| --- | --- |

1.12

Tvärtemot kommissionens bedömning att den nuvarande rättsliga ramen i huvudsak är tillräcklig efterlyser kommittén en EU-ram om crowd-work för att förebygga att minimilöner, arbetstidsreglering och förordningar om social trygghet undermineras eller kringgås.

| 1.13 | EESK uppmanar kommissionen att studera skattemässiga aspekter relaterade till onlineplattformars verksamhet, för att på så sätt motverka förfaranden som strider mot lika konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

1.13

EESK uppmanar kommissionen att studera skattemässiga aspekter relaterade till onlineplattformars verksamhet, för att på så sätt motverka förfaranden som strider mot lika konkurrensvillkor.

2.   Sammanfattning av kommissionens meddelande

| 2.1 | Genom sitt senaste meddelande och arbetsdokument, och sin strategi för den digitala inre marknaden mer allmänt, försöker kommissionen uppmuntra innovation av, och effektiv konkurrens mellan, onlineplattformar, samtidigt som konsumenternas rättigheter och privatliv skyddas. |
| --- | --- |

2.1

Genom sitt senaste meddelande och arbetsdokument, och sin strategi för den digitala inre marknaden mer allmänt, försöker kommissionen uppmuntra innovation av, och effektiv konkurrens mellan, onlineplattformar, samtidigt som konsumenternas rättigheter och privatliv skyddas.

| 2.2 | I meddelandet beskriver man de huvudfrågor som identifierats i utvärderingen av onlineplattformar och redogör för strategin för onlineplattformar i framtiden. |
| --- | --- |

2.2

I meddelandet beskriver man de huvudfrågor som identifierats i utvärderingen av onlineplattformar och redogör för strategin för onlineplattformar i framtiden.

| 2.3 | I meddelandet föreslås inget övergripande nytt EU-regelverk om plattformar. |
| --- | --- |

2.3

I meddelandet föreslås inget övergripande nytt EU-regelverk om plattformar.

| 2.4 | Kommissionen föreslår endast att man inför regleringsåtgärder som tar itu med tydligt fastställda problem som gäller en viss kategori av onlineplattformar eller en viss plattformsverksamhet, i motsats till förebyggande regler som kan hämma innovation. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen föreslår endast att man inför regleringsåtgärder som tar itu med tydligt fastställda problem som gäller en viss kategori av onlineplattformar eller en viss plattformsverksamhet, i motsats till förebyggande regler som kan hämma innovation.

| 2.5 | Kommissionen erkänner att onlineplattformar tar olika form, skiljer sig i storlek och utvecklas ständigt, vilket innebär att det inte finns någon enighet om en gemensam definition av onlineplattformar. |
| --- | --- |

2.5

Kommissionen erkänner att onlineplattformar tar olika form, skiljer sig i storlek och utvecklas ständigt, vilket innebär att det inte finns någon enighet om en gemensam definition av onlineplattformar.

| 2.6 | Enligt kommissionens uppfattning skulle ett antagande av en ”en-storlek-passar-alla”-strategi för reglering av plattformar vara ett olämpligt sätt att möta de olika utmaningar som olika typer av onlineplattformar utgör. |
| --- | --- |

2.6

Enligt kommissionens uppfattning skulle ett antagande av en ”en-storlek-passar-alla”-strategi för reglering av plattformar vara ett olämpligt sätt att möta de olika utmaningar som olika typer av onlineplattformar utgör.

| 2.7 | Kommissionen erkänner att den befintliga rättsliga ramen är fullt tillräcklig för att reglera plattformar, även om denna rättsliga ram inte givet omfattas av en enda lagstiftares behörighet. |
| --- | --- |

2.7

Kommissionen erkänner att den befintliga rättsliga ramen är fullt tillräcklig för att reglera plattformar, även om denna rättsliga ram inte givet omfattas av en enda lagstiftares behörighet.

| 2.8 | Meddelandet innehåller en färdplan och principer för framtida åtgärder:






  — | Lika konkurrensvillkor för jämförbara digitala tjänster. |
| --- | --- | --- |

2.8

Meddelandet innehåller en färdplan och principer för framtida åtgärder:

—

Lika konkurrensvillkor för jämförbara digitala tjänster.

| — | Ansvarsfullt agerande av onlineplattformarna för att skydda kärnvärderingar. |
| --- | --- |

—

Ansvarsfullt agerande av onlineplattformarna för att skydda kärnvärderingar.

| — | Öppenhet och rättvisa för att bibehålla användarnas förtroende och trygga innovation. |
| --- | --- |

—

Öppenhet och rättvisa för att bibehålla användarnas förtroende och trygga innovation.

| — | Öppna och icke-diskriminerande marknader i en datadriven ekonomi. |
| --- | --- |

—

Öppna och icke-diskriminerande marknader i en datadriven ekonomi.

| 2.9 | Kommissionen ska försöka se till att lagstiftningen skapar lika konkurrensvillkor inom telekomsektorn genom eventuella avregleringar och särskilda regler för tjänsteleverantörer av ”over-the-top”-kommunikation. |
| --- | --- |

2.9

Kommissionen ska försöka se till att lagstiftningen skapar lika konkurrensvillkor inom telekomsektorn genom eventuella avregleringar och särskilda regler för tjänsteleverantörer av ”over-the-top”-kommunikation.

| 2.10 | Kommissionen kommer att överväga att utvidga direktivet om integritet och elektronisk kommunikation till nätbaserade kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

2.10

Kommissionen kommer att överväga att utvidga direktivet om integritet och elektronisk kommunikation till nätbaserade kommunikationstjänster.

| 2.11 | Kommissionen föreslår, enligt ett nytt direktiv om audiovisuella medietjänster, att videodelningsplattformar bör ha nya skyldigheter att bekämpa skadligt innehåll. |
| --- | --- |

2.11

Kommissionen föreslår, enligt ett nytt direktiv om audiovisuella medietjänster, att videodelningsplattformar bör ha nya skyldigheter att bekämpa skadligt innehåll.

| 2.12 | Kommissionen kommer att bedöma ansvarssystemet för förmedlare på nätet, inklusive






  — | behovet av vägledning om ansvar vid genomförandet av frivilliga åtgärder för att bekämpa olagligt innehåll på nätet, och |
| --- | --- | --- |

2.12

Kommissionen kommer att bedöma ansvarssystemet för förmedlare på nätet, inklusive

—

behovet av vägledning om ansvar vid genomförandet av frivilliga åtgärder för att bekämpa olagligt innehåll på nätet, och

| — | behovet av formella förfaranden för anmälning och åtgärd. |
| --- | --- |

—

behovet av formella förfaranden för anmälning och åtgärd.

| 2.13 | Kommissionen kommer att ytterligare uppmuntra (och regelbundet granska effektiviteten hos) onlineplattformarnas samordnade EU-omfattande självregleringsåtgärder när det gäller att få bukt med olagligt innehåll på nätet. |
| --- | --- |

2.13

Kommissionen kommer att ytterligare uppmuntra (och regelbundet granska effektiviteten hos) onlineplattformarnas samordnade EU-omfattande självregleringsåtgärder när det gäller att få bukt med olagligt innehåll på nätet.

| 2.14 | Onlineplattformar kommer att uppmuntras att bekämpa påhittade och vilseledande recensioner. |
| --- | --- |

2.14

Onlineplattformar kommer att uppmuntras att bekämpa påhittade och vilseledande recensioner.

| 2.15 | Kommissionen kommer att utarbeta principer och riktlinjer om interoperabilitet för elektroniska identitetsbevis under 2017. |
| --- | --- |

2.15

Kommissionen kommer att utarbeta principer och riktlinjer om interoperabilitet för elektroniska identitetsbevis under 2017.

| 2.16 | Nya upphovsrättsförslag, som nyligen antogs av kommissionen, strävar efter en rättvisare fördelning av den vinst som genereras av onlinedistribution av upphovsrättsskyddat innehåll via de onlineplattformar som tillhandahåller sådant innehåll. |
| --- | --- |

2.16

Nya upphovsrättsförslag, som nyligen antogs av kommissionen, strävar efter en rättvisare fördelning av den vinst som genereras av onlinedistribution av upphovsrättsskyddat innehåll via de onlineplattformar som tillhandahåller sådant innehåll.

| 2.17 | Förordningen om konsumentskyddssamarbete presenteras tillsammans med detta meddelande, för att underlätta effektivare tillämpning av EU:s konsumentlagstiftning i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

2.17

Förordningen om konsumentskyddssamarbete presenteras tillsammans med detta meddelande, för att underlätta effektivare tillämpning av EU:s konsumentlagstiftning i gränsöverskridande situationer.

| 2.18 | Kommissionen har sett över riktlinjerna om direktivet om otillbörliga affärsmetoder som ska antas tillsammans med detta meddelande. Den kommer därutöver att utvärdera om det finns ytterligare behov av att uppdatera de befintliga reglerna om konsumentskydd med avseende på plattformar som en del av kontrollen av ändamålsenligheten för EU:s konsument- och marknadsföringslagstiftning 2017. |
| --- | --- |

2.18

Kommissionen har sett över riktlinjerna om direktivet om otillbörliga affärsmetoder som ska antas tillsammans med detta meddelande. Den kommer därutöver att utvärdera om det finns ytterligare behov av att uppdatera de befintliga reglerna om konsumentskydd med avseende på plattformar som en del av kontrollen av ändamålsenligheten för EU:s konsument- och marknadsföringslagstiftning 2017.

| 2.19 | Kommissionen avser att utföra en riktad undersökning om praxis i relationerna mellan företag som förekommer i onlineplattformsmiljön för att ”fastställa om ytterligare EU-åtgärder krävs” under våren 2017. |
| --- | --- |

2.19

Kommissionen avser att utföra en riktad undersökning om praxis i relationerna mellan företag som förekommer i onlineplattformsmiljön för att ”fastställa om ytterligare EU-åtgärder krävs” under våren 2017.

| 2.20 | Kommissionen planerar att utreda potentiella hinder för en inre datamarknad för EU som kan uppstå på grund av rättslig osäkerhet avseende uppgifters ägarskap, användbarhet eller åtkomst, samt att – som en del av initiativet om fritt uppgiftsflöde som har planerats till slutet av 2016 – undersöka åtgärder för att underlätta byten och portabilitet när det gäller uppgifter. |
| --- | --- |

2.20

Kommissionen planerar att utreda potentiella hinder för en inre datamarknad för EU som kan uppstå på grund av rättslig osäkerhet avseende uppgifters ägarskap, användbarhet eller åtkomst, samt att – som en del av initiativet om fritt uppgiftsflöde som har planerats till slutet av 2016 – undersöka åtgärder för att underlätta byten och portabilitet när det gäller uppgifter.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Om Europa vill överstiga en årlig BNP-tillväxt på 1,5 % under nästa årtionde kommer en levande digital ekonomi att ha central betydelse (se rapporten från Världsekonomiskt forums ”Global Agenda Council” om Europa). |
| --- | --- |

3.1

Om Europa vill överstiga en årlig BNP-tillväxt på 1,5 % under nästa årtionde kommer en levande digital ekonomi att ha central betydelse (se rapporten från Världsekonomiskt forums ”Global Agenda Council” om Europa).

| 3.2 | Nätbaserade plattformsföretag har blivit några av de mest värdefulla och inflytelserika i världen och deras roll i den globala ekonomin fortsätter att växa. |
| --- | --- |

3.2

Nätbaserade plattformsföretag har blivit några av de mest värdefulla och inflytelserika i världen och deras roll i den globala ekonomin fortsätter att växa.

| 3.3 | EU står för endast 4 % av det totala börsvärdet för onlineplattformar (2). |
| --- | --- |

3.3

EU står för endast 4 % av det totala börsvärdet för onlineplattformar (2).

| 3.4 | Ett femtiotal stora europeiska operatörer inom elektronisk handel lyder under 28 olika nationella regelverk, samtidigt som de sex stora operatörerna på den amerikanska marknaden och de tre stora aktörerna på den kinesiska marknaden styrs av ett enda regelverk (3). |
| --- | --- |

3.4

Ett femtiotal stora europeiska operatörer inom elektronisk handel lyder under 28 olika nationella regelverk, samtidigt som de sex stora operatörerna på den amerikanska marknaden och de tre stora aktörerna på den kinesiska marknaden styrs av ett enda regelverk (3).

| 3.5 | Frågor som rör onlineplattformar har lett till påtryckningar på medlemsstaterna att agera och har ökat splittringen. |
| --- | --- |

3.5

Frågor som rör onlineplattformar har lett till påtryckningar på medlemsstaterna att agera och har ökat splittringen.

| 3.6 | En harmonisering av avtalsrätten och konsumentskyddet är av avgörande betydelse för en hållbar utveckling och expansion av onlineplattformar. |
| --- | --- |

3.6

En harmonisering av avtalsrätten och konsumentskyddet är av avgörande betydelse för en hållbar utveckling och expansion av onlineplattformar.

| 3.7 | EESK efterlyser ett starkt fokus på lagstiftningsinitiativ och andra initiativ som läggs fram före slutet av 2016 för att skapa en fullständigt integrerad digital inre marknad. Åren 2016 och 2017 kommer att avgöra om Europa skapar en digital färdplan för att främja konkurrenskraft och tillväxt, eller hamnar i digital medelmåttighet. |
| --- | --- |

3.7

EESK efterlyser ett starkt fokus på lagstiftningsinitiativ och andra initiativ som läggs fram före slutet av 2016 för att skapa en fullständigt integrerad digital inre marknad. Åren 2016 och 2017 kommer att avgöra om Europa skapar en digital färdplan för att främja konkurrenskraft och tillväxt, eller hamnar i digital medelmåttighet.

| 3.8 | I meddelandet fastställs ett antal områden där kommissionen är medveten om att det finns ett problem men saknar belägg för att besluta vilken åtgärd – om någon – som behövs. Viktigast bland dessa är frågor om relationer mellan företag. Man föreslår sex månaders ytterligare undersökningar innan ett beslut fattas under våren 2017. |
| --- | --- |

3.8

I meddelandet fastställs ett antal områden där kommissionen är medveten om att det finns ett problem men saknar belägg för att besluta vilken åtgärd – om någon – som behövs. Viktigast bland dessa är frågor om relationer mellan företag. Man föreslår sex månaders ytterligare undersökningar innan ett beslut fattas under våren 2017.

| 3.9 | Kommittén väntar på en annan viktig debatt när kommissionen presenterar resultaten av sin forskning på detta område i början av nästa år. |
| --- | --- |

3.9

Kommittén väntar på en annan viktig debatt när kommissionen presenterar resultaten av sin forskning på detta område i början av nästa år.

| 3.10 | Överdriven eller stelbent reglering skulle undergräva onlineplattformarnas positiva bidrag till EU:s digitala ekonomi och förändringar i regleringen bör inte göras på bekostnad av konsumenterna och arbetstagarskyddet. |
| --- | --- |

3.10

Överdriven eller stelbent reglering skulle undergräva onlineplattformarnas positiva bidrag till EU:s digitala ekonomi och förändringar i regleringen bör inte göras på bekostnad av konsumenterna och arbetstagarskyddet.

| 3.11 | Lika konkurrensvillkor för jämförbara digitala tjänster på en digital inre marknad får inte ha negativ inverkan på skatteintäkter och inte underlätta en ytterligare urholkning av bolagsskattebasen genom att tillåta företag att betala skatt i ett område, även när värde skapas i ett annat. Vinstbeskattning måste betalas där motsvarande ekonomiska verksamhet äger rum. |
| --- | --- |

3.11

Lika konkurrensvillkor för jämförbara digitala tjänster på en digital inre marknad får inte ha negativ inverkan på skatteintäkter och inte underlätta en ytterligare urholkning av bolagsskattebasen genom att tillåta företag att betala skatt i ett område, även när värde skapas i ett annat. Vinstbeskattning måste betalas där motsvarande ekonomiska verksamhet äger rum.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Kommissionen beskriver plattformar som allmänt kända som tvåsidiga eller flersidiga marknader där användarna förs samman via en plattformsoperatör för att underlätta interaktion. |
| --- | --- |

4.1

Kommissionen beskriver plattformar som allmänt kända som tvåsidiga eller flersidiga marknader där användarna förs samman via en plattformsoperatör för att underlätta interaktion.

| 4.2 | Kommissionens egen förteckning, som omfattar sociala medier och sökmotorer till betalningssystem och reklamplattformar, utesluter traditionella plattformsföretag som i dag är verksamma online, men inbegriper några digitala plattformar som inte är flersidiga. |
| --- | --- |

4.2

Kommissionens egen förteckning, som omfattar sociala medier och sökmotorer till betalningssystem och reklamplattformar, utesluter traditionella plattformsföretag som i dag är verksamma online, men inbegriper några digitala plattformar som inte är flersidiga.

| 4.3 | Dessutom utesluter kommissionens egen förteckning det växande antalet plattformar som tillhandahåller arbetskraft. Därmed misslyckas den med att ta itu med dessa plattformars specifika problem, särskilt i fråga om rättvist arbete och tillräckligt socialt skydd. För att säkerställa att arbetstagarnas rättigheter och arbetsvillkor inte kringgås, och att dessa normer garanteras, efterlyser EESK lagstiftningsåtgärder om arbetsrätt och skydd för online/plattformsarbetstagare, särskilt de som arbetar inom nya anställningsformer (4). Man bör definiera arbetstagare som utför arbete på onlineplattformar som arbetare, förutsätta deras anställningsförhållande, garantera deras rätt till lika behandling i förhållande till normala anställningar och garantera en effektiv tillämpning av dessa bestämmelser (exempel på sådana plattformar: AppJobber, Applause, Clickworker, content.de, Crowd Guru, Designenlassen.de, Freelancer, greatcontent, Jovoto, Local Motors, Microworkers, MyLittleJob, Streetspotr, Testbirds, testlO, Textbroker, Twago, Upwork, 99designs). |
| --- | --- |

4.3

Dessutom utesluter kommissionens egen förteckning det växande antalet plattformar som tillhandahåller arbetskraft. Därmed misslyckas den med att ta itu med dessa plattformars specifika problem, särskilt i fråga om rättvist arbete och tillräckligt socialt skydd. För att säkerställa att arbetstagarnas rättigheter och arbetsvillkor inte kringgås, och att dessa normer garanteras, efterlyser EESK lagstiftningsåtgärder om arbetsrätt och skydd för online/plattformsarbetstagare, särskilt de som arbetar inom nya anställningsformer (4). Man bör definiera arbetstagare som utför arbete på onlineplattformar som arbetare, förutsätta deras anställningsförhållande, garantera deras rätt till lika behandling i förhållande till normala anställningar och garantera en effektiv tillämpning av dessa bestämmelser (exempel på sådana plattformar: AppJobber, Applause, Clickworker, content.de, Crowd Guru, Designenlassen.de, Freelancer, greatcontent, Jovoto, Local Motors, Microworkers, MyLittleJob, Streetspotr, Testbirds, testlO, Textbroker, Twago, Upwork, 99designs).

| 4.4 | Det finns starka ”first mover”-fördelar, och plattformar som lyckas utnyttja nätverkseffekter kan både bli svåra att konkurrera med och en oundviklig handelspartner för företag. |
| --- | --- |

4.4

Det finns starka ”first mover”-fördelar, och plattformar som lyckas utnyttja nätverkseffekter kan både bli svåra att konkurrera med och en oundviklig handelspartner för företag.

| 4.5 | Plattformen för tvistlösning online kan användas för alternativ tvistlösning vid tvister mellan företag, men först bör ett effektivt genomförande säkras av mekanismen för tvistlösning online vid tvister mellan företag och konsumenter. |
| --- | --- |

4.5

Plattformen för tvistlösning online kan användas för alternativ tvistlösning vid tvister mellan företag, men först bör ett effektivt genomförande säkras av mekanismen för tvistlösning online vid tvister mellan företag och konsumenter.

| 4.6 | Rädslan för kommersiella motåtgärder från de onlineplattformar som de är beroende av kan hindra de klagande från att ta kontakt med konkurrensmyndigheterna. EESK rekommenderar nya åtgärder för att skydda de klagande på dessa marknader. |
| --- | --- |

4.6

Rädslan för kommersiella motåtgärder från de onlineplattformar som de är beroende av kan hindra de klagande från att ta kontakt med konkurrensmyndigheterna. EESK rekommenderar nya åtgärder för att skydda de klagande på dessa marknader.

| 4.7 | De som står bakom webbplatser och internetleverantörer som ger dem tillgång är ofta verksamma utanför Europa eller döljer sin identitet. Förelägganden riktade till internetleverantörer om att blockera illegalt innehåll, som ursprungligen skapades för att rikta sig till internetleverantörer med webbplatser med piratkopierat innehåll, kan vara ett värdefullt verktyg för upphovsrättsinnehavare, och beställningar av webbplatsblockeringar kan och har tillämpats i kampen för att skydda varumärken och kunder från försäljning av varumärkesförfalskade varor online. |
| --- | --- |

4.7

De som står bakom webbplatser och internetleverantörer som ger dem tillgång är ofta verksamma utanför Europa eller döljer sin identitet. Förelägganden riktade till internetleverantörer om att blockera illegalt innehåll, som ursprungligen skapades för att rikta sig till internetleverantörer med webbplatser med piratkopierat innehåll, kan vara ett värdefullt verktyg för upphovsrättsinnehavare, och beställningar av webbplatsblockeringar kan och har tillämpats i kampen för att skydda varumärken och kunder från försäljning av varumärkesförfalskade varor online.

| 4.8 | Förenta staternas starka riskkapitalmarknad i förhållande till EU är ett annat incitament för nya företag att flytta till Förenta staterna. |
| --- | --- |

4.8

Förenta staternas starka riskkapitalmarknad i förhållande till EU är ett annat incitament för nya företag att flytta till Förenta staterna.

| 4.9 | Förvärv av bolag med låg omsättning omfattas inte av de aktuella anmälningskraven, även i de fall där det förvärvade bolaget innehar kommersiellt värdefulla uppgifter eller har en betydande marknadspotential. Det befintliga systemet för koncentrationskontroll kan ändras genom att komplettera tröskelvärden baserade på omsättning med ytterligare anmälningskrav baserade på transaktionsvolym. |
| --- | --- |

4.9

Förvärv av bolag med låg omsättning omfattas inte av de aktuella anmälningskraven, även i de fall där det förvärvade bolaget innehar kommersiellt värdefulla uppgifter eller har en betydande marknadspotential. Det befintliga systemet för koncentrationskontroll kan ändras genom att komplettera tröskelvärden baserade på omsättning med ytterligare anmälningskrav baserade på transaktionsvolym.

| 4.10 | Konkurrensmyndigheter kan få större användning av interimistiska åtgärder och tidsfrister för att påskynda genomförandet av snabbrörliga marknader. |
| --- | --- |

4.10

Konkurrensmyndigheter kan få större användning av interimistiska åtgärder och tidsfrister för att påskynda genomförandet av snabbrörliga marknader.

| 4.11 | Onlineplattformar begär ofta olika uppgifter från sina användare som inte är direkt relevanta för innehållet på plattformarna, och kräver att de accepterar villkor och bestämmelser som de inte skulle acceptera under normala förhållanden men som de måste gå med på för att få använda plattformen. |
| --- | --- |

4.11

Onlineplattformar begär ofta olika uppgifter från sina användare som inte är direkt relevanta för innehållet på plattformarna, och kräver att de accepterar villkor och bestämmelser som de inte skulle acceptera under normala förhållanden men som de måste gå med på för att få använda plattformen.

| 4.12 | Personuppgifter är valuta på dagens digitala marknad men många konsumenter verkar vara omedvetna om att de byter sina personuppgifter mot tillgång till många av de så kallade gratistjänsterna och att deras uppgifter kan komma att säljas eller delas med tredje part. Oavsett alla befintliga och planerade åtgärder för konsumentskydd är det dessutom, i tekniskt avseende, en motsägelse att använda internet och uppnå integritet, eftersom det alltid finns en möjlighet att skickliga specialister får tillgång till praktiskt taget vilka uppgifter som helst. Det är därför nödvändigt att göra alla medborgare i alla åldrar – bland vilka de yngsta och de äldsta är de mest sårbara – medvetna om vilka hot som finns. |
| --- | --- |

4.12

Personuppgifter är valuta på dagens digitala marknad men många konsumenter verkar vara omedvetna om att de byter sina personuppgifter mot tillgång till många av de så kallade gratistjänsterna och att deras uppgifter kan komma att säljas eller delas med tredje part. Oavsett alla befintliga och planerade åtgärder för konsumentskydd är det dessutom, i tekniskt avseende, en motsägelse att använda internet och uppnå integritet, eftersom det alltid finns en möjlighet att skickliga specialister får tillgång till praktiskt taget vilka uppgifter som helst. Det är därför nödvändigt att göra alla medborgare i alla åldrar – bland vilka de yngsta och de äldsta är de mest sårbara – medvetna om vilka hot som finns.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 71, 24.2.2016, s. 65.

1

(2)  COM(2016) 288 final.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 54.

4

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/124 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/124

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch

[COM(2016) 410 final]

(2017/C 075/21)

| Föredragande: | Thomas McDONOGH |
| --- | --- |

Föredragande:

Thomas McDONOGH

| Remiss | Europeiska kommissionen, 18.8.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 15.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 148/0/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 18.8.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

15.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

148/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar kommissionens meddelande ”Stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch”. Kommittén delar kommissionens oro för Europas fortsatta utsatthet för cyberattacker, och noterar att minst 80 % av de europeiska företagen har drabbats av minst en cybersäkerhetsincident under det senaste året och att antalet säkerhetsincidenter i alla branscher världen över ökade med 38 % under 2015 (undersökningen Global State of Information Security 2016, PWC). Vi håller med kommissionen om att en rad åtgärder måste vidtas för att stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch i Europa. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén välkomnar kommissionens meddelande ”Stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch”. Kommittén delar kommissionens oro för Europas fortsatta utsatthet för cyberattacker, och noterar att minst 80 % av de europeiska företagen har drabbats av minst en cybersäkerhetsincident under det senaste året och att antalet säkerhetsincidenter i alla branscher världen över ökade med 38 % under 2015 (undersökningen Global State of Information Security 2016, PWC). Vi håller med kommissionen om att en rad åtgärder måste vidtas för att stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch i Europa.

| 1.2 | Kommittén välkomnar detta förslag särskilt mot bakgrund av det nyligen antagna direktivet om nät- och informationssäkerhet (1), som syftar till att harmonisera tillvägagångssättet beträffande cybersäkerhet i EU, och den bredare strategin för cybersäkerhet (2), där man redogör för den rådande synen på hur man på bästa sätt kan förebygga och reagera på cyberstörningar och cyberattacker, främja de europeiska värdena frihet och demokrati samt se till att den digitala ekonomin kan växa på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén välkomnar detta förslag särskilt mot bakgrund av det nyligen antagna direktivet om nät- och informationssäkerhet (1), som syftar till att harmonisera tillvägagångssättet beträffande cybersäkerhet i EU, och den bredare strategin för cybersäkerhet (2), där man redogör för den rådande synen på hur man på bästa sätt kan förebygga och reagera på cyberstörningar och cyberattacker, främja de europeiska värdena frihet och demokrati samt se till att den digitala ekonomin kan växa på ett säkert sätt.

| 1.3 | EESK instämmer i att det behövs heltäckande åtgärder för att bättre skydda Europas livsviktiga digitala infrastruktur och tjänster från säkerhetshot, och gläder sig åt att de åtgärder som nu föreslås kommer att bidra stort till genomförandet av många av kommitténs rekommendationer i ett flertal tidigare yttranden (3) om en förbättrad cybersäkerhet i EU. |
| --- | --- |

1.3

EESK instämmer i att det behövs heltäckande åtgärder för att bättre skydda Europas livsviktiga digitala infrastruktur och tjänster från säkerhetshot, och gläder sig åt att de åtgärder som nu föreslås kommer att bidra stort till genomförandet av många av kommitténs rekommendationer i ett flertal tidigare yttranden (3) om en förbättrad cybersäkerhet i EU.

| 1.4 | EESK gläder sig åt att kommissionen har undertecknat det avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapet om cybersäkerhet, som förväntas frigöra 1,8 miljarder euro i investeringar i EU:s cybersäkerhetsbransch i syfte att främja samarbete i tidiga skeden i forsknings- och innovationsprocessen och skapa cybersäkerhetslösningar för olika sektorer, t.ex. energi, hälsa, transporter och finans. Vi ser särskilt gärna att detta avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap används för att stödja utvecklingen av cybersäkerhetsföretag i inledningsskedet i EU. |
| --- | --- |

1.4

EESK gläder sig åt att kommissionen har undertecknat det avtalsbaserade offentlig–privata partnerskapet om cybersäkerhet, som förväntas frigöra 1,8 miljarder euro i investeringar i EU:s cybersäkerhetsbransch i syfte att främja samarbete i tidiga skeden i forsknings- och innovationsprocessen och skapa cybersäkerhetslösningar för olika sektorer, t.ex. energi, hälsa, transporter och finans. Vi ser särskilt gärna att detta avtalsbaserade offentlig–privata partnerskap används för att stödja utvecklingen av cybersäkerhetsföretag i inledningsskedet i EU.

| 1.5 | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att före utgången av 2017 utvärdera behovet av att ändra eller utvidga mandatet för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa), och ser fram emot att rådfrågas av kommissionen om detta. EESK anser att en eventuell utvidgning av Enisas mandat bör omfatta en större operativ roll för byrån så att den mer effektivt kan förbättra medvetenheten om och åtgärderna mot hotet om cyberattacker i EU samt ett mer direkt ansvar för utbildnings- och upplysningsprogram om cybersäkerhet som särskilt riktas till allmänheten samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att före utgången av 2017 utvärdera behovet av att ändra eller utvidga mandatet för Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa), och ser fram emot att rådfrågas av kommissionen om detta. EESK anser att en eventuell utvidgning av Enisas mandat bör omfatta en större operativ roll för byrån så att den mer effektivt kan förbättra medvetenheten om och åtgärderna mot hotet om cyberattacker i EU samt ett mer direkt ansvar för utbildnings- och upplysningsprogram om cybersäkerhet som särskilt riktas till allmänheten samt små och medelstora företag.

| 1.6 | I syfte att skapa det starka ledarskap och den integration som behövs på EU-nivå för att hantera svårigheterna med att genomföra en effektiv europeisk cybersäkerhetspolitik uppmanar EESK kommissionen att bedöma möjligheten att ändra Enisas status till en myndighet för cybersäkerhet på EU-nivå, i likhet med den centrala myndigheten för luftfartsindustrin, Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa). Om det inte är möjligt att ändra Enisas mandat anser EESK att man bör inrätta en helt ny sådan myndighet. |
| --- | --- |

1.6

I syfte att skapa det starka ledarskap och den integration som behövs på EU-nivå för att hantera svårigheterna med att genomföra en effektiv europeisk cybersäkerhetspolitik uppmanar EESK kommissionen att bedöma möjligheten att ändra Enisas status till en myndighet för cybersäkerhet på EU-nivå, i likhet med den centrala myndigheten för luftfartsindustrin, Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa). Om det inte är möjligt att ändra Enisas mandat anser EESK att man bör inrätta en helt ny sådan myndighet.

| 1.7 | EESK uppmanar kommissionen att överväga att skapa en utvecklingsmodell och ett bedömningssystem för den nationella cybersäkerheten i likhet med it-branschens Capability Maturity Model (CMM) för att objektivt mäta cybersäkerhetsresiliensen i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.7

EESK uppmanar kommissionen att överväga att skapa en utvecklingsmodell och ett bedömningssystem för den nationella cybersäkerheten i likhet med it-branschens Capability Maturity Model (CMM) för att objektivt mäta cybersäkerhetsresiliensen i alla medlemsstater.

| 1.8 | Kommittén noterar att kommissionen inom en snar framtid kommer att ta ställning till behovet av att uppdatera 2013 års EU-strategi för cybersäkerhet, och ser fram emot att rådfrågas om kommissionens planer i sinom tid. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén noterar att kommissionen inom en snar framtid kommer att ta ställning till behovet av att uppdatera 2013 års EU-strategi för cybersäkerhet, och ser fram emot att rådfrågas om kommissionens planer i sinom tid.

| 1.9 | Med tanke på cybersäkerhetens betydelse och det allt större hotet från cyberbrottslighet anser EESK att Europeiska it-brottscentrumet vid Europol och Europeiska försvarsbyrån måste tilldelas tillräckliga medel och resurser. |
| --- | --- |

1.9

Med tanke på cybersäkerhetens betydelse och det allt större hotet från cyberbrottslighet anser EESK att Europeiska it-brottscentrumet vid Europol och Europeiska försvarsbyrån måste tilldelas tillräckliga medel och resurser.

| 1.10 | Med tanke på hur viktigt det är att skydda medborgarnas personuppgifter som lagras av institutioner och organ inom offentlig förvaltning efterlyser kommittén särskild fortbildning i informationshantering, uppgiftsskydd och cybersäkerhet för anställda inom offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

1.10

Med tanke på hur viktigt det är att skydda medborgarnas personuppgifter som lagras av institutioner och organ inom offentlig förvaltning efterlyser kommittén särskild fortbildning i informationshantering, uppgiftsskydd och cybersäkerhet för anställda inom offentlig förvaltning.

| 1.11 | På grundval av en helhetssyn när det gäller att skydda EU från cyberbrottslighet och cyberattacker samt skapa en stark cybersäkerhetsbransch i Europa anser EESK att EU:s strategi och politik för cybersäkerhet i synnerhet bör omfatta följande: ett starkt EU-ledarskap, en cybersäkerhetspolitik som ökar säkerheten samtidigt som den personliga integriteten och andra grundläggande rättigheter respekteras, upplysningsåtgärder riktade till allmänheten som uppmuntrar till förebyggande åtgärder för att skydda sig, omfattande styrning på medlemsstatsnivå, väl underbyggda och ansvarsfulla åtgärder av företag, långtgående partnerskap mellan regeringarna, den privata sektorn och allmänheten, tillräckliga investeringar, goda tekniska standarder och tillräckliga investeringar i forskning, utveckling och innovation samt internationellt samarbete. |
| --- | --- |

1.11

På grundval av en helhetssyn när det gäller att skydda EU från cyberbrottslighet och cyberattacker samt skapa en stark cybersäkerhetsbransch i Europa anser EESK att EU:s strategi och politik för cybersäkerhet i synnerhet bör omfatta följande: ett starkt EU-ledarskap, en cybersäkerhetspolitik som ökar säkerheten samtidigt som den personliga integriteten och andra grundläggande rättigheter respekteras, upplysningsåtgärder riktade till allmänheten som uppmuntrar till förebyggande åtgärder för att skydda sig, omfattande styrning på medlemsstatsnivå, väl underbyggda och ansvarsfulla åtgärder av företag, långtgående partnerskap mellan regeringarna, den privata sektorn och allmänheten, tillräckliga investeringar, goda tekniska standarder och tillräckliga investeringar i forskning, utveckling och innovation samt internationellt samarbete.

2.   Sammanfattning av kommissionens meddelande

| 2.1 | I meddelandet redogörs för åtgärder som syftar till att stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch i Europa, såsom aviseras i EU-strategin för cybersäkerhet och strategin för den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

2.1

I meddelandet redogörs för åtgärder som syftar till att stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch i Europa, såsom aviseras i EU-strategin för cybersäkerhet och strategin för den digitala inre marknaden.

| 2.2 | För att uppnå detta bygger de åtgärder som kommissionen föreslår vidare på bestämmelserna i direktivet om nät- och informationssäkerhet för att stärka samarbetet på cybersäkerhetsområdet, informationsutbytet, utbildningen och säkerhetsorganisationen i EU. Kommissionen kommer också att slutföra en utvärdering av Enisa före utgången av 2017 och överväga behovet av att ändra eller utvidga Enisas mandat. |
| --- | --- |

2.2

För att uppnå detta bygger de åtgärder som kommissionen föreslår vidare på bestämmelserna i direktivet om nät- och informationssäkerhet för att stärka samarbetet på cybersäkerhetsområdet, informationsutbytet, utbildningen och säkerhetsorganisationen i EU. Kommissionen kommer också att slutföra en utvärdering av Enisa före utgången av 2017 och överväga behovet av att ändra eller utvidga Enisas mandat.

| 2.2.1 | Kommissionen kommer att upprätta ett nära samarbete med medlemsstaterna, Enisa, Europeiska utrikestjänsten och andra berörda EU-organ för att inrätta en plattform för utbildning i cybersäkerhet. |
| --- | --- |

2.2.1

Kommissionen kommer att upprätta ett nära samarbete med medlemsstaterna, Enisa, Europeiska utrikestjänsten och andra berörda EU-organ för att inrätta en plattform för utbildning i cybersäkerhet.

| 2.2.2 | Man föreslår ett antal åtgärder för att ta itu med ömsesidiga beroendeförhållanden mellan sektorer och öka den oumbärliga offentliga nätinfrastrukturens resiliens, bl.a. utveckling av europeiska sektorsvisa centrum för informationsutbyte och analys och samarbete mellan dessa och CSIRT-enheter. Kommissionen föreslår också att de nationella myndigheterna ska tillåtas att begära att CSIRT-enheter utför regelbundna kontroller av viktig nätinfrastruktur. |
| --- | --- |

2.2.2

Man föreslår ett antal åtgärder för att ta itu med ömsesidiga beroendeförhållanden mellan sektorer och öka den oumbärliga offentliga nätinfrastrukturens resiliens, bl.a. utveckling av europeiska sektorsvisa centrum för informationsutbyte och analys och samarbete mellan dessa och CSIRT-enheter. Kommissionen föreslår också att de nationella myndigheterna ska tillåtas att begära att CSIRT-enheter utför regelbundna kontroller av viktig nätinfrastruktur.

| 2.3 | De åtgärder som kommissionen föreslår kommer även att tillgodose behovet av att öka stödet till tillväxten och utvecklingen av en stark europeisk cybersäkerhetsbransch genom utbildning, investeringar, inremarknadskrav och inrättandet av ett nytt offentlig–privat partnerskap om cybersäkerhet som förväntas ge upphov till 1,8 miljarder euro i investeringar fram till 2020. |
| --- | --- |

2.3

De åtgärder som kommissionen föreslår kommer även att tillgodose behovet av att öka stödet till tillväxten och utvecklingen av en stark europeisk cybersäkerhetsbransch genom utbildning, investeringar, inremarknadskrav och inrättandet av ett nytt offentlig–privat partnerskap om cybersäkerhet som förväntas ge upphov till 1,8 miljarder euro i investeringar fram till 2020.

| 2.3.1 | Det föreslås även att en europeisk IKT-säkerhetscertifieringsram ska utarbetas och läggas fram senast i slutet av 2017, samt att man ska bedöma genomförbarheten för och konsekvenserna av en enkel europeisk ram för cybersäkerhetsmärkning. |
| --- | --- |

2.3.1

Det föreslås även att en europeisk IKT-säkerhetscertifieringsram ska utarbetas och läggas fram senast i slutet av 2017, samt att man ska bedöma genomförbarheten för och konsekvenserna av en enkel europeisk ram för cybersäkerhetsmärkning.

| 2.3.2 | För att öka investeringarna i cybersäkerhet i Europa och stödja små och medelstora företag kommer kommissionen att öka kunskaperna om befintliga finansieringsmekanismer bland cybersäkerhetsaktörerna, öka användningen av EU-verktyg och EU-instrument för att hjälpa innovativa små och medelstora företag att hitta synergier mellan de civila och militära cybersäkerhetsmarknaderna (t.ex. Enterprise Europe Network och det europeiska nätverket av regioner med försvarsanknytning, European Network of Defence-related Regions, kommer att ge regionerna nya möjligheter att undersöka gränsöverskridande samarbete avseende dubbla användningsområden, inklusive cybersäkerhet, och små och medelstora företag möjlighet att delta i kontaktskapande verksamhet), undersöka möjligheterna att förenkla tillgången till investeringar genom en särskild investeringsplattform för cybersäkerhet eller andra verktyg och utveckla en plattform för smart specialisering beträffande cybersäkerhet för att hjälpa medlemsstater och regioner som är intresserade av att investera i cybersäkerhetssektorn (RIS3). |
| --- | --- |

2.3.2

För att öka investeringarna i cybersäkerhet i Europa och stödja små och medelstora företag kommer kommissionen att öka kunskaperna om befintliga finansieringsmekanismer bland cybersäkerhetsaktörerna, öka användningen av EU-verktyg och EU-instrument för att hjälpa innovativa små och medelstora företag att hitta synergier mellan de civila och militära cybersäkerhetsmarknaderna (t.ex. Enterprise Europe Network och det europeiska nätverket av regioner med försvarsanknytning, European Network of Defence-related Regions, kommer att ge regionerna nya möjligheter att undersöka gränsöverskridande samarbete avseende dubbla användningsområden, inklusive cybersäkerhet, och små och medelstora företag möjlighet att delta i kontaktskapande verksamhet), undersöka möjligheterna att förenkla tillgången till investeringar genom en särskild investeringsplattform för cybersäkerhet eller andra verktyg och utveckla en plattform för smart specialisering beträffande cybersäkerhet för att hjälpa medlemsstater och regioner som är intresserade av att investera i cybersäkerhetssektorn (RIS3).

| 2.3.3 | För att stimulera och främja den europeiska cybersäkerhetsbranschen genom innovation kommer kommissionen dessutom att ingå ett avtalsbaserat offentlig–privat partnerskap om cybersäkerhet med branschen, inleda Horisont 2020-ansökningsomgångar för detta partnerskap samt samordna partnerskapet med relevanta sektorsstrategier, Horisont 2020-instrument och sektorsspecifika offentlig–privata partnerskap. |
| --- | --- |

2.3.3

För att stimulera och främja den europeiska cybersäkerhetsbranschen genom innovation kommer kommissionen dessutom att ingå ett avtalsbaserat offentlig–privat partnerskap om cybersäkerhet med branschen, inleda Horisont 2020-ansökningsomgångar för detta partnerskap samt samordna partnerskapet med relevanta sektorsstrategier, Horisont 2020-instrument och sektorsspecifika offentlig–privata partnerskap.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Den digitala ekonomin ligger till grund för över en femtedel av ökningen av BNP i EU, och de flesta européer handlar via nätet varje år. Vi är beroende av internet och uppkopplad digital teknik för viktiga tjänster inom områden som energi, hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning och ekonomi. Den kritiska digitala infrastruktur och de digitala tjänster som har blivit nödvändiga för vårt ekonomiska och sociala liv utsätts emellertid för en allt större risk för cyberbrottslighet och cyberattacker som hotar vårt välstånd och vår livskvalitet. |
| --- | --- |

3.1

Den digitala ekonomin ligger till grund för över en femtedel av ökningen av BNP i EU, och de flesta européer handlar via nätet varje år. Vi är beroende av internet och uppkopplad digital teknik för viktiga tjänster inom områden som energi, hälso- och sjukvård, offentlig förvaltning och ekonomi. Den kritiska digitala infrastruktur och de digitala tjänster som har blivit nödvändiga för vårt ekonomiska och sociala liv utsätts emellertid för en allt större risk för cyberbrottslighet och cyberattacker som hotar vårt välstånd och vår livskvalitet.

| 3.2 | Myndigheter och offentliga institutioner och organ lagrar numera många personuppgifter om alla medborgare i elektronisk form. Informationshantering, cybersäkerhet och uppgiftsskydd av hög kvalitet är därför mycket viktigt för allmänheten i hela EU, som måste kunna vara säker på att personuppgifterna och den personliga integriteten skyddas i enlighet med EU:s direktiv och förordningar. Detta är särskilt fallet när det gäller uppgifter som rör en persons hälsa samt ekonomiska, juridiska och andra uppgifter som skulle kunna användas för att stjäla en identitet eller otillbörligt avslöjas för tredje part. Det är ytterst viktigt att alla anställda i den offentliga sektorn har god utbildning i informationshantering, cybersäkerhet och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

3.2

Myndigheter och offentliga institutioner och organ lagrar numera många personuppgifter om alla medborgare i elektronisk form. Informationshantering, cybersäkerhet och uppgiftsskydd av hög kvalitet är därför mycket viktigt för allmänheten i hela EU, som måste kunna vara säker på att personuppgifterna och den personliga integriteten skyddas i enlighet med EU:s direktiv och förordningar. Detta är särskilt fallet när det gäller uppgifter som rör en persons hälsa samt ekonomiska, juridiska och andra uppgifter som skulle kunna användas för att stjäla en identitet eller otillbörligt avslöjas för tredje part. Det är ytterst viktigt att alla anställda i den offentliga sektorn har god utbildning i informationshantering, cybersäkerhet och uppgiftsskydd.

| 3.3 | Undervisning i personlig cybersäkerhet för allmänheten, inklusive datasäkerhet, bör vara ett grundläggande inslag i alla läroplaner för digital kompetens. Ett utbildningsprogram som förvaltas av EU kan stödja insatserna i mindre aktiva medlemsstater och även se till att strategin förstås korrekt, vilket kommer att minska oron beträffande den personliga integriteten och öka förtroendet för den digitala ekonomin. Ett sådant program skulle kunna genomföras med deltagande av konsumentorganisationer och civilsamhällesorganisationer från hela EU, inklusive utbildningsinrättningar som riktar sig till äldre. |
| --- | --- |

3.3

Undervisning i personlig cybersäkerhet för allmänheten, inklusive datasäkerhet, bör vara ett grundläggande inslag i alla läroplaner för digital kompetens. Ett utbildningsprogram som förvaltas av EU kan stödja insatserna i mindre aktiva medlemsstater och även se till att strategin förstås korrekt, vilket kommer att minska oron beträffande den personliga integriteten och öka förtroendet för den digitala ekonomin. Ett sådant program skulle kunna genomföras med deltagande av konsumentorganisationer och civilsamhällesorganisationer från hela EU, inklusive utbildningsinrättningar som riktar sig till äldre.

| 3.4 | Alla medlemsstater bör ge sina befintliga organisationer för industriell utveckling möjlighet att informera, utbilda och stödja små och medelstora företag i frågor som rör cybersäkerhet. Större företag kan enkelt få tillgång till de kunskaper som de behöver, men små och medelstora företag behöver stöd. |
| --- | --- |

3.4

Alla medlemsstater bör ge sina befintliga organisationer för industriell utveckling möjlighet att informera, utbilda och stödja små och medelstora företag i frågor som rör cybersäkerhet. Större företag kan enkelt få tillgång till de kunskaper som de behöver, men små och medelstora företag behöver stöd.

| 3.5 | Det skulle vara mycket användbart att ha ett objektivt mått på nivån på cybersäkerhetsresiliensen i varje medlemsstat så att jämförelser kan användas för att åtgärda brister och driva på förbättringar. Man kanske skulle kunna skapa en utvecklingsmodell och ett bedömningssystem för den nationella cybersäkerheten i likhet med it-branschens Capability Maturity Model (CMM) för att mäta skyddet och resiliensen i fråga om cybersäkerhet på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.5

Det skulle vara mycket användbart att ha ett objektivt mått på nivån på cybersäkerhetsresiliensen i varje medlemsstat så att jämförelser kan användas för att åtgärda brister och driva på förbättringar. Man kanske skulle kunna skapa en utvecklingsmodell och ett bedömningssystem för den nationella cybersäkerheten i likhet med it-branschens Capability Maturity Model (CMM) för att mäta skyddet och resiliensen i fråga om cybersäkerhet på nationell nivå.

| 3.6 | En heltäckande strategi för cybersäkerhet bör omfatta följande:






  — | Ett starkt EU-ledarskap som inrättar de åtgärder, bestämmelser och institutioner som behövs för att stödja en hög nivå av cybersäkerhet i hela unionen. |
| --- | --- | --- |

3.6

En heltäckande strategi för cybersäkerhet bör omfatta följande:

—

Ett starkt EU-ledarskap som inrättar de åtgärder, bestämmelser och institutioner som behövs för att stödja en hög nivå av cybersäkerhet i hela unionen.

| — | En cybersäkerhetspolitik som ökar den individuella och kollektiva säkerheten samtidigt som allmänhetens rätt till personlig integritet och andra grundläggande värden och friheter respekteras. |
| --- | --- |

—

En cybersäkerhetspolitik som ökar den individuella och kollektiva säkerheten samtidigt som allmänhetens rätt till personlig integritet och andra grundläggande värden och friheter respekteras.

| — | God medvetenhet bland alla invånare om riskerna med att använda internet, och uppmuntran till förebyggande åtgärder för att skydda personliga digitala enheter, identiteter, privatlivet och onlinetransaktioner. |
| --- | --- |

—

God medvetenhet bland alla invånare om riskerna med att använda internet, och uppmuntran till förebyggande åtgärder för att skydda personliga digitala enheter, identiteter, privatlivet och onlinetransaktioner.

| — | En omfattande styrning i alla medlemsstater för att se till att den kritiska informationsinfrastrukturen är säker och motståndskraftig. |
| --- | --- |

—

En omfattande styrning i alla medlemsstater för att se till att den kritiska informationsinfrastrukturen är säker och motståndskraftig.

| — | Väl underbyggda och ansvarsfulla åtgärder av alla företag för att se till att deras IKT-system är säkra och motståndskraftiga, för att skydda verksamheten och kundernas intressen. |
| --- | --- |

—

Väl underbyggda och ansvarsfulla åtgärder av alla företag för att se till att deras IKT-system är säkra och motståndskraftiga, för att skydda verksamheten och kundernas intressen.

| — | En proaktiv strategi från internetleverantörernas sida för att skydda kunderna från cyberattacker. |
| --- | --- |

—

En proaktiv strategi från internetleverantörernas sida för att skydda kunderna från cyberattacker.

| — | Ett långtgående EU-omfattande partnerskap om cybersäkerhet mellan regeringarna, den privata sektorn och allmänheten, på både strategisk och operativ nivå. |
| --- | --- |

—

Ett långtgående EU-omfattande partnerskap om cybersäkerhet mellan regeringarna, den privata sektorn och allmänheten, på både strategisk och operativ nivå.

| — | En designledd strategi för att bygga in cybersäkerheten när man utvecklar internetteknik och internettjänster. |
| --- | --- |

—

En designledd strategi för att bygga in cybersäkerheten när man utvecklar internetteknik och internettjänster.

| — | Tillräckliga investeringar i kunskaper om cybersäkerhet och utveckling av färdigheter för att se till att det finns kunnig cybersäkerhetspersonal. |
| --- | --- |

—

Tillräckliga investeringar i kunskaper om cybersäkerhet och utveckling av färdigheter för att se till att det finns kunnig cybersäkerhetspersonal.

| — | Goda tekniska standarder för cybersäkerhet och tillräckliga investeringar i forskning, utveckling och innovation för att stödja utvecklingen av en stark cybersäkerhetsbransch och lösningar i världsklass. |
| --- | --- |

—

Goda tekniska standarder för cybersäkerhet och tillräckliga investeringar i forskning, utveckling och innovation för att stödja utvecklingen av en stark cybersäkerhetsbransch och lösningar i världsklass.

| — | Ett aktivt internationellt samarbete med stater utanför EU för att utveckla en samordnad global politik och gemensamma skyddsåtgärder mot cybersäkerhetshot. |
| --- | --- |

—

Ett aktivt internationellt samarbete med stater utanför EU för att utveckla en samordnad global politik och gemensamma skyddsåtgärder mot cybersäkerhetshot.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Med utgångspunkt i styrningsramen för cybersäkerhet i direktivet om nät- och informationssäkerhet och de ytterligare åtgärder som ingår i detta meddelande bör EU överväga att ta itu med det fragmenterade sättet att förbättra cybersäkerheten i unionen genom att inrätta en stark central myndighet för cybersäkerhet, i likhet med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) eller Federal Chief Information Security Officer, som nyligen inrättades i Förenta staterna (Cybersecurity National Action Plan, Vita huset, den 9 februari 2016), med ansvar för att övervaka genomförandet av politiken för cybersäkerhet på EU-nivå och integrera insatserna av de olika organ som är verksamma på detta område. |
| --- | --- |

4.1

Med utgångspunkt i styrningsramen för cybersäkerhet i direktivet om nät- och informationssäkerhet och de ytterligare åtgärder som ingår i detta meddelande bör EU överväga att ta itu med det fragmenterade sättet att förbättra cybersäkerheten i unionen genom att inrätta en stark central myndighet för cybersäkerhet, i likhet med Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) eller Federal Chief Information Security Officer, som nyligen inrättades i Förenta staterna (Cybersecurity National Action Plan, Vita huset, den 9 februari 2016), med ansvar för att övervaka genomförandet av politiken för cybersäkerhet på EU-nivå och integrera insatserna av de olika organ som är verksamma på detta område.

| 4.2 | Kommittén är imponerad över den kompetens som Enisa har utvecklat under årens lopp och anser att byrån skulle kunna ge ett ännu större bidrag till Europas cyberresiliens och cybersäkerhet. Enisas operativa mandat bör stärkas så att byrån mer effektivt kan förbättra medvetenheten om och åtgärderna mot hotet om cyberattacker i EU. Det är lämpligt att mandatet ses över med tanke på cybersäkerhetsmiljöns utveckling sedan Enisa inrättades. Med utgångspunkt i direktivet om nät- och informationssäkerhet skulle Enisas operativa roll kanske kunna utvidgas för att öka det värde som byrån kan ge EU, medlemsstaterna, allmänheten och företagen genom att bygga vidare på dess kompetens och synergier med arbetet inom EU:s och medlemsstaternas övriga institutioner, byråer och organ, t.ex. Cert-EU, Europeiska it-brottscentrumet och Europeiska försvarsbyrån. Enisa bör också ges ett mer direkt ansvar för utbildnings- och upplysningsprogram om cybersäkerhet som särskilt riktas till allmänheten samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén är imponerad över den kompetens som Enisa har utvecklat under årens lopp och anser att byrån skulle kunna ge ett ännu större bidrag till Europas cyberresiliens och cybersäkerhet. Enisas operativa mandat bör stärkas så att byrån mer effektivt kan förbättra medvetenheten om och åtgärderna mot hotet om cyberattacker i EU. Det är lämpligt att mandatet ses över med tanke på cybersäkerhetsmiljöns utveckling sedan Enisa inrättades. Med utgångspunkt i direktivet om nät- och informationssäkerhet skulle Enisas operativa roll kanske kunna utvidgas för att öka det värde som byrån kan ge EU, medlemsstaterna, allmänheten och företagen genom att bygga vidare på dess kompetens och synergier med arbetet inom EU:s och medlemsstaternas övriga institutioner, byråer och organ, t.ex. Cert-EU, Europeiska it-brottscentrumet och Europeiska försvarsbyrån. Enisa bör också ges ett mer direkt ansvar för utbildnings- och upplysningsprogram om cybersäkerhet som särskilt riktas till allmänheten samt små och medelstora företag.

| 4.3 | När Europeiska it-brottscentrumet (EC3) inrättades 2013 uppgick dess driftsbudget till endast 7 miljoner euro, mindre än 10 % av Europols sammanlagda budget (Europeiska kommissionen, Memo/13/6, den 9 januari 2012). År 2014 meddelade EC3:s direktör att nedskärningarna kraftigt hade begränsat de resurser som tilldelats hans enhet och att man hade svårt att hålla jämna steg med cyberbrottshotens snabba utveckling (Security Magazine, den 1 november 2014). EESK anser att de resurser som Europol tilldelas för att bekämpa cyberbrottsligheten måste ökas betydligt för att hålla jämna steg med hotets utveckling. Europols budget för 2016 uppgår fortfarande till endast 100 miljoner euro (4). |
| --- | --- |

4.3

När Europeiska it-brottscentrumet (EC3) inrättades 2013 uppgick dess driftsbudget till endast 7 miljoner euro, mindre än 10 % av Europols sammanlagda budget (Europeiska kommissionen, Memo/13/6, den 9 januari 2012). År 2014 meddelade EC3:s direktör att nedskärningarna kraftigt hade begränsat de resurser som tilldelats hans enhet och att man hade svårt att hålla jämna steg med cyberbrottshotens snabba utveckling (Security Magazine, den 1 november 2014). EESK anser att de resurser som Europol tilldelas för att bekämpa cyberbrottsligheten måste ökas betydligt för att hålla jämna steg med hotets utveckling. Europols budget för 2016 uppgår fortfarande till endast 100 miljoner euro (4).

| 4.4 | Kommittén välkomnar de bestämmelser i direktivet om nät- och informationssäkerhet och de föreslagna åtgärder i meddelandet som syftar till att förbättra samarbetet på cybersäkerhetsområdet mellan medlemsstaterna. För alla medborgares säkerhet och för att uppnå en stark cyberresiliens i hela EU, där informationssystem som ingår i kritisk infrastruktur ofta är sammankopplade, är det viktigt att samarbetsåtgärderna tar itu med den växande klyftan mellan de medlemsstater som har den mest avancerade cybersäkerhetskompetensen och de som har mindre utvecklad kompetens. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén välkomnar de bestämmelser i direktivet om nät- och informationssäkerhet och de föreslagna åtgärder i meddelandet som syftar till att förbättra samarbetet på cybersäkerhetsområdet mellan medlemsstaterna. För alla medborgares säkerhet och för att uppnå en stark cyberresiliens i hela EU, där informationssystem som ingår i kritisk infrastruktur ofta är sammankopplade, är det viktigt att samarbetsåtgärderna tar itu med den växande klyftan mellan de medlemsstater som har den mest avancerade cybersäkerhetskompetensen och de som har mindre utvecklad kompetens.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

1

(2)  JOIN(2013) 1.

2

(3)  EUT C 97, 28.4.2007, s. 21,

3

EUT C 175, 28.7.2009, s. 92,

EUT C 255, 22.9.2010, s. 98,

EUT C 54, 19.2.2011, s. 58,

EUT C 107, 6.4.2011, s. 58,

EUT C 229, 31.7.2012, s. 90,

EUT C 218, 23.7.2011, s. 130,

EUT C 24, 28.1.2012, s. 40,

EUT C 229, 31.7.2012, s. 1,

EUT C 351, 15.11.2012, s. 73,

EUT C 76, 14.3.2013, s. 59,

EUT C 271, 19.9.2013, s. 127,

EUT C 271, 19.9.2013, s. 133,

EUT C 451, 16.12.2014, s. 31.

(4)  EUT C 113, 30.3.2016, s. 144.

4

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/129

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förstärkning av de bilaterala handelsförbindelserna mellan EU och Turkiet och modernisering av tullunionen

(2017/C 075/22)

Föredragande:

Dimitris DIMITRIADIS

| Remiss | Europeiska kommissionen, årlig skrivelse 2016, 20.4.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för yttre förbindelser |
| Antagande av facksektionen | 16.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 252/4/7 |

Remiss

Europeiska kommissionen, årlig skrivelse 2016, 20.4.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för yttre förbindelser

Antagande av facksektionen

16.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

252/4/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att det nuvarande tullunionsavtalet (tullunionen) är inaktuellt med tanke på den senaste tidens utveckling, samt att avtalsparterna bör inleda en grundlig förhandling om en förstärkning av de ekonomiska förbindelserna parterna emellan och utarbeta ett handelsavtal av det nya slaget som motsvarar dagens behov. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att det nuvarande tullunionsavtalet (tullunionen) är inaktuellt med tanke på den senaste tidens utveckling, samt att avtalsparterna bör inleda en grundlig förhandling om en förstärkning av de ekonomiska förbindelserna parterna emellan och utarbeta ett handelsavtal av det nya slaget som motsvarar dagens behov.

| 1.2 | EESK anser liksom tidigare att Turkiet fortfarande är en mycket viktig partner och att det finns en politisk vilja att utöka samarbetet, dock under förutsättning att grundläggande europeiska värderingar som principerna om demokrati, rättsstaten och mänskliga rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

1.2

EESK anser liksom tidigare att Turkiet fortfarande är en mycket viktig partner och att det finns en politisk vilja att utöka samarbetet, dock under förutsättning att grundläggande europeiska värderingar som principerna om demokrati, rättsstaten och mänskliga rättigheter respekteras.

| 1.3 | EESK anser att förfarandet för tullunionen kan ske antingen genom en revidering av beslut nr 1/95, ett nytt beslut i associeringsrådet eller genom ett nytt protokoll i anslutningsavtalet. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att förfarandet för tullunionen kan ske antingen genom en revidering av beslut nr 1/95, ett nytt beslut i associeringsrådet eller genom ett nytt protokoll i anslutningsavtalet.

| 1.4 | Kommittén fördömer kuppförsöket den 15 juli men är mycket oroad över den turkiska regeringens reaktion och den efterföljande utvecklingen av den inrikespolitiska situationen, som sträcker sig mycket längre än en lagföring av kuppmakarna, inte motsvarar rättsstatsprincipen och strider mot demokratiska principer. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén fördömer kuppförsöket den 15 juli men är mycket oroad över den turkiska regeringens reaktion och den efterföljande utvecklingen av den inrikespolitiska situationen, som sträcker sig mycket längre än en lagföring av kuppmakarna, inte motsvarar rättsstatsprincipen och strider mot demokratiska principer.

| 1.5 | EESK anser att Turkiet som kandidatland måste skydda och upprätthålla de grundläggande mänskliga rättigheterna samt respektera de demokratiska normerna och rättsstatsprincipen. EESK beklagar försöket att störta den demokratiskt valda regeringen i Turkiet, men vill också uttrycka sin oro över de turkiska myndigheternas reaktion. Vi efterlyser uttryckligen att de mänskliga rättigheterna ska respekteras fullt ut och tillämpas utan diskriminering, särskilt yttrandefrihet och dess särskilda uttryck i form av pressfrihet, och att rättsstatsprincipen återupprättas. |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att Turkiet som kandidatland måste skydda och upprätthålla de grundläggande mänskliga rättigheterna samt respektera de demokratiska normerna och rättsstatsprincipen. EESK beklagar försöket att störta den demokratiskt valda regeringen i Turkiet, men vill också uttrycka sin oro över de turkiska myndigheternas reaktion. Vi efterlyser uttryckligen att de mänskliga rättigheterna ska respekteras fullt ut och tillämpas utan diskriminering, särskilt yttrandefrihet och dess särskilda uttryck i form av pressfrihet, och att rättsstatsprincipen återupprättas.

| 1.6 | EESK anser att Turkiet i handling måste visa att man fortfarande är ett kandidatland som följer lagen och fördragen och som fortsätter förhandlingarna med EU, liksom att man utan undantag följer unionens regelverk och uppfyller alla krav som man hittills kommit överens om. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att Turkiet i handling måste visa att man fortfarande är ett kandidatland som följer lagen och fördragen och som fortsätter förhandlingarna med EU, liksom att man utan undantag följer unionens regelverk och uppfyller alla krav som man hittills kommit överens om.

| 1.7 | De nya förhållandena som rått inom den globala handeln de senaste åren har fått EU att inleda ett nytt kapitel i sina internationella handelsavtal, där förbättrade bestämmelser står i fokus på en mängd områden och vars syfte är att skapa moderna handelsformer men även att europeiska principer och unionens regelverk ska tillämpas. Kommissionens meddelande ”Handel för alla” bör utgöra grunden för förhandlingarna mellan EU och Turkiet. Den senaste tidens förändrade förhållningssätt och bästa praxis som har tillämpats i olika handelsavtal har ändrat normerna rörande hållbarhet, öppenhet och arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets deltagande i internationella handelsavtal. |
| --- | --- |

1.7

De nya förhållandena som rått inom den globala handeln de senaste åren har fått EU att inleda ett nytt kapitel i sina internationella handelsavtal, där förbättrade bestämmelser står i fokus på en mängd områden och vars syfte är att skapa moderna handelsformer men även att europeiska principer och unionens regelverk ska tillämpas. Kommissionens meddelande ”Handel för alla” bör utgöra grunden för förhandlingarna mellan EU och Turkiet. Den senaste tidens förändrade förhållningssätt och bästa praxis som har tillämpats i olika handelsavtal har ändrat normerna rörande hållbarhet, öppenhet och arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets deltagande i internationella handelsavtal.

| 1.8 | EESK anser att en konsekvens- och hållbarhetsanalys måste genomföras, såväl före som efter förhandlingarna, för att se vilka effekterna blir på miljö, ekonomi och samhälle. I dessa förfaranden bör arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället delta. Dessutom anser EESK att kommissionen i varje steg i förhandlingarna hela tiden noggrant måste hålla ett öga på hur den samhällsekonomiska situationen i Turkiet utvecklar sig. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser att en konsekvens- och hållbarhetsanalys måste genomföras, såväl före som efter förhandlingarna, för att se vilka effekterna blir på miljö, ekonomi och samhälle. I dessa förfaranden bör arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället delta. Dessutom anser EESK att kommissionen i varje steg i förhandlingarna hela tiden noggrant måste hålla ett öga på hur den samhällsekonomiska situationen i Turkiet utvecklar sig.

| 1.9 | Man får inte förbise det faktum att unionens regelverk under de tjugo år som tullunionen har funnits har utökats till att omfatta områden som förut inte var reglerade över huvud taget. |
| --- | --- |

1.9

Man får inte förbise det faktum att unionens regelverk under de tjugo år som tullunionen har funnits har utökats till att omfatta områden som förut inte var reglerade över huvud taget.

| 1.10 | EESK anser att det behövs ett nytt, moderniserat tullunionsavtal. Att behålla den nuvarande ordningen eller att omvandla avtalet till ett regionalt handelsavtal är inte realistiskt. I stället bör det nya avtalet innefatta kapitel som återspeglar EU:s utökade lagstiftning och praxis, såsom dessa kontinuerligt utvidgas och förnyas, och uppdaterade bestämmelser för att komma till rätta med de problemområden som man har sett i tillämpningen av tullunionen med Turkiet och genomförandet av förhandskraven. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser att det behövs ett nytt, moderniserat tullunionsavtal. Att behålla den nuvarande ordningen eller att omvandla avtalet till ett regionalt handelsavtal är inte realistiskt. I stället bör det nya avtalet innefatta kapitel som återspeglar EU:s utökade lagstiftning och praxis, såsom dessa kontinuerligt utvidgas och förnyas, och uppdaterade bestämmelser för att komma till rätta med de problemområden som man har sett i tillämpningen av tullunionen med Turkiet och genomförandet av förhandskraven.

| 1.11 | EESK anser dessutom att man i de nya förhandlingarna måste lägga särskilt stor vikt vid att de nödvändiga omfattande reformerna av den turkiska lagstiftningen måste genomföras omedelbart. |
| --- | --- |

1.11

EESK anser dessutom att man i de nya förhandlingarna måste lägga särskilt stor vikt vid att de nödvändiga omfattande reformerna av den turkiska lagstiftningen måste genomföras omedelbart.

| 1.12 | EESK föreslår att följande områden ska omfattas av det nya avtalet:






  — | Jordbruk (under alla de förutsättningar som anges längre fram i detta yttrande). |
| --- | --- | --- |

1.12

EESK föreslår att följande områden ska omfattas av det nya avtalet:

—

Jordbruk (under alla de förutsättningar som anges längre fram i detta yttrande).

| — | Tjänster. |
| --- | --- |

—

Tjänster.

| — | Offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Offentlig upphandling.

| — | Råmaterial och råvaror. |
| --- | --- |

—

Råmaterial och råvaror.

| — | Konsumentskydd. |
| --- | --- |

—

Konsumentskydd.

| — | Miljöskydd och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Miljöskydd och hållbar utveckling.

| — | Ekvivalens i regelsystemen för veterinära, sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS) och politiken för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Ekvivalens i regelsystemen för veterinära, sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS) och politiken för livsmedelssäkerhet.

| — | Effektivt skydd för arbetstagares rättigheter och anständigt arbete. |
| --- | --- |

—

Effektivt skydd för arbetstagares rättigheter och anständigt arbete.

| — | Arbetsmiljöskydd. |
| --- | --- |

—

Arbetsmiljöskydd.

| — | Förenklad e-handel och införande av en digital agenda som fastställer fri rörlighet för digitala data. |
| --- | --- |

—

Förenklad e-handel och införande av en digital agenda som fastställer fri rörlighet för digitala data.

| — | Energipolitik och energitrygghet. |
| --- | --- |

—

Energipolitik och energitrygghet.

| — | Upphovsrättsskydd och innovationsstimulans. |
| --- | --- |

—

Upphovsrättsskydd och innovationsstimulans.

| — | Bekämpning av korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

—

Bekämpning av korruption och penningtvätt.

| — | Fler stimulansåtgärder för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Fler stimulansåtgärder för små och medelstora företag.

| — | Förenklad administration och minskning av administrativa kostnader. |
| --- | --- |

—

Förenklad administration och minskning av administrativa kostnader.

| — | Investeringar och modernisering av lagstiftningen rörande investeringar som ska se till att investerare är skyddade, liksom inrättande av ett opartiskt system för tvistlösning. |
| --- | --- |

—

Investeringar och modernisering av lagstiftningen rörande investeringar som ska se till att investerare är skyddade, liksom inrättande av ett opartiskt system för tvistlösning.

| — | Förbättring av förfarandet för att överföra och införliva EU-lagstiftning i det turkiska rättssystemet. |
| --- | --- |

—

Förbättring av förfarandet för att överföra och införliva EU-lagstiftning i det turkiska rättssystemet.

| — | Förstärkta klausuler för efterlevnad av innehållet i det reviderade avtalet och klausuler om harmonisering med unionens regelverk. |
| --- | --- |

—

Förstärkta klausuler för efterlevnad av innehållet i det reviderade avtalet och klausuler om harmonisering med unionens regelverk.

| 1.13 | Rörande obalansen som uppstår genom de handelsförbindelser som Turkiet har med tredjeländer som EU sluter avtal av det nya slaget med anser EESK att klausulen gällande denna fråga inte får innehålla något mer än en politisk uppmuntran till EU:s partnerländer, eventuellt med erbjudande om bra medlingstjänster från kommissionens sida. |
| --- | --- |

1.13

Rörande obalansen som uppstår genom de handelsförbindelser som Turkiet har med tredjeländer som EU sluter avtal av det nya slaget med anser EESK att klausulen gällande denna fråga inte får innehålla något mer än en politisk uppmuntran till EU:s partnerländer, eventuellt med erbjudande om bra medlingstjänster från kommissionens sida.

| 1.14 | EESK anser att oavsett vilket slags handelsavtal som sluts mellan EU och Turkiet måste samråd ske med arbetsmarknadens parter (arbetsgivare och arbetstagare) och organisationer i det civila samhället, i förhandlingsfasen såväl som i utförandefasen. |
| --- | --- |

1.14

EESK anser att oavsett vilket slags handelsavtal som sluts mellan EU och Turkiet måste samråd ske med arbetsmarknadens parter (arbetsgivare och arbetstagare) och organisationer i det civila samhället, i förhandlingsfasen såväl som i utförandefasen.

2.   Handelsförbindelserna mellan EU och Turkiet

| 2.1 | År 1959 lämnade Turkiet in en ansökan om att få bli associerad medlem i det som då var Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG) och i dag Europeiska unionen (EU). Associeringsavtalet (1) undertecknades 1963, och enligt detta avtal skulle även en tullunion mellan EEG och Turkiet upprättas. |
| --- | --- |

2.1

År 1959 lämnade Turkiet in en ansökan om att få bli associerad medlem i det som då var Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG) och i dag Europeiska unionen (EU). Associeringsavtalet (1) undertecknades 1963, och enligt detta avtal skulle även en tullunion mellan EEG och Turkiet upprättas.

| 2.2 | Detta ledde till att man 1970 skrev ett tilläggsprotokoll om att tulltaxor och kvoter för produkter skulle avskaffas och om att man skulle ta ytterligare steg mot att upprätta en tullunion. Tullunionen var helt genomförd 1995 (2), och enligt den skulle alla handelshinder tas bort. Samma år undertecknades frihandelsavtalet
   (3) för kol och stål med dåvarande Europeiska kol- och stålgemenskapen. |
| --- | --- |

2.2

Detta ledde till att man 1970 skrev ett tilläggsprotokoll om att tulltaxor och kvoter för produkter skulle avskaffas och om att man skulle ta ytterligare steg mot att upprätta en tullunion. Tullunionen var helt genomförd 1995 (2), och enligt den skulle alla handelshinder tas bort. Samma år undertecknades frihandelsavtalet
   (3) för kol och stål med dåvarande Europeiska kol- och stålgemenskapen.

| 2.3 | Turkiet skulle även ta ut EU:s gemensamma yttre tulltaxa (4) på sin import från tredjeländer och följa alla befintliga och framtida förmånsavtal. |
| --- | --- |

2.3

Turkiet skulle även ta ut EU:s gemensamma yttre tulltaxa (4) på sin import från tredjeländer och följa alla befintliga och framtida förmånsavtal.

| 2.4 | Tullunionen var banbrytande och innovativ för sin tid och innebar en betydelsefull möjlighet att fördjupa de bilaterala förbindelserna, eftersom detta avtal var ett av de första som även inbegrep harmonisering av lagarna i ett land utanför EU. |
| --- | --- |

2.4

Tullunionen var banbrytande och innovativ för sin tid och innebar en betydelsefull möjlighet att fördjupa de bilaterala förbindelserna, eftersom detta avtal var ett av de första som även inbegrep harmonisering av lagarna i ett land utanför EU.

| 2.5 | År 1997 inledde EU ett parallellt förfarande enligt artiklarna 2 och 49 i fördraget om Europeiska unionen efter att Turkiet lämnat in sin anslutningsansökan 1987. |
| --- | --- |

2.5

År 1997 inledde EU ett parallellt förfarande enligt artiklarna 2 och 49 i fördraget om Europeiska unionen efter att Turkiet lämnat in sin anslutningsansökan 1987.

| 2.6 | Anslutningsförhandlingarna inleddes 2005 och inbegriper 34 kapitel om EU:s regelverk och ytterligare ett kapitel om diverse frågor, allt som allt 35 kapitel. |
| --- | --- |

2.6

Anslutningsförhandlingarna inleddes 2005 och inbegriper 34 kapitel om EU:s regelverk och ytterligare ett kapitel om diverse frågor, allt som allt 35 kapitel.

| 2.7 | Med beaktande av de berörda parternas synpunkter ser EESK positivt på frihandelsavtalet för kol och stål, som bör förbli oförändrat, men påpekar behovet av att reformera tullunionen för att åstadkomma en modernisering av handelsförbindelserna. |
| --- | --- |

2.7

Med beaktande av de berörda parternas synpunkter ser EESK positivt på frihandelsavtalet för kol och stål, som bör förbli oförändrat, men påpekar behovet av att reformera tullunionen för att åstadkomma en modernisering av handelsförbindelserna.

3.   Den politiska situationen i Turkiet efter den 15 juli

| 3.1 | Situationen i Turkiet efter kuppförsöket den 15 juli, som EESK uttryckligen fördömer, ger anledning till stor oro. Myndigheternas agerande inte bara mot misstänkta kuppmakare utan även mot medlemmar av oppositionen och krafter i det civila samhället som inte varit delaktiga i kuppförsöket samt mot press och medier som inte är regeringstrogna är inte förenligt med europeiska normer och lägger hämsko på förhandlingarna mellan Turkiet och EU. |
| --- | --- |

3.1

Situationen i Turkiet efter kuppförsöket den 15 juli, som EESK uttryckligen fördömer, ger anledning till stor oro. Myndigheternas agerande inte bara mot misstänkta kuppmakare utan även mot medlemmar av oppositionen och krafter i det civila samhället som inte varit delaktiga i kuppförsöket samt mot press och medier som inte är regeringstrogna är inte förenligt med europeiska normer och lägger hämsko på förhandlingarna mellan Turkiet och EU.

| 3.2 | Efter händelserna den 15 juli har Ankaras officiella hållning förändrats, och den turkiska sidan kräver nu omedelbara åtgärder från EU som i relativt många fall hittills visat obeslutsamhet och brist på politisk vilja och politisk riktning. Emot detta står Turkiets underlåtenhet att visa god vilja att fullfölja redan ingångna avtal (till exempel Ankaraprotokollet med flera), ett faktum som gör det ännu svårare att skapa en anda av samförstånd. |
| --- | --- |

3.2

Efter händelserna den 15 juli har Ankaras officiella hållning förändrats, och den turkiska sidan kräver nu omedelbara åtgärder från EU som i relativt många fall hittills visat obeslutsamhet och brist på politisk vilja och politisk riktning. Emot detta står Turkiets underlåtenhet att visa god vilja att fullfölja redan ingångna avtal (till exempel Ankaraprotokollet med flera), ett faktum som gör det ännu svårare att skapa en anda av samförstånd.

| 3.3 | EESK följer fortlöpande och med särskild oro och uppmärksamhet de händelser som utspelat sig som en följd av kuppen, samtidigt som man ser inledningen av tullunionsförhandlingar för stärkta handelsförbindelser som en chans att påbörja en normalisering av förbindelserna mellan EU och Turkiet men även till återhämtning för den stukade turkiska ekonomin. |
| --- | --- |

3.3

EESK följer fortlöpande och med särskild oro och uppmärksamhet de händelser som utspelat sig som en följd av kuppen, samtidigt som man ser inledningen av tullunionsförhandlingar för stärkta handelsförbindelser som en chans att påbörja en normalisering av förbindelserna mellan EU och Turkiet men även till återhämtning för den stukade turkiska ekonomin.

| 3.4 | Det ligger således i Turkiets intresse att i denna svåra situation göra långsiktiga åtaganden inom ett reformprogram som inbegriper radikala förändringar både på det ekonomiska och på det politiska området. |
| --- | --- |

3.4

Det ligger således i Turkiets intresse att i denna svåra situation göra långsiktiga åtaganden inom ett reformprogram som inbegriper radikala förändringar både på det ekonomiska och på det politiska området.

4.   Turkiets ekonomi

| 4.1 | År 2015 uppgick Turkiets bruttonationalprodukt med köpkraftsparitet (BNP i PPP) till imponerande 1,576 biljoner US-dollar (uppskattning 2015), vilket gjorde landet till världens artonde största ekonomi. Landets tillväxt uppskattas ha minskat till 3,8 % 2015, vilket trots allt är bra och ger landet en placering på plats 102 internationellt sett. Landets statsskuld har minskat till medelhöga nivåer och uppgår nu till 33,1 % av BNP, medan inflationen fortsätter att ligga högt på cirka 7,7 % 2015 (5). |
| --- | --- |

4.1

År 2015 uppgick Turkiets bruttonationalprodukt med köpkraftsparitet (BNP i PPP) till imponerande 1,576 biljoner US-dollar (uppskattning 2015), vilket gjorde landet till världens artonde största ekonomi. Landets tillväxt uppskattas ha minskat till 3,8 % 2015, vilket trots allt är bra och ger landet en placering på plats 102 internationellt sett. Landets statsskuld har minskat till medelhöga nivåer och uppgår nu till 33,1 % av BNP, medan inflationen fortsätter att ligga högt på cirka 7,7 % 2015 (5).

| 4.2 | Turkiets ekonomi har under de senaste åren genomgått en förvandling från en traditionell jordbruksbaserad ekonomi till en service- och turismorienterad ekonomi med en exportinriktad tillverkningsindustri. En av anledningarna till detta är tullunionen, som medförde betydande möjligheter som man direkt tog tillvara genom att upprätta en ny rättslig ram som följde EU:s modell. |
| --- | --- |

4.2

Turkiets ekonomi har under de senaste åren genomgått en förvandling från en traditionell jordbruksbaserad ekonomi till en service- och turismorienterad ekonomi med en exportinriktad tillverkningsindustri. En av anledningarna till detta är tullunionen, som medförde betydande möjligheter som man direkt tog tillvara genom att upprätta en ny rättslig ram som följde EU:s modell.

| 4.3 | Från och med 2012 har dock tillväxttakten avstannat, främst på grund av att de utländska direktinvesteringarna i landet har minskat, men även på grund av den politiska och samhälleliga utvecklingen, som i många fall är en källa till osäkerhet som verkar hämmande på den ekonomiska tillväxten. Under perioden 2013–2016 har förtroendet urholkats som en följd av politisk turbulens, geopolitiska förändringar, anklagelser om korruption och ökad spänning i förbindelserna med grannländerna på grund av att landet har velat inta en mer central politisk roll i området. Detta har haft en negativ inverkan på ekonomin och har överskuggat den turkiska ekonomins extraordinära utveckling, i och med att den har visat sig sårbar på grund av bristen på bytesbalans i valuta- och marknadssvängningarna, vilket har avskräckt och försvagat investeringsflödena från utlandet. Kuppen innebar ytterligare ett slag mot ekonomin som nu krymper i snabbare takt samtidigt som turismen minskat radikalt. |
| --- | --- |

4.3

Från och med 2012 har dock tillväxttakten avstannat, främst på grund av att de utländska direktinvesteringarna i landet har minskat, men även på grund av den politiska och samhälleliga utvecklingen, som i många fall är en källa till osäkerhet som verkar hämmande på den ekonomiska tillväxten. Under perioden 2013–2016 har förtroendet urholkats som en följd av politisk turbulens, geopolitiska förändringar, anklagelser om korruption och ökad spänning i förbindelserna med grannländerna på grund av att landet har velat inta en mer central politisk roll i området. Detta har haft en negativ inverkan på ekonomin och har överskuggat den turkiska ekonomins extraordinära utveckling, i och med att den har visat sig sårbar på grund av bristen på bytesbalans i valuta- och marknadssvängningarna, vilket har avskräckt och försvagat investeringsflödena från utlandet. Kuppen innebar ytterligare ett slag mot ekonomin som nu krymper i snabbare takt samtidigt som turismen minskat radikalt.

| 4.4 | Den oroande politiska utvecklingen, som haft direkt inverkan på det ekonomiska området har allvarligt skadat marknadens förtroende för stabiliteten liksom balansen i Turkiets ekonomi- och investeringsklimat (6), samtidigt som det finns tvivel om att den turkiska regeringen klarar av att få ekonomin på fötter igen med tanke på att dess trovärdighet, liksom den turkiska lirans värde, har minskat betydligt (7). |
| --- | --- |

4.4

Den oroande politiska utvecklingen, som haft direkt inverkan på det ekonomiska området har allvarligt skadat marknadens förtroende för stabiliteten liksom balansen i Turkiets ekonomi- och investeringsklimat (6), samtidigt som det finns tvivel om att den turkiska regeringen klarar av att få ekonomin på fötter igen med tanke på att dess trovärdighet, liksom den turkiska lirans värde, har minskat betydligt (7).

5.   Tullunionens effekter på den turkiska ekonomin, brister i regelverket och tillämpningsfrågor

| 5.1 | På det stora hela har det visat sig att prognoserna för tullunionen var alltför pessimistiska, och därför överträffades de också av verkligheten. Man hade förutspått att Turkiets BNP inte skulle öka med mer än 1–1,5 %, som man ansåg vara en betydande ökning, men det var ändå långt ifrån den ökning som faktiskt inträffade. |
| --- | --- |

5.1

På det stora hela har det visat sig att prognoserna för tullunionen var alltför pessimistiska, och därför överträffades de också av verkligheten. Man hade förutspått att Turkiets BNP inte skulle öka med mer än 1–1,5 %, som man ansåg vara en betydande ökning, men det var ändå långt ifrån den ökning som faktiskt inträffade.

| 5.2 | EU är Turkiets absolut största import- och exportpartner, medan Turkiet är det sjunde största importlandet och det femte största exportlandet för EU:s marknader. Exporten från Turkiet till EU består till största delen av maskiner och transportutrustning, följt av industriprodukter. EU:s export till Turkiet utgörs främst av maskiner, transportutrustning, kemiska produkter och industrivaror. |
| --- | --- |

5.2

EU är Turkiets absolut största import- och exportpartner, medan Turkiet är det sjunde största importlandet och det femte största exportlandet för EU:s marknader. Exporten från Turkiet till EU består till största delen av maskiner och transportutrustning, följt av industriprodukter. EU:s export till Turkiet utgörs främst av maskiner, transportutrustning, kemiska produkter och industrivaror.

| 5.3 | Handeln med EU ökade med 22 % mellan 1995 och 2014. Det har även framhållits att tullunionen har förorsakat en avledning av handeln (8), men den är i så fall obetydlig sett till den totala handeln (9). |
| --- | --- |

5.3

Handeln med EU ökade med 22 % mellan 1995 och 2014. Det har även framhållits att tullunionen har förorsakat en avledning av handeln (8), men den är i så fall obetydlig sett till den totala handeln (9).

| 5.4 | Tullunionen har i varje fall gjort att Turkiet inte har lagt tulltaxor på industriprodukter och att det inte har blivit nödvändigt att införa ursprungsregler i den bilaterala handeln. |
| --- | --- |

5.4

Tullunionen har i varje fall gjort att Turkiet inte har lagt tulltaxor på industriprodukter och att det inte har blivit nödvändigt att införa ursprungsregler i den bilaterala handeln.

| 5.5 | Några av de mest framträdande nackdelarna som finns inbyggda i tullunionen kan sammanfattas enligt nedan:






  — | Handelspolitiska skyddsåtgärder, som kompensations- och antidumpningsåtgärder och andra skydds- och övervakningsåtgärder som stör den bilaterala handeln vidtas utan anledning eller logik (10). |
| --- | --- | --- |

5.5

Några av de mest framträdande nackdelarna som finns inbyggda i tullunionen kan sammanfattas enligt nedan:

—

Handelspolitiska skyddsåtgärder, som kompensations- och antidumpningsåtgärder och andra skydds- och övervakningsåtgärder som stör den bilaterala handeln vidtas utan anledning eller logik (10).

| — | Det finns ingen effektiv kontroll av regelefterlevnad och inget system för tvistlösning, vilket gör effektiv lösning av tvister omöjlig i de fall då gällande tullunionsbestämmelser tillämpas selektivt och då produkter från EU indirekt särbehandlas negativt. Det system för tvistlösning som finns gäller endast vissa tvister (domsrätten gäller endast under den tidsperiod då skyddsåtgärder faktiskt tillämpas) (11) som kan behandlas av associeringsrådet, vilket främst är ett politiskt organ som fattar beslut enligt konsensusprincipen. |
| --- | --- |

—

Det finns ingen effektiv kontroll av regelefterlevnad och inget system för tvistlösning, vilket gör effektiv lösning av tvister omöjlig i de fall då gällande tullunionsbestämmelser tillämpas selektivt och då produkter från EU indirekt särbehandlas negativt. Det system för tvistlösning som finns gäller endast vissa tvister (domsrätten gäller endast under den tidsperiod då skyddsåtgärder faktiskt tillämpas) (11) som kan behandlas av associeringsrådet, vilket främst är ett politiskt organ som fattar beslut enligt konsensusprincipen.

| — | Tullunionen är begränsad till att endast omfatta industriprodukter, inklusive industritillbehör och bearbetade jordbruksprodukter som produceras i EU eller Turkiet. Här ingår även varor som helt eller delvis framställs av produkter från tredjeland, förutsatt att dessa distribueras fritt i EU eller Turkiet. Jordbruksprodukter står för 10 % och tjänstesektorn för 60 % av Turkiets BNP, och trots det ingår inte någon av dessa sektorer i tillämpningsområdet. |
| --- | --- |

—

Tullunionen är begränsad till att endast omfatta industriprodukter, inklusive industritillbehör och bearbetade jordbruksprodukter som produceras i EU eller Turkiet. Här ingår även varor som helt eller delvis framställs av produkter från tredjeland, förutsatt att dessa distribueras fritt i EU eller Turkiet. Jordbruksprodukter står för 10 % och tjänstesektorn för 60 % av Turkiets BNP, och trots det ingår inte någon av dessa sektorer i tillämpningsområdet.

| — | Det finns även problem i harmoniseringen med EU:s lagstiftning, liksom med att effektivt nå ut med information om de harmoniserade lagarna, vilket har lett till att näringsidkare finner sig stå inför lagstiftning som hela tiden förändras fast de importerar och exporterar samma produkter. Det rör sig om förändringar som näringsidkarna själva inte har möjlighet att kontrollera genom sina institutionella organ (handelskammare, arbetsgivarorganisationer och liknande) eller genom myndigheter på området (tull, exportråd och marknadsövervakningsorgan) (12). |
| --- | --- |

—

Det finns även problem i harmoniseringen med EU:s lagstiftning, liksom med att effektivt nå ut med information om de harmoniserade lagarna, vilket har lett till att näringsidkare finner sig stå inför lagstiftning som hela tiden förändras fast de importerar och exporterar samma produkter. Det rör sig om förändringar som näringsidkarna själva inte har möjlighet att kontrollera genom sina institutionella organ (handelskammare, arbetsgivarorganisationer och liknande) eller genom myndigheter på området (tull, exportråd och marknadsövervakningsorgan) (12).

| 5.6 | Utöver problemområdena i tullunionens regelverk kan vi även se problem med att reglerna i det inte följs samt med beslut som ensidigt fattas av Turkiet rörande tullförfaranden och tulltaxetillämpning, som helt tydligt bryter mot det som avtalats. Frågor har också uppstått kring Turkiets vägran att tillåta fri handel med Republiken Cypern, en EU-medlemsstat, vilket är klart i strid med gemenskapsrätten och handelsavtalen mellan EU och Turkiet. |
| --- | --- |

5.6

Utöver problemområdena i tullunionens regelverk kan vi även se problem med att reglerna i det inte följs samt med beslut som ensidigt fattas av Turkiet rörande tullförfaranden och tulltaxetillämpning, som helt tydligt bryter mot det som avtalats. Frågor har också uppstått kring Turkiets vägran att tillåta fri handel med Republiken Cypern, en EU-medlemsstat, vilket är klart i strid med gemenskapsrätten och handelsavtalen mellan EU och Turkiet.

| 5.7 | Turkiets pågående anpassning till EU:s inremarknadslagstiftning går framåt inom vissa områden, som fri rörlighet för varor, konkurrenspolitik, statligt stöd, energipolitik och ekonomisk och monetär politik, liksom även industri- och företagspolitik. Kommissionen har dock påpekat att Turkiet systematiskt ignorerar grundläggande aspekter i avtalet genom att vidta kollektiva skyddsåtgärder i strid med bestämmelserna för tullunionen. |
| --- | --- |

5.7

Turkiets pågående anpassning till EU:s inremarknadslagstiftning går framåt inom vissa områden, som fri rörlighet för varor, konkurrenspolitik, statligt stöd, energipolitik och ekonomisk och monetär politik, liksom även industri- och företagspolitik. Kommissionen har dock påpekat att Turkiet systematiskt ignorerar grundläggande aspekter i avtalet genom att vidta kollektiva skyddsåtgärder i strid med bestämmelserna för tullunionen.

| 5.8 | Turkiet tillämpar emellertid inte lagstiftningen om statliga stöd och inrättande av ett övervakningssystem så som föreskrivet. Man verkar helst inte vilja vidta åtgärder för att fullt ut möjliggöra fri rörlighet för varor, i och med att man inte tar bort dolda begränsningar, och slutligen underlåter man att införa och tillämpa verkningsfulla åtgärder för bekämpning av överträdelser mot upphovsrätten. |
| --- | --- |

5.8

Turkiet tillämpar emellertid inte lagstiftningen om statliga stöd och inrättande av ett övervakningssystem så som föreskrivet. Man verkar helst inte vilja vidta åtgärder för att fullt ut möjliggöra fri rörlighet för varor, i och med att man inte tar bort dolda begränsningar, och slutligen underlåter man att införa och tillämpa verkningsfulla åtgärder för bekämpning av överträdelser mot upphovsrätten.

| 5.9 | Om vi ska utvärdera de sammanlagda fördelarna med tullunionen kan dess största bidrag sägas vara det faktum att den har använts som ett medel för ekonomiska reformer som bidragit till att Turkiet har fått tillträde till världsmarknaderna, att den bidragit till att Turkiets trovärdighet har återupprättats och slutligen att den utgjort ett stöd för åtgärderna som vidtagits för att hålla inflationen i schack och för att stabilisera den turkiska lirans växelkurs. |
| --- | --- |

5.9

Om vi ska utvärdera de sammanlagda fördelarna med tullunionen kan dess största bidrag sägas vara det faktum att den har använts som ett medel för ekonomiska reformer som bidragit till att Turkiet har fått tillträde till världsmarknaderna, att den bidragit till att Turkiets trovärdighet har återupprättats och slutligen att den utgjort ett stöd för åtgärderna som vidtagits för att hålla inflationen i schack och för att stabilisera den turkiska lirans växelkurs.

| 5.10 | Dessutom har moderniseringen av den turkiska handeln tagit stora kliv framåt, och konkurrensen mellan turkiska producenter och näringsidkare har stärkts i och med att dessa genom den europeiska marknaden har fått tillträde till en mognare och mer krävande global handelsmiljö. |
| --- | --- |

5.10

Dessutom har moderniseringen av den turkiska handeln tagit stora kliv framåt, och konkurrensen mellan turkiska producenter och näringsidkare har stärkts i och med att dessa genom den europeiska marknaden har fått tillträde till en mognare och mer krävande global handelsmiljö.

6.   Jämförelser mellan tullunionen och de nyare frihandelsavtalen

| 6.1 | Under de kommande åren kommer mycket att ändras på det ekonomiska området. Först ut är ett antal reforminitiativ på internationell nivå, som kommer att påverka de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Turkiet och som också de utgör en anledning till varför tullunionen måste moderniseras. EU har också valt att fokusera på att stärka sina externa ekonomiska förbindelser med tredjeländer i syfte att förbättra levnadsstandarden och välfärdsnivån. De viktigaste aktuella initiativen just nu är det transatlantiska partneravtalet för handel och investeringar (TTIP), det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU och Kanada (Ceta) och avtalet om handel med tjänster (TiSa), liksom även förhandlingarna om ett handelsavtal med Japan
   (13). |
| --- | --- |

6.1

Under de kommande åren kommer mycket att ändras på det ekonomiska området. Först ut är ett antal reforminitiativ på internationell nivå, som kommer att påverka de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Turkiet och som också de utgör en anledning till varför tullunionen måste moderniseras. EU har också valt att fokusera på att stärka sina externa ekonomiska förbindelser med tredjeländer i syfte att förbättra levnadsstandarden och välfärdsnivån. De viktigaste aktuella initiativen just nu är det transatlantiska partneravtalet för handel och investeringar (TTIP), det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU och Kanada (Ceta) och avtalet om handel med tjänster (TiSa), liksom även förhandlingarna om ett handelsavtal med Japan
   (13).

| 6.2 | På grund av de nya omständigheterna har den förlegade tullunionen redan försatt den turkiska ekonomin i ett ofördelaktigt läge på grund av den inbyggda obalansen (14), eftersom Turkiet endast kan förhandla om handelsavtal med tredjeländer efter att EU har förhandlat fram och skrivit under handelsavtal av den nya typen, samtidigt som Turkiet inte har någon möjlighet att påverka avtalen i förhandlingsskedet. Klausulen om Turkiet innehåller dessutom endast en politisk uppmuntran, och tredjeländerna är inte skyldiga att inleda förhandlingar, än mindre skriva avtal. Och även om avtal upprättas innebär tidsfördröjningen att turkiska företag hamnar i ett ogynnsamt konkurrensläge. |
| --- | --- |

6.2

På grund av de nya omständigheterna har den förlegade tullunionen redan försatt den turkiska ekonomin i ett ofördelaktigt läge på grund av den inbyggda obalansen (14), eftersom Turkiet endast kan förhandla om handelsavtal med tredjeländer efter att EU har förhandlat fram och skrivit under handelsavtal av den nya typen, samtidigt som Turkiet inte har någon möjlighet att påverka avtalen i förhandlingsskedet. Klausulen om Turkiet innehåller dessutom endast en politisk uppmuntran, och tredjeländerna är inte skyldiga att inleda förhandlingar, än mindre skriva avtal. Och även om avtal upprättas innebär tidsfördröjningen att turkiska företag hamnar i ett ogynnsamt konkurrensläge.

| 6.3 | Turkiet har dessutom skyldighet att ta ut den gemensamma yttre tulltaxan, och genom den måste Turkiet anpassa sig till de förändringar, i de flesta fall minskningar av tulltaxan, som EU inför i frihandelsavtalen utan att de turkiska produkterna får samma fördel på andra marknader på grund av avsaknaden av avtal. Detta har lett till att Turkiet tar ut allt mindre importtull. |
| --- | --- |

6.3

Turkiet har dessutom skyldighet att ta ut den gemensamma yttre tulltaxan, och genom den måste Turkiet anpassa sig till de förändringar, i de flesta fall minskningar av tulltaxan, som EU inför i frihandelsavtalen utan att de turkiska produkterna får samma fördel på andra marknader på grund av avsaknaden av avtal. Detta har lett till att Turkiet tar ut allt mindre importtull.

| 6.4 | De ovan nämnda bristerna i tullunionens uppbyggnad har blivit mer uppenbara i dag, mer än tjugo år efter att avtalet slöts. |
| --- | --- |

6.4

De ovan nämnda bristerna i tullunionens uppbyggnad har blivit mer uppenbara i dag, mer än tjugo år efter att avtalet slöts.

| 6.5 | År 2014 hade endast 17 av EU:s 48 handelspartner slutit avtal även med Turkiet, och av de länder som slutit den nya typen av frihandelsavtal var det endast Sydkorea som också gick med på att sluta ett avtal med Turkiet, i enlighet med den uppmuntran till detta som fanns i klausulen om Turkiet i frihandelsavtalet mellan Korea och EU. |
| --- | --- |

6.5

År 2014 hade endast 17 av EU:s 48 handelspartner slutit avtal även med Turkiet, och av de länder som slutit den nya typen av frihandelsavtal var det endast Sydkorea som också gick med på att sluta ett avtal med Turkiet, i enlighet med den uppmuntran till detta som fanns i klausulen om Turkiet i frihandelsavtalet mellan Korea och EU.

7.   Förstärkning av de bilaterala handelsförbindelserna

| 7.1 | Samarbetet mellan EU och Turkiet på det ekonomiska och politiska området utgör en möjlig och nödvändig förutsättning för stabilitet i en särskilt instabil region i världen, och en modernisering av tullunionen kan sända en tydlig positiv signal om samarbete och stabilitet. |
| --- | --- |

7.1

Samarbetet mellan EU och Turkiet på det ekonomiska och politiska området utgör en möjlig och nödvändig förutsättning för stabilitet i en särskilt instabil region i världen, och en modernisering av tullunionen kan sända en tydlig positiv signal om samarbete och stabilitet.

| 7.2 | De olika alternativen för handelsavtal och ekonomiska förbindelser mellan EU och Turkiet är bland andra att i) behålla dagens status quo, ii) ersätta eller komplettera tullunionen med ett regionalt handelsavtal eller att iii) modernisera tullunionen. Efter ingående diskussion och undersökning av dessa alternativ anser EESK att det är det sistnämnda som förefaller vara det mest lämpliga för att de bilaterala förbindelserna ska främjas och fördjupas på ett sätt som är gynnsamt för båda parter. |
| --- | --- |

7.2

De olika alternativen för handelsavtal och ekonomiska förbindelser mellan EU och Turkiet är bland andra att i) behålla dagens status quo, ii) ersätta eller komplettera tullunionen med ett regionalt handelsavtal eller att iii) modernisera tullunionen. Efter ingående diskussion och undersökning av dessa alternativ anser EESK att det är det sistnämnda som förefaller vara det mest lämpliga för att de bilaterala förbindelserna ska främjas och fördjupas på ett sätt som är gynnsamt för båda parter.

| 7.3 | Att inte göra någonting är, även med tanke på att anslutningsförhandlingarna lär komma att ta tid, inte ett realistiskt alternativ, eftersom ovanstående problem måste åtgärdas och den outnyttjade potentialen i handelsförbindelserna måste tas tillvara direkt. |
| --- | --- |

7.3

Att inte göra någonting är, även med tanke på att anslutningsförhandlingarna lär komma att ta tid, inte ett realistiskt alternativ, eftersom ovanstående problem måste åtgärdas och den outnyttjade potentialen i handelsförbindelserna måste tas tillvara direkt.

8.   Grundläggande principer för revideringen

| 8.1 | Redan i EU:s nya handels- och investeringspolitik, som fastställdes i kommissionens meddelande ”Handel för alla” (15) 2015, framgår att EU har som avsikt att dra nytta av sin starka ställning inom handeln för att anpassa sig till de nya utmaningarna på den globaliserade marknaden och till de rådande handelsförhållandena, samt för att främja tillväxt och driva på samhällsstrukturella förändringar genom reformprioriteringar (16). |
| --- | --- |

8.1

Redan i EU:s nya handels- och investeringspolitik, som fastställdes i kommissionens meddelande ”Handel för alla” (15) 2015, framgår att EU har som avsikt att dra nytta av sin starka ställning inom handeln för att anpassa sig till de nya utmaningarna på den globaliserade marknaden och till de rådande handelsförhållandena, samt för att främja tillväxt och driva på samhällsstrukturella förändringar genom reformprioriteringar (16).

| 8.2 | Med tanke på denna strävan är det uppenbart att en ny handelspolitik inte kan vara endimensionell utan måste omfatta flera olika nivåer och inbegripa många olika verksamhetsområden för att kunna anses vara effektiv och gynnsam för fler av de grupper som berörs, som arbetstagare, konsumenter och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

8.2

Med tanke på denna strävan är det uppenbart att en ny handelspolitik inte kan vara endimensionell utan måste omfatta flera olika nivåer och inbegripa många olika verksamhetsområden för att kunna anses vara effektiv och gynnsam för fler av de grupper som berörs, som arbetstagare, konsumenter och små och medelstora företag.

| 8.3 | Att även europeiska värderingar är en av de grundläggande principerna har särskilt stor betydelse eftersom man på så sätt visar att förhandlingarna om handels- och investeringsavtal inte endast sker i ett ekonomiskt perspektiv utan att man därutöver vill se förbättringar på många områden och nivåer i ett bredare socioekonomiskt perspektiv. |
| --- | --- |

8.3

Att även europeiska värderingar är en av de grundläggande principerna har särskilt stor betydelse eftersom man på så sätt visar att förhandlingarna om handels- och investeringsavtal inte endast sker i ett ekonomiskt perspektiv utan att man därutöver vill se förbättringar på många områden och nivåer i ett bredare socioekonomiskt perspektiv.

| 8.4 | Särskilt nu sedan EU har skrivit under Parisavtalet (COP21) och efter FN:s ekonomiska och sociala råds nya mål för hållbar utveckling utgör hållbar utveckling och miljöskydd en lika viktig och självklar del av dessa värderingar (17). |
| --- | --- |

8.4

Särskilt nu sedan EU har skrivit under Parisavtalet (COP21) och efter FN:s ekonomiska och sociala råds nya mål för hållbar utveckling utgör hållbar utveckling och miljöskydd en lika viktig och självklar del av dessa värderingar (17).

| 8.5 | Detta perspektiv är givetvis ännu märkbarare när staterna som man förhandlar med även genomgår anslutningsförhandlingar, med Turkiet som det mest uppenbara exemplet. |
| --- | --- |

8.5

Detta perspektiv är givetvis ännu märkbarare när staterna som man förhandlar med även genomgår anslutningsförhandlingar, med Turkiet som det mest uppenbara exemplet.

| 8.6 | Revideringen bör även grunda sig på internationella normer och avtal om skydd för arbetstagares rättigheter (18). |
| --- | --- |

8.6

Revideringen bör även grunda sig på internationella normer och avtal om skydd för arbetstagares rättigheter (18).

| 8.7 | Av denna anledning har EU beslutat att rätta sig efter tre grundläggande principer för att åstadkomma ovanstående:






  a) | Effektivitet: Hänsyn ska tas till såväl de makroekonomiska (till exempel den ekonomiska situationen i krisande EU-länder) som de mikroekonomiska behoven (till exempel hos små och medelstora företag), samtidigt som man säkerställer att avtalen så långt som möjligt kan anpassas efter nya affärsinitiativ. |
| --- | --- | --- |

8.7

Av denna anledning har EU beslutat att rätta sig efter tre grundläggande principer för att åstadkomma ovanstående:

a)

Effektivitet: Hänsyn ska tas till såväl de makroekonomiska (till exempel den ekonomiska situationen i krisande EU-länder) som de mikroekonomiska behoven (till exempel hos små och medelstora företag), samtidigt som man säkerställer att avtalen så långt som möjligt kan anpassas efter nya affärsinitiativ.

| b) | Insyn: Mer information ska göras tillgänglig för allmänheten, och så många berörda parter som möjligt ska få chans att delta i förhandlingarna. |
| --- | --- |

b)

Insyn: Mer information ska göras tillgänglig för allmänheten, och så många berörda parter som möjligt ska få chans att delta i förhandlingarna.

| c) | Europeiska värderingar och normer: Detta är ett begrepp under ständig utveckling som har kommit att innefatta sådant som skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna (inbegripet rättigheter för arbetstagare), hållbar utveckling och korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

c)

Europeiska värderingar och normer: Detta är ett begrepp under ständig utveckling som har kommit att innefatta sådant som skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna (inbegripet rättigheter för arbetstagare), hållbar utveckling och korruptionsbekämpning.

| 8.8 | Alla försök till konvergens med handelspartner måste därför innefatta följande:






  1. | Noggrant utförda undersökningar av dagens globala värde- och leveranskedjor. |
| --- | --- | --- |

8.8

Alla försök till konvergens med handelspartner måste därför innefatta följande:

1.

Noggrant utförda undersökningar av dagens globala värde- och leveranskedjor.

| 2. | Samtidiga handels- och tjänstefrämjande åtgärder som motsvarar de globala förhållandena, som karaktäriseras av uppdelning av produktionsprocessen genom anlitande av underleverantörer, utlokalisering av tillverkning till andra länder och utflyttning av verksamhet utomlands och inrättande av filialer i flera olika länder. |
| --- | --- |

2.

Samtidiga handels- och tjänstefrämjande åtgärder som motsvarar de globala förhållandena, som karaktäriseras av uppdelning av produktionsprocessen genom anlitande av underleverantörer, utlokalisering av tillverkning till andra länder och utflyttning av verksamhet utomlands och inrättande av filialer i flera olika länder.

| 3. | Reglering för att underlätta e-handel och rörlighet och självklart ett bredare strukturerat samarbete med samhällsaktörer, såväl under förhandlingarna som vid utvärderingen och övervakningen av avtalens utförande. |
| --- | --- |

3.

Reglering för att underlätta e-handel och rörlighet och självklart ett bredare strukturerat samarbete med samhällsaktörer, såväl under förhandlingarna som vid utvärderingen och övervakningen av avtalens utförande.

9.   Förfarandet för avtalsslutande och innehållet i avtalet

| 9.1 | Det nya avtalet måste breddas så att det omfattar fler områden, såsom






  a) | jordbruk (med strikt efterlevnad av europeiska standarder och spårbarhet för produkter samt importliberalisering, det senare efter undersökning av konsekvenserna för europeiska jordbrukare), med beaktande även av upprätthållande eller införande av tillfälliga protektionistiska åtgärder utöver anpassningsperioden om detta bedöms som absolut nödvändigt för att skydda europeiska varor, |
| --- | --- | --- |

9.1

Det nya avtalet måste breddas så att det omfattar fler områden, såsom

a)

jordbruk (med strikt efterlevnad av europeiska standarder och spårbarhet för produkter samt importliberalisering, det senare efter undersökning av konsekvenserna för europeiska jordbrukare), med beaktande även av upprätthållande eller införande av tillfälliga protektionistiska åtgärder utöver anpassningsperioden om detta bedöms som absolut nödvändigt för att skydda europeiska varor,

| b) | investeringar, |
| --- | --- |

b)

investeringar,

| c) | reglering av offentlig upphandling, |
| --- | --- |

c)

reglering av offentlig upphandling,

| d) | tjänstesektorn, |
| --- | --- |

d)

tjänstesektorn,

| e) | modernare områden som hållbar utveckling, miljöskydd, energi samt även råvaror och råmaterial med mera, |
| --- | --- |

e)

modernare områden som hållbar utveckling, miljöskydd, energi samt även råvaror och råmaterial med mera,

| f) | upphovsrätts- och patentskydd. |
| --- | --- |

f)

upphovsrätts- och patentskydd.

Det måste även innefatta bindande bestämmelser om omedelbart införlivande av europeisk lagstiftning samt även ett särskilt villkor om obligatorisk lösning av tvister angående tillämpningen av avtalet genom ett förfarande som kan inledas utan politiska beslut, till skillnad från den rådande situationen, som innebär att det är mycket svårt att lösa konflikter på ett effektivt och transparent sätt.

| 9.2 | Det är också oerhört viktigt att detta görs i enlighet med EU:s reviderade inriktning på handelsområdet, det vill säga att vid förhandlingar ställa stränga krav på demokratisering och öppenhet i beslutsfattandet på gränsöverskridande, såväl som på nationell nivå, samt att betona den viktiga roll som arbetsmarknadens parter och det civila samhället har i den offentliga debatten och i förhandlingarna. Syftet med detta är att få till stånd en effektivare och människocentrerad tillämpning av det reviderade avtalet. |
| --- | --- |

9.2

Det är också oerhört viktigt att detta görs i enlighet med EU:s reviderade inriktning på handelsområdet, det vill säga att vid förhandlingar ställa stränga krav på demokratisering och öppenhet i beslutsfattandet på gränsöverskridande, såväl som på nationell nivå, samt att betona den viktiga roll som arbetsmarknadens parter och det civila samhället har i den offentliga debatten och i förhandlingarna. Syftet med detta är att få till stånd en effektivare och människocentrerad tillämpning av det reviderade avtalet.

| 9.3 | En modernisering av handelsförbindelserna genom ett nytt tullunionsavtal skulle kunna få relativt många positiva effekter, till exempel följande:






  — | Avregleringen på de nya tillämpningsområdena skulle generera intäkter och öka de direkta utländska investeringarna. |
| --- | --- | --- |

9.3

En modernisering av handelsförbindelserna genom ett nytt tullunionsavtal skulle kunna få relativt många positiva effekter, till exempel följande:

—

Avregleringen på de nya tillämpningsområdena skulle generera intäkter och öka de direkta utländska investeringarna.

| — | Den bilaterala liberaliseringen av offentliga upphandlingar, med borttagande av begränsningar för utländska medborgare som vill delta i upphandlingsförfaranden, kommer att påverka europeiska företag positivt med tanke på att de står för 7 % av landets BNP. |
| --- | --- |

—

Den bilaterala liberaliseringen av offentliga upphandlingar, med borttagande av begränsningar för utländska medborgare som vill delta i upphandlingsförfaranden, kommer att påverka europeiska företag positivt med tanke på att de står för 7 % av landets BNP.

| — | Det kommer att innebära möjligheter för små och medelstora företag som kan leda till höjd medelinkomst i Turkiet såväl som fler arbetstillfällen och ökad produktivitet. |
| --- | --- |

—

Det kommer att innebära möjligheter för små och medelstora företag som kan leda till höjd medelinkomst i Turkiet såväl som fler arbetstillfällen och ökad produktivitet.

| 9.4 | Förfarandet för att få till stånd ett avtal bör inledas med förhandlingar inom en snar framtid med representation från arbetsmarknadens parter och det civila samhället, och insyn bör vara honnörsord för förhandlingsförfarandena. |
| --- | --- |

9.4

Förfarandet för att få till stånd ett avtal bör inledas med förhandlingar inom en snar framtid med representation från arbetsmarknadens parter och det civila samhället, och insyn bör vara honnörsord för förhandlingsförfarandena.

| 9.5 | EESK välkomnar det offentliga samrådet och rekommenderar motsvarande undersökningar av sociala indikatorer, välfärdsindikatorer och även på andra områden, särskilt rörande konsument- och arbetstagarrättigheter. |
| --- | --- |

9.5

EESK välkomnar det offentliga samrådet och rekommenderar motsvarande undersökningar av sociala indikatorer, välfärdsindikatorer och även på andra områden, särskilt rörande konsument- och arbetstagarrättigheter.

| 9.6 | EESK anser att det måste stå absolut klart från början att förfarandet utgör en del i anslutningsförhandlingarna och inte bara är en fristående fördjupning av handelssamarbetet mellan EU och Turkiet, samt att man måste leva upp till allt det som man tidigare kommit överens om för att diskussionerna ska bli meningsfulla. |
| --- | --- |

9.6

EESK anser att det måste stå absolut klart från början att förfarandet utgör en del i anslutningsförhandlingarna och inte bara är en fristående fördjupning av handelssamarbetet mellan EU och Turkiet, samt att man måste leva upp till allt det som man tidigare kommit överens om för att diskussionerna ska bli meningsfulla.

| 9.7 | Utöver de befintliga problem som måste lösas i den nya formuleringen av avtalet måste avtalet även breddas med ett nytt särskilt kapitel om miljöskydd, hållbar utveckling och energitrygghet (förnybara och konventionella energikällor). |
| --- | --- |

9.7

Utöver de befintliga problem som måste lösas i den nya formuleringen av avtalet måste avtalet även breddas med ett nytt särskilt kapitel om miljöskydd, hållbar utveckling och energitrygghet (förnybara och konventionella energikällor).

| 9.8 | EESK anser även att man måste utarbeta ett nytt ramverk för investeringssamarbete med bättre regler för skydd av investerare samt bestämmelser om ett opartiskt förfarande för tvistlösning. Det bör öka marknadens tilltro till att ekonomin kan stå mot kriser av politisk art i framtiden. Ett sådant ramverk skulle ta hänsyn till farhågorna angående investerarskyddet (19). |
| --- | --- |

9.8

EESK anser även att man måste utarbeta ett nytt ramverk för investeringssamarbete med bättre regler för skydd av investerare samt bestämmelser om ett opartiskt förfarande för tvistlösning. Det bör öka marknadens tilltro till att ekonomin kan stå mot kriser av politisk art i framtiden. Ett sådant ramverk skulle ta hänsyn till farhågorna angående investerarskyddet (19).

| 9.9 | Det står klart att det nya avtalet måste innehålla strikta regler mot skyddsåtgärder och missgynnande av utländska produkter, liksom mot extrataxor eller dolda tulltaxor, som det numera finns regler mot i EU:s reviderade handelslagstiftning. Samtidigt måste lagstiftningen mot penningtvätt, korruption och den svarta ekonomin stärkas och det strukturerade samarbetet för bekämpning av internationell brottslighet ökas. |
| --- | --- |

9.9

Det står klart att det nya avtalet måste innehålla strikta regler mot skyddsåtgärder och missgynnande av utländska produkter, liksom mot extrataxor eller dolda tulltaxor, som det numera finns regler mot i EU:s reviderade handelslagstiftning. Samtidigt måste lagstiftningen mot penningtvätt, korruption och den svarta ekonomin stärkas och det strukturerade samarbetet för bekämpning av internationell brottslighet ökas.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Agreement establishing an Association between the European Community and Turkey (signed at Ankara, 12 September 1963) (OJ 217, 29.12.1964, s. 3687) http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/turkey/association_agreement_1964_en.pdf

1

(2)  Beslut nr 1/95 av associeringsrådet EG–Turkiet av den 22 december 1995 om genomförande av den slutgiltiga fasen av tullunionen (96/142/EG).

2

(3)  Kommissionens beslut 96/528/EKSG av den 29 februari 1996 om slutande av ett avtal mellan Europeiska kol- och stålgemenskapen och Turkiet vad gäller produkter som omfattas av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EGT L 227, 7.9.1996, s. 1): http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:31996D0528&from=EN

3

(4)  Kombinerade nomenklaturen, Gemensamma tulltaxan och Europeiska unionens integrerade tulltaxa (Taric) enligt rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1): http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=URISERV:l11003&from=EN

4

(5)  Siffrorna är hämtade från CIA:s Factbook och Världsbankens landsrapporter i kombination med statistik från Turkiets centralbank.

5

(6)  http://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-26/lira-drops-most-among-emerging-peers-after-turkey-cut-to-junk

6

http://www.bloomberg.com/news/articles/2016-07-21/turkish-assets-extend-selloff-after-s-p-cut-state-of-emergency

https://www.ft.com/content/779ef1f6-5b22-11e6-9f70-badea1b336d4

(7)  https://www.ft.com/content/5bbbcce4-83b2-11e6-a29c-6e7d9515ad15

7

http://www.forbes.com/forbes/welcome/?toURL=http://www.forbes.com/sites/dominicdudley/2016/07/18/turkeys-economy-could-slump-in-aftermath-of-failed-coup/&refURL=https://www.google.gr/&referrer=https://www.google.gr/

(8)  C.S.P. Magee, ”Trade creation, trade diversion, and the general equilibrium effects of regional trade agreements: a study of the European Community–Turkey customs union”, Review of World Economics, maj 2016, volym 152, nr 2, s. 383–399.

8

Review of World Economics

(9)  Världsbanken, Evaluation of the EU–Turkey Customs Union (utvärdering av tullunionen mellan EU och Turkiet), Report No. 85830-TR, den 28 mars 2014, hämtat på https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/sites/near/files/pdf/financial_assistance/phare/evaluation/2014/20140403-evaluation-of-the-eu-turkey-customs-union.pdf

9

Evaluation of the EU–Turkey Customs Union

(10)  År 2013 tillämpade Turkiet tretton (13) handelspolitiska skyddsåtgärder mot varor från EU. Mer information finns på följande adress: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/actions-against-exports-from-the-eu/ (hämtat den 30 maj 2016).

10

(11)  Till skillnad från förfarandena för tvistlösning i Ankaraavtalet som täcker fler typer av tvister men där det krävs att båda parter är överens om en lösning för att den ska tillämpas.

11

(12)  Se fotnot 9.

12

(13)  Andra aktuella avtal är med Östafrikanska gemenskapen, Ecuador, Singapore, Vietnam och Västafrika. Inga av dessa avtal har ännu trätt i kraft, även om vissa är färdigförhandlade.

13

Östafrikanska gemenskapen

Ecuador

Singapore

Vietnam

Västafrika

(14)  Global Economics Dynamics Study, Turkey’s EU integration at a crossroads; What consequences does the new EU trade policy have for economic relations between Turkey and Europe, and how can these be addressed?, Bertelsmann Stiftung, april 2016.

14

Global Economics Dynamics Study, Turkey’s EU integration at a crossroads; What consequences does the new EU trade policy have for economic relations between Turkey and Europe, and how can these be addressed?

(15)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

15

(16)  EESK (föredragande J. Peel), Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik, COM(2015) 497 final (EUT C 264, 20.7.2016, s. 123).

16

(17)  I åtagandena ingår naturligtvis även FN:s ramkonvention om klimatförändringar och Kyotoprotokollet. Parisavtalet har FN:s beteckning FCCC/CP/2015/L.9, 2015.

17

(18)  Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande arbetsnormer, OECD:s riktlinjer för multinationella företag och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter.

18

(19)  Några av dessa farhågor har sammanfattats i punkt 8.8 i EESK:s yttrande om EESK:s ståndpunkt beträffande särskilda nyckelfrågor i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP), (EUT C 487, 28.12.2016, s. 30).

19

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/138 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/138

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ”Ett värdigt liv: Från biståndsberoende till självständighet – Tvångsförflyttning och utveckling”

[COM(2016) 234 final]

(2017/C 075/23)

| Föredragande: | Michael MCLOUGHLIN |
| --- | --- |

Föredragande:

Michael MCLOUGHLIN

| Remiss | Europeiska kommissionen: 21.6.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för yttre förbindelser |
| Antagande av facksektionen | 16.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 203/0/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen: 21.6.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för yttre förbindelser

Antagande av facksektionen

16.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

203/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

Rekommendationer om ”Ett värdigt liv”

| 1.1 | Kommittén anser att meddelandet ”Ett värdigt liv” är ett ambitiöst dokument som läggs fram i rätt tid och som följer bästa praxis inom utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. Man måste inom EU vara medveten om de utmaningar som det innebär att genomföra det i praktiken. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén anser att meddelandet ”Ett värdigt liv” är ett ambitiöst dokument som läggs fram i rätt tid och som följer bästa praxis inom utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. Man måste inom EU vara medveten om de utmaningar som det innebär att genomföra det i praktiken.

| 1.2 | Kommittén anser att de fastställda och tydliga geografiska regioner som ger upphov till tvångsförflyttningar erbjuder en möjlighet att skräddarsy och rikta åtgärder och säkerställa sammanlänkade insatser inom hela Europeiska kommissionen och andra institutioner. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén anser att de fastställda och tydliga geografiska regioner som ger upphov till tvångsförflyttningar erbjuder en möjlighet att skräddarsy och rikta åtgärder och säkerställa sammanlänkade insatser inom hela Europeiska kommissionen och andra institutioner.

| 1.3 | Kommittén rekommenderar att Europeiska utrikestjänsten, i samverkan med medlemsstaterna, tar fram en politisk strategi på hög nivå för att samarbeta med stater och internationella organisationer när det gäller meddelandet ”Ett värdigt liv”, med tanke på att det handlar om ett antal grundläggande geopolitiska utmaningar. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén rekommenderar att Europeiska utrikestjänsten, i samverkan med medlemsstaterna, tar fram en politisk strategi på hög nivå för att samarbeta med stater och internationella organisationer när det gäller meddelandet ”Ett värdigt liv”, med tanke på att det handlar om ett antal grundläggande geopolitiska utmaningar.

| 1.4 | Kommittén rekommenderar att särskilda strategier utarbetas parallellt med meddelandet när det gäller viktiga frågor för kvinnor och ungdomar och anser att dessa grupper måste rådfrågas och involveras i genomförandet. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén rekommenderar att särskilda strategier utarbetas parallellt med meddelandet när det gäller viktiga frågor för kvinnor och ungdomar och anser att dessa grupper måste rådfrågas och involveras i genomförandet.

| 1.5 | Även om man genom en utvecklingsstyrd strategi kan uppnå betydande resultat inom ramen för den aktuella budgeten bör man inte utesluta att det kan komma att krävas ytterligare medel. |
| --- | --- |

1.5

Även om man genom en utvecklingsstyrd strategi kan uppnå betydande resultat inom ramen för den aktuella budgeten bör man inte utesluta att det kan komma att krävas ytterligare medel.

| 1.6 | Kommittén stöder förslaget om att det civila samhället, slutanvändare, utvecklingspartner, och icke-statliga organisationer ska involveras i genomförandet och när det gäller att omsätta meddelandet i praktiken. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén stöder förslaget om att det civila samhället, slutanvändare, utvecklingspartner, och icke-statliga organisationer ska involveras i genomförandet och när det gäller att omsätta meddelandet i praktiken.

| 1.7 | Kommittén rekommenderar att strukturerna och förfarandena för den sociala och civila dialogen förstärks och förbättras i partner- och värdländerna som ett stöd vid genomförandet av meddelandet. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén rekommenderar att strukturerna och förfarandena för den sociala och civila dialogen förstärks och förbättras i partner- och värdländerna som ett stöd vid genomförandet av meddelandet.

| 1.8 | EESK rekommenderar ekonomiska insatser i drabbade regioner för att stödja och utveckla företagande som en möjlig utvecklingsväg för många tvångsförflyttade människor. |
| --- | --- |

1.8

EESK rekommenderar ekonomiska insatser i drabbade regioner för att stödja och utveckla företagande som en möjlig utvecklingsväg för många tvångsförflyttade människor.

| 1.9 | Kommittén rekommenderar att man i samband med åtgärder som rör hälsovård tar särskild hänsyn till psykisk hälsa och ohälsa och att åtgärderna bör vara förenliga med artikel 11 i FN:s konvention om personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén rekommenderar att man i samband med åtgärder som rör hälsovård tar särskild hänsyn till psykisk hälsa och ohälsa och att åtgärderna bör vara förenliga med artikel 11 i FN:s konvention om personer med funktionsnedsättning.

| 1.10 | Vi rekommenderar att utbildningsinsatser baseras på en strategi för livslångt lärande, och möjligheten att göra EU-program tillgängliga för tvångsförflyttade människor bör beaktas i förekommande fall. |
| --- | --- |

1.10

Vi rekommenderar att utbildningsinsatser baseras på en strategi för livslångt lärande, och möjligheten att göra EU-program tillgängliga för tvångsförflyttade människor bör beaktas i förekommande fall.

| 1.11 | Strikta krav på ansvar och insyn bör tillämpas i övergången till en utvecklingsstyrd strategi. |
| --- | --- |

1.11

Strikta krav på ansvar och insyn bör tillämpas i övergången till en utvecklingsstyrd strategi.

| 1.12 | Kommittén efterlyser parlamentarisk ansvarsskyldighet på EU-nivå och nationell nivå samt tillsyn från andra relevanta organs sida som en del av övergången till en utvecklingsstrategi. |
| --- | --- |

1.12

Kommittén efterlyser parlamentarisk ansvarsskyldighet på EU-nivå och nationell nivå samt tillsyn från andra relevanta organs sida som en del av övergången till en utvecklingsstrategi.

2.   Bakgrund

| 2.1 | Antalet tvångsförflyttade människor (flyktingar, internflyktingar och asylsökande) är en av de största utmaningarna för det internationella samfundet, och tyvärr finns det inget slut i sikte för de pågående konflikterna i Syrien, delar av Afrika och andra områden. I centrum för denna politiska utmaning står uppkomsten av en permanent grupp fördrivna personer som blir kvar på platsen under många år efter det att de ursprungligen fördrivits. |
| --- | --- |

2.1

Antalet tvångsförflyttade människor (flyktingar, internflyktingar och asylsökande) är en av de största utmaningarna för det internationella samfundet, och tyvärr finns det inget slut i sikte för de pågående konflikterna i Syrien, delar av Afrika och andra områden. I centrum för denna politiska utmaning står uppkomsten av en permanent grupp fördrivna personer som blir kvar på platsen under många år efter det att de ursprungligen fördrivits.

| 2.2 | Denna situation medför en rad problem, framför allt att världssamfundets insatser kan komma att domineras av nödinsatser när en mer långsiktig utvecklingsstyrd strategi vore mer lämplig. Det är svårt att finna en lösning på detta dilemma, eftersom en förändring kan medföra ett antal problem för värdländer, givare, icke-statliga organisationer och de fördrivna personerna själva beroende på vilken strategi som tillämpas. |
| --- | --- |

2.2

Denna situation medför en rad problem, framför allt att världssamfundets insatser kan komma att domineras av nödinsatser när en mer långsiktig utvecklingsstyrd strategi vore mer lämplig. Det är svårt att finna en lösning på detta dilemma, eftersom en förändring kan medföra ett antal problem för värdländer, givare, icke-statliga organisationer och de fördrivna personerna själva beroende på vilken strategi som tillämpas.

| 2.3 | Över 65 miljoner människor betraktades som tvångsförflyttade år 2015. Av dessa var 21,2 miljoner flyktingar, 40,8 miljoner internflyktingar och 3,2 miljoner sökte asyl. De tvångsförflyttade människorna kommer huvudsakligen från länder som Syrien, Afghanistan, Somalia, Sudan, Sydsudan och Demokratiska republiken Kongo. Grannländerna har tagit emot den stora majoriteten av flyktingarna, medan internflyktingarna blir kvar inom dessa staters gränser. |
| --- | --- |

2.3

Över 65 miljoner människor betraktades som tvångsförflyttade år 2015. Av dessa var 21,2 miljoner flyktingar, 40,8 miljoner internflyktingar och 3,2 miljoner sökte asyl. De tvångsförflyttade människorna kommer huvudsakligen från länder som Syrien, Afghanistan, Somalia, Sudan, Sydsudan och Demokratiska republiken Kongo. Grannländerna har tagit emot den stora majoriteten av flyktingarna, medan internflyktingarna blir kvar inom dessa staters gränser.

| 2.4 | Pakistan, Iran, Turkiet, Libanon, Jordanien och Etiopien är de grannländer som flyktingarna huvudsakligen flyr till. Turkiet är det land som tagit emot det största antalet flyktingar i hela världen. Antalet är även extremt högt i många länder, t.ex. Jordanien och Libanon, beräknat per capita. De länder som har flest internflyktingar är Syrien (6,6 miljoner), Colombia (3,6 miljoner), Irak (3,3 miljoner), Sudan (3,2 miljoner), Jemen (2,5 miljoner) och Nigeria (2,1 miljoner). |
| --- | --- |

2.4

Pakistan, Iran, Turkiet, Libanon, Jordanien och Etiopien är de grannländer som flyktingarna huvudsakligen flyr till. Turkiet är det land som tagit emot det största antalet flyktingar i hela världen. Antalet är även extremt högt i många länder, t.ex. Jordanien och Libanon, beräknat per capita. De länder som har flest internflyktingar är Syrien (6,6 miljoner), Colombia (3,6 miljoner), Irak (3,3 miljoner), Sudan (3,2 miljoner), Jemen (2,5 miljoner) och Nigeria (2,1 miljoner).

| 2.5 | Europeiska unionen är i dag världens största givare av utvecklingsstöd och nödhjälp. Detta är ett centralt uttryck för EU:s och dess medlemsstaters värderingar. EU har även eftersträvat att göra stödet och nödhjälpen mer samstämmiga och effektiva genom ökad samordning i de länder som omfattas av medlemsstaternas ansträngningar och EU:s strategi. |
| --- | --- |

2.5

Europeiska unionen är i dag världens största givare av utvecklingsstöd och nödhjälp. Detta är ett centralt uttryck för EU:s och dess medlemsstaters värderingar. EU har även eftersträvat att göra stödet och nödhjälpen mer samstämmiga och effektiva genom ökad samordning i de länder som omfattas av medlemsstaternas ansträngningar och EU:s strategi.

| 2.6 | EU tillhandahöll över 1 miljard euro i humanitärt stöd riktat till tvångsförflyttade personer under 2015. I april 2016 antog kommissionen tillsammans med Europeiska utrikestjänsten en utvecklingsstyrd strategi gentemot tvångsförflyttning. I meddelandet ”Ett värdigt liv” anges för första gången hur EU ser på en övergång till ett nytt sätt att stödja tvångsförflyttade personer. |
| --- | --- |

2.6

EU tillhandahöll över 1 miljard euro i humanitärt stöd riktat till tvångsförflyttade personer under 2015. I april 2016 antog kommissionen tillsammans med Europeiska utrikestjänsten en utvecklingsstyrd strategi gentemot tvångsförflyttning. I meddelandet ”Ett värdigt liv” anges för första gången hur EU ser på en övergång till ett nytt sätt att stödja tvångsförflyttade personer.

| 2.7 | I ”Ett värdigt liv” ges en översikt över de utmaningar som tvångsförflyttade människor står inför. Det anges tydligt att tvångsförflyttade människors utsatthet bör beaktas i första hand, till och med före deras rättsliga status. Meddelandet utgår ifrån en övergripande strategi för utvecklingsbistånd och EU:s strategi för resiliens inom detta område, och på detta vis undviks en ”linjär strategi”. Man försöker frångå strategier som innebär vattentäta skott i den politiska processen och överbrygga klyftan mellan det humanitära området och utveckling, som ibland kan vara stor. |
| --- | --- |

2.7

I ”Ett värdigt liv” ges en översikt över de utmaningar som tvångsförflyttade människor står inför. Det anges tydligt att tvångsförflyttade människors utsatthet bör beaktas i första hand, till och med före deras rättsliga status. Meddelandet utgår ifrån en övergripande strategi för utvecklingsbistånd och EU:s strategi för resiliens inom detta område, och på detta vis undviks en ”linjär strategi”. Man försöker frångå strategier som innebär vattentäta skott i den politiska processen och överbrygga klyftan mellan det humanitära området och utveckling, som ibland kan vara stor.

| 2.8 | Kommissionen menar att denna nya strategi inte bör medföra några extra kostnader, eftersom den utgör ett sätt att sammanföra befintlig finansiering. Stark tonvikt läggs vid värdregeringar och genomförandepartner. På samma sätt förespråkas ett system för tidig varning och tidig medverkan av alla aktörer. Exempel på befintlig praxis med anknytning till gemensam landsstyrd planering och strategisk programplanering anges. Gemensamma mål och gemensam programplanering bör prioriteras. |
| --- | --- |

2.8

Kommissionen menar att denna nya strategi inte bör medföra några extra kostnader, eftersom den utgör ett sätt att sammanföra befintlig finansiering. Stark tonvikt läggs vid värdregeringar och genomförandepartner. På samma sätt förespråkas ett system för tidig varning och tidig medverkan av alla aktörer. Exempel på befintlig praxis med anknytning till gemensam landsstyrd planering och strategisk programplanering anges. Gemensamma mål och gemensam programplanering bör prioriteras.

| 2.9 | Inom ramen för två delar av den nya politiska ramen planeras kompletterande åtgärder, dvs. en starkare koppling mellan det humanitära området och utveckling samt strategiskt samarbete med partner, däribland den privata sektorn. Det finns även ett sektoriellt fokus med åtgärder inom utbildning, arbetsmarknaden (inklusive social dialog) och tillgång till diverse tjänster såsom bostäder, vatten, sanitet etc. |
| --- | --- |

2.9

Inom ramen för två delar av den nya politiska ramen planeras kompletterande åtgärder, dvs. en starkare koppling mellan det humanitära området och utveckling samt strategiskt samarbete med partner, däribland den privata sektorn. Det finns även ett sektoriellt fokus med åtgärder inom utbildning, arbetsmarknaden (inklusive social dialog) och tillgång till diverse tjänster såsom bostäder, vatten, sanitet etc.

3.   Allmänna kommentarer

Geopolitiska överväganden

| 3.1 | På det hela taget är meddelandet ”Ett värdigt liv” ett mycket värdefullt initiativ, med en djärv vision om en strategisk anpassning av politik som syftar till att ta itu med verkliga problem och fokuserar på behovet av förändring för att gynna dem som behöver det mest. Det överensstämmer till stor del med hur tänkesättet utvecklats inom sektorn och hos de som arbetar på fältet, där man bygger broar mellan humanitärt arbete och biståndsarbete och fokuserar på mer långsiktiga behov som hälso- och sjukvård och utbildning. EU har ansenlig auktoritet på detta område och är en viktig intressent, och tillsammans med medlemsstaterna kan unionen göra verklig skillnad. Vi välkomnar ambitionen i förslagen i meddelandet. EU och andra aktörer måste vara medvetna om uppgiftens omfattning och samtidigt bibehålla en ambitiös strategi. |
| --- | --- |

3.1

På det hela taget är meddelandet ”Ett värdigt liv” ett mycket värdefullt initiativ, med en djärv vision om en strategisk anpassning av politik som syftar till att ta itu med verkliga problem och fokuserar på behovet av förändring för att gynna dem som behöver det mest. Det överensstämmer till stor del med hur tänkesättet utvecklats inom sektorn och hos de som arbetar på fältet, där man bygger broar mellan humanitärt arbete och biståndsarbete och fokuserar på mer långsiktiga behov som hälso- och sjukvård och utbildning. EU har ansenlig auktoritet på detta område och är en viktig intressent, och tillsammans med medlemsstaterna kan unionen göra verklig skillnad. Vi välkomnar ambitionen i förslagen i meddelandet. EU och andra aktörer måste vara medvetna om uppgiftens omfattning och samtidigt bibehålla en ambitiös strategi.

| 3.2 | Vederbörlig hänsyn bör tas till vikten av geopolitik inom detta område. Vi har sett hur välmenande planer för vidarebosättning av ett mycket mindre antal flyktingar har utvecklats inom själva EU. Människor fördrivs på grund av komplexa och känsliga konflikter och upphör tyvärr inte att påverkas av dessa konflikter efter det att de har fördrivits. Alla ändringar inom politik och strategier, oavsett hur välmenande de är eller hur brett stöd de har från givare, kan leda till oväntade resultat eller kan på ett oförutsett sätt påverka själva konflikten. Denna påverkan kan röra omkringliggande stater eller regioner och mycket subtila balanser när det gäller etnicitet, makt eller geopolitik. Detta kan i synnerhet vara fallet om en befolkningsgrupp som även formellt ses som ”tillfällig” börjar betraktas som ”permanent”. Länder som Libanon och Jordanien känner redan av en sådan press. Positiva exempel från meddelandet som t.ex. tillgång till mark i Uganda kan förbättra situationen. |
| --- | --- |

3.2

Vederbörlig hänsyn bör tas till vikten av geopolitik inom detta område. Vi har sett hur välmenande planer för vidarebosättning av ett mycket mindre antal flyktingar har utvecklats inom själva EU. Människor fördrivs på grund av komplexa och känsliga konflikter och upphör tyvärr inte att påverkas av dessa konflikter efter det att de har fördrivits. Alla ändringar inom politik och strategier, oavsett hur välmenande de är eller hur brett stöd de har från givare, kan leda till oväntade resultat eller kan på ett oförutsett sätt påverka själva konflikten. Denna påverkan kan röra omkringliggande stater eller regioner och mycket subtila balanser när det gäller etnicitet, makt eller geopolitik. Detta kan i synnerhet vara fallet om en befolkningsgrupp som även formellt ses som ”tillfällig” börjar betraktas som ”permanent”. Länder som Libanon och Jordanien känner redan av en sådan press. Positiva exempel från meddelandet som t.ex. tillgång till mark i Uganda kan förbättra situationen.

| 3.3 | De stater som hyser ett betydande antal fördrivna personer är ofta bräckliga eller svaga stater, vilket gör frågan om geopolitisk känslighet ännu mer konkret. I andra fall kan ”värd”-staten vara en autokratisk regim, men frågan om känslighet kvarstår. Det är ofrånkomligt att ”grannar”, ”värdar” och parter i konflikten kan vara svåra att särskilja och gränsen mellan dessa kan vara flytande. Det finns ofta samband mellan själva konflikten och grannländer eller delar av befolkningar i båda. En värd, granne eller region kan ”vinna” eller ”förlora” på alla förändringar när det gäller status för fördrivna personer och kan komma att reagera. |
| --- | --- |

3.3

De stater som hyser ett betydande antal fördrivna personer är ofta bräckliga eller svaga stater, vilket gör frågan om geopolitisk känslighet ännu mer konkret. I andra fall kan ”värd”-staten vara en autokratisk regim, men frågan om känslighet kvarstår. Det är ofrånkomligt att ”grannar”, ”värdar” och parter i konflikten kan vara svåra att särskilja och gränsen mellan dessa kan vara flytande. Det finns ofta samband mellan själva konflikten och grannländer eller delar av befolkningar i båda. En värd, granne eller region kan ”vinna” eller ”förlora” på alla förändringar när det gäller status för fördrivna personer och kan komma att reagera.

| 3.4 | Att lyssna på åsikter på lokal nivå är ett återkommande tema i meddelandet och detta är mycket lovvärt. Under begränsade omständigheter kan dessa dock vara partiska till eller påverkade av konflikten eller ett bredare spektrum av omständigheter som orsakade konflikten. Utmaningen i att skapa en önskan i många regioner om att fördrivna personer etablerar sig permanent kan helt enkelt inte underskattas. Det beslut som nyligen fattats om att stänga Dadaab-lägret i Kenya, som har funnits i 24 år, och erbjudandet om ekonomiska incitament till afghanska flyktingar i Pakistan illustrerar de utmaningar som finns. Det är måhända en sorglig men oundviklig verklighet att värdstatens suveränitet fortsätter att vara överordnad i internationell rätt, trots behovet av att fokusera på de tvångsförflyttade människorna. |
| --- | --- |

3.4

Att lyssna på åsikter på lokal nivå är ett återkommande tema i meddelandet och detta är mycket lovvärt. Under begränsade omständigheter kan dessa dock vara partiska till eller påverkade av konflikten eller ett bredare spektrum av omständigheter som orsakade konflikten. Utmaningen i att skapa en önskan i många regioner om att fördrivna personer etablerar sig permanent kan helt enkelt inte underskattas. Det beslut som nyligen fattats om att stänga Dadaab-lägret i Kenya, som har funnits i 24 år, och erbjudandet om ekonomiska incitament till afghanska flyktingar i Pakistan illustrerar de utmaningar som finns. Det är måhända en sorglig men oundviklig verklighet att värdstatens suveränitet fortsätter att vara överordnad i internationell rätt, trots behovet av att fokusera på de tvångsförflyttade människorna.

| 3.5 | Eftersom säkerhet konsekvent ses som människors huvudsakliga motiv för att ge sig av eller stanna kvar är konceptet med tidig varning som tas upp i meddelandet väsentligt. I många fall ses även rörligheten som förutsägbar. Detta förstärker återigen behovet av starka politiska åtgärder och ett starkt politiskt engagemang för att främja målen i meddelandet. |
| --- | --- |

3.5

Eftersom säkerhet konsekvent ses som människors huvudsakliga motiv för att ge sig av eller stanna kvar är konceptet med tidig varning som tas upp i meddelandet väsentligt. I många fall ses även rörligheten som förutsägbar. Detta förstärker återigen behovet av starka politiska åtgärder och ett starkt politiskt engagemang för att främja målen i meddelandet.

Gemensamma strategier

| 3.6 | I meddelandet tas med rätta behovet av gemensam politik och ett gemensamt tänkesätt upp, i synnerhet när det gäller områdena nödinsatser och utvecklingspolitik. EESK välkomnar detta och uppmanar till ökade ambitioner i denna riktning. Man kanske kunde överväga en ännu bredare uppsättning politiska åtgärder, genom vilka Europeiska unionen och dess medlemsstater skulle kunna förbättra livet för tvångsförflyttade personer. Med tanke på det fastställda antalet länder skulle områdena kunna innefatta handel, bistånd, vapen och mänskliga rättigheter. Meddelandet lägger även stark tonvikt vid synergier och samsyn. Detta måste sträcka sig bortom de traditionella områdena nödinsatser och utvecklingsbistånd. Det skulle vara intressant att få reda på vad andra generaldirektorat vid kommissionen, t.ex. generaldirektoratet för handel, skulle kunna bidra med inom detta arbete. Meddelandet innehåller vissa positiva exempel som dokumentet om en gemensam ram för humanitär utveckling när det gäller undernäringen i norra Nigeria, men det skulle vara viktigt att visa att en sådan strategi är systematisk, i synnerhet i Bryssel. |
| --- | --- |

3.6

I meddelandet tas med rätta behovet av gemensam politik och ett gemensamt tänkesätt upp, i synnerhet när det gäller områdena nödinsatser och utvecklingspolitik. EESK välkomnar detta och uppmanar till ökade ambitioner i denna riktning. Man kanske kunde överväga en ännu bredare uppsättning politiska åtgärder, genom vilka Europeiska unionen och dess medlemsstater skulle kunna förbättra livet för tvångsförflyttade personer. Med tanke på det fastställda antalet länder skulle områdena kunna innefatta handel, bistånd, vapen och mänskliga rättigheter. Meddelandet lägger även stark tonvikt vid synergier och samsyn. Detta måste sträcka sig bortom de traditionella områdena nödinsatser och utvecklingsbistånd. Det skulle vara intressant att få reda på vad andra generaldirektorat vid kommissionen, t.ex. generaldirektoratet för handel, skulle kunna bidra med inom detta arbete. Meddelandet innehåller vissa positiva exempel som dokumentet om en gemensam ram för humanitär utveckling när det gäller undernäringen i norra Nigeria, men det skulle vara viktigt att visa att en sådan strategi är systematisk, i synnerhet i Bryssel.

| 3.7 | Vissa humanitära icke-statliga organisationer har uttryck tvivel när det gäller huruvida dessa uppgifter lämpar sig för humanitära aktörer och huruvida det humanitära biståndets särdrag kommer att upprätthållas inom en sådan strategi. Londonbaserade ODI anser att systemet för humanitärt bistånd måste omorganiseras grundligt, mot bakgrund av de förändrade omständigheter det befinner sig i och övervikten av ett begränsat antal givare och mottagare. |
| --- | --- |

3.7

Vissa humanitära icke-statliga organisationer har uttryck tvivel när det gäller huruvida dessa uppgifter lämpar sig för humanitära aktörer och huruvida det humanitära biståndets särdrag kommer att upprätthållas inom en sådan strategi. Londonbaserade ODI anser att systemet för humanitärt bistånd måste omorganiseras grundligt, mot bakgrund av de förändrade omständigheter det befinner sig i och övervikten av ett begränsat antal givare och mottagare.

I kommissionens meddelande anges visserligen att genomförandet av ”Ett värdigt liv” inte bör medföra några nya kostnader, men man bör inte bortse från möjligheten att locka till sig nya medel eller skapa ökade samverkanseffekter.

EU:s politik för flyktingar och asylsökande

| 3.8 | ”Ett värdigt liv” behandlar frågor som är separata och särskiljer sig från EU:s egen politik för flyktingar och asyl. Det finns dock vissa kopplingar, i synnerhet i förhållande till att ha en faktisk och pågående vidarebosättningspolitik för ett visst antal tvångsförflyttade personer. EU:s, liksom vissa medlemsstaters, moraliska auktoritet på detta område kan dessutom ha försvagats efter de avtal som slutits med Turkiet. Detta gör efterlevnad av de strängaste normerna i internationell rätt och bästa praxis desto viktigare när det gäller att genomföra detta meddelande. Slutanvändarnas delaktighet i genomförandet av politiken är viktigt. Den sociala och civila dialogen erbjuder stora möjligheter i detta avseende. Integrationspolitiken i EU måste också förbättras och är relevant för tvångsförflyttning, eftersom vidarebosättning måste vara ett alternativ för många tvångsförflyttade personer. Detta inbegriper rätten att arbeta, språkligt stöd och antidiskrimineringsåtgärder. Det pilotprojekt med ”humanitära korridorer” som nyligen utvecklats, framför allt av den italienska regeringen men även i andra EU-länder, Schweiz, Kanada och Förenta staterna, är mycket lovande när det gäller vidarebosättning. |
| --- | --- |

3.8

”Ett värdigt liv” behandlar frågor som är separata och särskiljer sig från EU:s egen politik för flyktingar och asyl. Det finns dock vissa kopplingar, i synnerhet i förhållande till att ha en faktisk och pågående vidarebosättningspolitik för ett visst antal tvångsförflyttade personer. EU:s, liksom vissa medlemsstaters, moraliska auktoritet på detta område kan dessutom ha försvagats efter de avtal som slutits med Turkiet. Detta gör efterlevnad av de strängaste normerna i internationell rätt och bästa praxis desto viktigare när det gäller att genomföra detta meddelande. Slutanvändarnas delaktighet i genomförandet av politiken är viktigt. Den sociala och civila dialogen erbjuder stora möjligheter i detta avseende. Integrationspolitiken i EU måste också förbättras och är relevant för tvångsförflyttning, eftersom vidarebosättning måste vara ett alternativ för många tvångsförflyttade personer. Detta inbegriper rätten att arbeta, språkligt stöd och antidiskrimineringsåtgärder. Det pilotprojekt med ”humanitära korridorer” som nyligen utvecklats, framför allt av den italienska regeringen men även i andra EU-länder, Schweiz, Kanada och Förenta staterna, är mycket lovande när det gäller vidarebosättning.

Övervakning, tillsyn och ansvarsskyldighet

| 3.9 | Det är tydligt att det krävs mycket strikta krav på ansvar och insyn för all humanitär finansiering och utvecklingsfinansiering. Alla steg mot en ny strategi för tvångsförflyttade människor måste uppfylla mycket strikta krav på ansvarstagande. Alla utgifter bör bli föremål för tillsyn från Europaparlamentet, Europeiska revisionsrätten, Olaf och Europeiska ombudsmannen samt motsvarande nationella organ i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

3.9

Det är tydligt att det krävs mycket strikta krav på ansvar och insyn för all humanitär finansiering och utvecklingsfinansiering. Alla steg mot en ny strategi för tvångsförflyttade människor måste uppfylla mycket strikta krav på ansvarstagande. Alla utgifter bör bli föremål för tillsyn från Europaparlamentet, Europeiska revisionsrätten, Olaf och Europeiska ombudsmannen samt motsvarande nationella organ i tillämpliga fall.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | I meddelandet läggs fokus på glömda konflikter och områden där många tvångsförflyttade personer befinner sig, samtidigt som de som har störst antal långvarigt fördrivna personer framhålls. Bortsett från att särskilda situationer är politiskt känsliga kan vissa konflikter förtjäna särskild uppmärksamhet på grund av att de pågått extremt länge. Det tycks relevant att ta upp situationen i Västsahara och palestinierna. Situationen i Ukraina förtjänar också särskild uppmärksamhet eftersom landet ligger i EU:s omedelbara grannskap. |
| --- | --- |

4.1

I meddelandet läggs fokus på glömda konflikter och områden där många tvångsförflyttade personer befinner sig, samtidigt som de som har störst antal långvarigt fördrivna personer framhålls. Bortsett från att särskilda situationer är politiskt känsliga kan vissa konflikter förtjäna särskild uppmärksamhet på grund av att de pågått extremt länge. Det tycks relevant att ta upp situationen i Västsahara och palestinierna. Situationen i Ukraina förtjänar också särskild uppmärksamhet eftersom landet ligger i EU:s omedelbara grannskap.

| 4.2 | Det är beundransvärt att man i meddelandet anger att tvångsförflyttade människors rättsliga status inte bör ha någon betydelse när det gäller humanitärt bistånd och mer långsiktigt utvecklingsbistånd. Detta är välkommet. Under vissa omständigheter kan det dock vara en fördel när en rättslig status ger fördrivna personer viss säkerhet och praktisk nytta, till exempel om dessa uppfyller kriterierna i 1951 års konvention, är medborgare i värdlandet eller ett tredjeland, deras barn har sådant medborgarskap eller om de själva är minderåriga, eller andra relevanta situationer. Detta skulle till exempel vara särskilt relevant för ensamkommande barn. |
| --- | --- |

4.2

Det är beundransvärt att man i meddelandet anger att tvångsförflyttade människors rättsliga status inte bör ha någon betydelse när det gäller humanitärt bistånd och mer långsiktigt utvecklingsbistånd. Detta är välkommet. Under vissa omständigheter kan det dock vara en fördel när en rättslig status ger fördrivna personer viss säkerhet och praktisk nytta, till exempel om dessa uppfyller kriterierna i 1951 års konvention, är medborgare i värdlandet eller ett tredjeland, deras barn har sådant medborgarskap eller om de själva är minderåriga, eller andra relevanta situationer. Detta skulle till exempel vara särskilt relevant för ensamkommande barn.

| 4.3 | Strategin i meddelandet kan vinna på en extern eller oberoende kontroll och akademisk stringens från det samhällsvetenskapliga området eller psykologin. Exempel på dessa metoder kan innefatta Maslows behovshierarki eller tillgångsbaserad samhällsutveckling. Det finns givetvis ett flertal exempel på metoder, men det krävs ett fokus på större mänskliga behov än att bara hålla sig vid liv. |
| --- | --- |

4.3

Strategin i meddelandet kan vinna på en extern eller oberoende kontroll och akademisk stringens från det samhällsvetenskapliga området eller psykologin. Exempel på dessa metoder kan innefatta Maslows behovshierarki eller tillgångsbaserad samhällsutveckling. Det finns givetvis ett flertal exempel på metoder, men det krävs ett fokus på större mänskliga behov än att bara hålla sig vid liv.

| 4.4 | I meddelandet visas den operativa dimensionen av den planerade förändringen främst genom aktuella exempel. Dessa är mycket värdefulla. Även om den operativa dimensionen är en framtida fråga skulle det vara värdefullt att klargöra och utveckla detta. Med andra ord: hur kommer den att se ut, vilka är de faktiska instrumenten, kommer den enbart att styras av bistånd? Dessa frågor är viktiga för många intressenter såsom medlemsstater, icke-statliga organisationer, biståndsarbetare och självklart de fördrivna personerna själva. Alla förändringsprocesser kan ge upphov till rädsla. Oavsett dysfunktionen hos system medför alternativet vanligtvis både vinnare och förlorare, och ett tidigt fastställande av de operativa aspekterna kan bidra till att ta itu med detta. |
| --- | --- |

4.4

I meddelandet visas den operativa dimensionen av den planerade förändringen främst genom aktuella exempel. Dessa är mycket värdefulla. Även om den operativa dimensionen är en framtida fråga skulle det vara värdefullt att klargöra och utveckla detta. Med andra ord: hur kommer den att se ut, vilka är de faktiska instrumenten, kommer den enbart att styras av bistånd? Dessa frågor är viktiga för många intressenter såsom medlemsstater, icke-statliga organisationer, biståndsarbetare och självklart de fördrivna personerna själva. Alla förändringsprocesser kan ge upphov till rädsla. Oavsett dysfunktionen hos system medför alternativet vanligtvis både vinnare och förlorare, och ett tidigt fastställande av de operativa aspekterna kan bidra till att ta itu med detta.

| 4.5 | Samtidigt vore det viktigt att fastställa det planerade genomförandet av och övergången till en ny strategi, särskilt i förhållande till berörda multilaterala byråer, tredjeländer och icke-statliga organisationer. EU är en viktig aktör och ses visserligen som ledande inom detta område, men samtidigt är unionen inte den enda aktören. Dessa intressenter kan ha andra, motstridiga prioriteringar. Mot bakgrund av blandningen av finansiering och ansträngningar i de flesta insatser är en gemensam agenda av yttersta vikt. |
| --- | --- |

4.5

Samtidigt vore det viktigt att fastställa det planerade genomförandet av och övergången till en ny strategi, särskilt i förhållande till berörda multilaterala byråer, tredjeländer och icke-statliga organisationer. EU är en viktig aktör och ses visserligen som ledande inom detta område, men samtidigt är unionen inte den enda aktören. Dessa intressenter kan ha andra, motstridiga prioriteringar. Mot bakgrund av blandningen av finansiering och ansträngningar i de flesta insatser är en gemensam agenda av yttersta vikt.

| 4.6 | Demokrati och goda styrelseformer är väsentligt om biståndet ska vara meningsfullt och faktiskt nå de avsedda stödmottagarna. Rättsstatsprincipen är av grundläggande vikt i detta avseende, liksom effektiva åtgärder mot korruption. Tidigare har det uppskattats att upp till 40 % av finansieringen har förskingrats och gått till antingen köp av vapen eller till att göra ledande politiker mer förmögna. Rättsstatligheten är också av stor betydelse för att se till att det civila samhället faktiskt kan göra sin röst hörd och spela en viktig övervakningsroll, utan rädsla för påföljande hot eller till och med fängelsestraff. |
| --- | --- |

4.6

Demokrati och goda styrelseformer är väsentligt om biståndet ska vara meningsfullt och faktiskt nå de avsedda stödmottagarna. Rättsstatsprincipen är av grundläggande vikt i detta avseende, liksom effektiva åtgärder mot korruption. Tidigare har det uppskattats att upp till 40 % av finansieringen har förskingrats och gått till antingen köp av vapen eller till att göra ledande politiker mer förmögna. Rättsstatligheten är också av stor betydelse för att se till att det civila samhället faktiskt kan göra sin röst hörd och spela en viktig övervakningsroll, utan rädsla för påföljande hot eller till och med fängelsestraff.

| 4.7 | Det läggs med rätta betydande tonvikt vid planering i dokumentet. Det sker dock snabbt saker inom detta område och tid kan vara en viktig faktor. Alla strategier och operativa planer måste kunna sättas i verket snabbt. |
| --- | --- |

4.7

Det läggs med rätta betydande tonvikt vid planering i dokumentet. Det sker dock snabbt saker inom detta område och tid kan vara en viktig faktor. Alla strategier och operativa planer måste kunna sättas i verket snabbt.

| 4.8 | Liksom inom alla områden kan det finnas språk och terminologi som är områdesspecifik i meddelandet och på annat håll. Fackjargong bör i så stor utsträckning som möjligt undvikas i samband med utarbetandet av politiken. Stor uppmärksamhet ägnas även åt idéer såsom synergier, strategier, planer och samsyn. Mer konkreta tillvägagångssätt eller inriktningar kan nyttjas inom dessa områden. |
| --- | --- |

4.8

Liksom inom alla områden kan det finnas språk och terminologi som är områdesspecifik i meddelandet och på annat håll. Fackjargong bör i så stor utsträckning som möjligt undvikas i samband med utarbetandet av politiken. Stor uppmärksamhet ägnas även åt idéer såsom synergier, strategier, planer och samsyn. Mer konkreta tillvägagångssätt eller inriktningar kan nyttjas inom dessa områden.

| 4.9 | Bestämmelserna om social dialog i meddelandet välkomnas och bör erkännas inom alla relevanta bestämmelser. Inom ramen för utbildnings- och arbetsmarknadsdelarna i de föreslagna åtgärderna bör man överväga att lägga större tonvikt på egenföretagande och entreprenörskap. Sådan verksamhet är ofta väl synlig i läger för fördrivna personer och kreativitet kan vara ett oundvikligt resultat av den situation som människor befinner sig i. Detta stöds av Världsbankens rapport om tvångsförflyttningar. |
| --- | --- |

4.9

Bestämmelserna om social dialog i meddelandet välkomnas och bör erkännas inom alla relevanta bestämmelser. Inom ramen för utbildnings- och arbetsmarknadsdelarna i de föreslagna åtgärderna bör man överväga att lägga större tonvikt på egenföretagande och entreprenörskap. Sådan verksamhet är ofta väl synlig i läger för fördrivna personer och kreativitet kan vara ett oundvikligt resultat av den situation som människor befinner sig i. Detta stöds av Världsbankens rapport om tvångsförflyttningar.

| 4.10 | Det är rimligt att fråga vilken strategi som kommer att antas i framtiden. Såsom med alla politiska förändringar kommer det att ske en övergång. Kommer det att finnas eftersläpande arbete eller ett dualistiskt system? Det finns i dag 25,1 miljoner människor som betraktas som långvarigt tvångsförflyttade. Hur kommer förändrade omständigheter att hanteras om denna situation fortsätter? |
| --- | --- |

4.10

Det är rimligt att fråga vilken strategi som kommer att antas i framtiden. Såsom med alla politiska förändringar kommer det att ske en övergång. Kommer det att finnas eftersläpande arbete eller ett dualistiskt system? Det finns i dag 25,1 miljoner människor som betraktas som långvarigt tvångsförflyttade. Hur kommer förändrade omständigheter att hanteras om denna situation fortsätter?

| 4.11 | Deltagande av det civila samhället på lokal nivå samt de faktiska mottagarna (fördrivna personer) är en central angelägenhet. Det finns vanligtvis rådgivande strukturer i dagens läger, men hur ser det ut i värdländerna? Detta kan utgöra en betydande utmaning, men bör icke desto mindre vara en del av all politisk förändring. Det är inte svårt att föreställa sig hur svårt detta kan vara för internflyktingar i många konflikter. |
| --- | --- |

4.11

Deltagande av det civila samhället på lokal nivå samt de faktiska mottagarna (fördrivna personer) är en central angelägenhet. Det finns vanligtvis rådgivande strukturer i dagens läger, men hur ser det ut i värdländerna? Detta kan utgöra en betydande utmaning, men bör icke desto mindre vara en del av all politisk förändring. Det är inte svårt att föreställa sig hur svårt detta kan vara för internflyktingar i många konflikter.

| 4.12 | Precis som med all större politisk förändring och i synnerhet med hänsyn till behovet av öppenhet, bör tillsynsåtgärder för den nya strategin säkerställas, vilka bland annat bör inbegripa berörda aktörer från det civila samhället och icke-statliga organisationer. Exemplet med det civila samhällets övervakningsmekanismer som ingår i kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s nuvarande handelsavtal kan vara användbart i detta sammanhang. |
| --- | --- |

4.12

Precis som med all större politisk förändring och i synnerhet med hänsyn till behovet av öppenhet, bör tillsynsåtgärder för den nya strategin säkerställas, vilka bland annat bör inbegripa berörda aktörer från det civila samhället och icke-statliga organisationer. Exemplet med det civila samhällets övervakningsmekanismer som ingår i kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s nuvarande handelsavtal kan vara användbart i detta sammanhang.

| 4.13 | Ekonomisk förnyelse i regioner kommer att krävas om de tvångsförflyttade personer som befinner sig i dem ska kunna gynnas. De regioner där de tvångsförflyttade koncentreras är dock några av de fattigaste i världen och utgör också en dålig miljö för företagande och socialt skydd. Återigen bör det faktum att tvångsförflyttningar är geografiskt koncentrerade erbjuda lösningar i detta avseende, t.ex. i form av regionala investeringsplaner, skattepolitik och utveckling av infrastruktur. Ökat stöd till företagande bör också utgöra en del av alla strategier för ekonomisk utveckling. Värdiga anställningar och jobb av god kvalitet måste likaså prioriteras, jämte arbetsmarknadsparternas deltagande. |
| --- | --- |

4.13

Ekonomisk förnyelse i regioner kommer att krävas om de tvångsförflyttade personer som befinner sig i dem ska kunna gynnas. De regioner där de tvångsförflyttade koncentreras är dock några av de fattigaste i världen och utgör också en dålig miljö för företagande och socialt skydd. Återigen bör det faktum att tvångsförflyttningar är geografiskt koncentrerade erbjuda lösningar i detta avseende, t.ex. i form av regionala investeringsplaner, skattepolitik och utveckling av infrastruktur. Ökat stöd till företagande bör också utgöra en del av alla strategier för ekonomisk utveckling. Värdiga anställningar och jobb av god kvalitet måste likaså prioriteras, jämte arbetsmarknadsparternas deltagande.

| 4.14 | Många av de regioner och länder som hyser tvångsförflyttade människor uppvisar dåliga resultat i de flesta ekonomiska indikatorer och kan betraktas som svåra att verka i för företag. Behovet av uppgifter av god kvalitet signaleras även av Världsbanken m.fl. Ekonomiska möjligheter måste stå i centrum för utvecklingsstyrda insatser avseende tvångsförflyttningar, och detta ökar behovet av att andra aktörer i EU aktivt stöder meddelandet. |
| --- | --- |

4.14

Många av de regioner och länder som hyser tvångsförflyttade människor uppvisar dåliga resultat i de flesta ekonomiska indikatorer och kan betraktas som svåra att verka i för företag. Behovet av uppgifter av god kvalitet signaleras även av Världsbanken m.fl. Ekonomiska möjligheter måste stå i centrum för utvecklingsstyrda insatser avseende tvångsförflyttningar, och detta ökar behovet av att andra aktörer i EU aktivt stöder meddelandet.

| 4.15 | Anställning hos lokala organisationer i det civila samhället och i läger, och inom ramen för de allmänna insatserna avseende tvångsförflyttning, är för närvarande vanligt och ses som bästa praxis. Detta bör utgöra en viktig och tydlig aspekt av sysselsättningsåtgärderna. |
| --- | --- |

4.15

Anställning hos lokala organisationer i det civila samhället och i läger, och inom ramen för de allmänna insatserna avseende tvångsförflyttning, är för närvarande vanligt och ses som bästa praxis. Detta bör utgöra en viktig och tydlig aspekt av sysselsättningsåtgärderna.

| 4.16 | Åtgärder inom hälsa bör särskilt beakta psykisk hälsa och ohälsa, som är ett extremt viktigt och ofta försummat område när det gäller tvångsförflyttade personer. Den stora majoriteten av tvångsförflyttade människor lider av posttraumatiskt stressyndrom och andra psykiska störningar på grund av stressande omställningar. Den systematiska och långvariga psykiska vården i värdländerna hindras av bristen på kvalificerad sjukvårdspersonal. Denna brist skulle kunna kompenseras genom att tvångsförflyttade personer med psykiska störningar tas om hand inom offentliga tjänster för psykologiskt stöd och genom att man stöder initiativ från det civila samhället som tillhandahåller psykologiska stödtjänster för fördrivna personer på lokal nivå. |
| --- | --- |

4.16

Åtgärder inom hälsa bör särskilt beakta psykisk hälsa och ohälsa, som är ett extremt viktigt och ofta försummat område när det gäller tvångsförflyttade personer. Den stora majoriteten av tvångsförflyttade människor lider av posttraumatiskt stressyndrom och andra psykiska störningar på grund av stressande omställningar. Den systematiska och långvariga psykiska vården i värdländerna hindras av bristen på kvalificerad sjukvårdspersonal. Denna brist skulle kunna kompenseras genom att tvångsförflyttade personer med psykiska störningar tas om hand inom offentliga tjänster för psykologiskt stöd och genom att man stöder initiativ från det civila samhället som tillhandahåller psykologiska stödtjänster för fördrivna personer på lokal nivå.

| 4.17 | FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och i synnerhet artikel 11, bör bilda grunden för åtgärder i samband med tvångsförflyttade människor med funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

4.17

FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och i synnerhet artikel 11, bör bilda grunden för åtgärder i samband med tvångsförflyttade människor med funktionsnedsättningar.

| 4.18 | Tvångsförflyttningarnas konsekvenser för kvinnor och flickor är särskilt markanta. De huvudsakliga problemen är en ökad risk för sexuellt våld och könsrelaterat våld samt människohandel, även om mer information behövs. Vidare bör genusperspektivet vid tillhandahållande av tjänster respekteras, exempelvis när det gäller frågor som integritet. Större risker för komplikationer vid graviditet har även observerats. |
| --- | --- |

4.18

Tvångsförflyttningarnas konsekvenser för kvinnor och flickor är särskilt markanta. De huvudsakliga problemen är en ökad risk för sexuellt våld och könsrelaterat våld samt människohandel, även om mer information behövs. Vidare bör genusperspektivet vid tillhandahållande av tjänster respekteras, exempelvis när det gäller frågor som integritet. Större risker för komplikationer vid graviditet har även observerats.

| 4.19 | Tillhandahållande av utbildning är självklart en central insats. Alla steg mot en mer långsiktig och mer effektiv strategi bör vara tydliga när det gäller typ och nivå av samt omfattning på utbildningsstödet. En strategi för livslångt lärande kan i detta avseende bidra till att erkänna mångfalden av behov. Mot bakgrund av hur viktigt detta är och antalet barn och ungdomar bland de tvångsförflyttade personerna bör man överväga att utvidga EU-program till tvångsförflyttade ungdomar, t.ex. Erasmus+ eller andra relevanta program. |
| --- | --- |

4.19

Tillhandahållande av utbildning är självklart en central insats. Alla steg mot en mer långsiktig och mer effektiv strategi bör vara tydliga när det gäller typ och nivå av samt omfattning på utbildningsstödet. En strategi för livslångt lärande kan i detta avseende bidra till att erkänna mångfalden av behov. Mot bakgrund av hur viktigt detta är och antalet barn och ungdomar bland de tvångsförflyttade personerna bör man överväga att utvidga EU-program till tvångsförflyttade ungdomar, t.ex. Erasmus+ eller andra relevanta program.

| 4.20 | Tvångsförflyttning blir alltmer en urban fråga och är inte längre begränsat till lägren. Det finns behov av att ändra allmänhetens och givarnas uppfattning i detta avseende. Det är tydligt att kombinationen av politiska åtgärder för övergången till en utvecklingsstyrd strategi måste återspegla detta när det gäller planering och frågor såsom boende, transport, hälsa och utbildning. |
| --- | --- |

4.20

Tvångsförflyttning blir alltmer en urban fråga och är inte längre begränsat till lägren. Det finns behov av att ändra allmänhetens och givarnas uppfattning i detta avseende. Det är tydligt att kombinationen av politiska åtgärder för övergången till en utvecklingsstyrd strategi måste återspegla detta när det gäller planering och frågor såsom boende, transport, hälsa och utbildning.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 10.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 75/144 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 75/144

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En integrerad EU-politik för Arktis

[JOIN(2016) 21 final]

(2017/C 075/24)

| Föredragande: | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |

Föredragande:

Stéphane BUFFETAUT

| Remiss | Europeiska kommissionen, 27.4.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Yttre förbindelser |
| Antagande av facksektionen | 16.11.2016 |
| Antagande vid plenarsessionen | 14.12.2016 |
| Plenarsession nr | 521 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 218/1/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 27.4.2016

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Yttre förbindelser

Antagande av facksektionen

16.11.2016

Antagande vid plenarsessionen

14.12.2016

Plenarsession nr

521

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

218/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är medveten om Arktisregionens betydelse för EU, och särskilt för Konungariket Danmark, Finland och Sverige, som är medlemmar i Arktiska rådet. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är medveten om Arktisregionens betydelse för EU, och särskilt för Konungariket Danmark, Finland och Sverige, som är medlemmar i Arktiska rådet.

| 1.2 | Kommittén är emellertid också medveten om att EU endast är observatör i Arktiska rådet, även om unionens roll i praktiken går utöver en strikt observatörsroll. Kommittén har tidigare uttryckt sin önskan om att EU ska ges en mer framträdande roll i Arktis (se yttrande REX/371, föredragande: Filip Hamro-Drotz) (1). |
| --- | --- |

1.2

Kommittén är emellertid också medveten om att EU endast är observatör i Arktiska rådet, även om unionens roll i praktiken går utöver en strikt observatörsroll. Kommittén har tidigare uttryckt sin önskan om att EU ska ges en mer framträdande roll i Arktis (se yttrande REX/371, föredragande: Filip Hamro-Drotz) (1).

| 1.3 | EESK understryker att EU är medlem eller deltar i andra internationella organ där frågan om Arktis också behandlas och att EU via dem kan öka sitt inflytande. Detta gäller i synnerhet frågan om klimatförändringarna, havskonventionerna eller sjörätten, fisket och även vissa delar av rymdpolitiken. |
| --- | --- |

1.3

EESK understryker att EU är medlem eller deltar i andra internationella organ där frågan om Arktis också behandlas och att EU via dem kan öka sitt inflytande. Detta gäller i synnerhet frågan om klimatförändringarna, havskonventionerna eller sjörätten, fisket och även vissa delar av rymdpolitiken.

| 1.4 | Å ena sidan utgår meddelandet från tre pelare – klimatförändringarna, hållbar utveckling och internationellt samarbete – medan ändamålsenligheten å andra sidan är beroende av vilka resultat som uppnås genom det internationella samarbetet och att hållbar utveckling är en prioritet för representanterna för befolkningen i området. Mot bakgrund av detta föreslår EESK att den ordning i vilken EU:s mål presenteras kastas om, i syfte att öka tydligheten och effektiviteten, särskilt som de mål och projekt som kommissionen framställer är lovvärda och intentionerna knappast kan kritiseras. |
| --- | --- |

1.4

Å ena sidan utgår meddelandet från tre pelare – klimatförändringarna, hållbar utveckling och internationellt samarbete – medan ändamålsenligheten å andra sidan är beroende av vilka resultat som uppnås genom det internationella samarbetet och att hållbar utveckling är en prioritet för representanterna för befolkningen i området. Mot bakgrund av detta föreslår EESK att den ordning i vilken EU:s mål presenteras kastas om, i syfte att öka tydligheten och effektiviteten, särskilt som de mål och projekt som kommissionen framställer är lovvärda och intentionerna knappast kan kritiseras.

| 1.5 | En av konsekvenserna av klimatförändringarna har varit öppnandet av nya farleder i norr, bland annat den berömda Nordvästpassagen, som Chateaubriand sökte efter utan framgång redan i slutet av 1700-talet. Utvecklingen öppnar för nya konkreta möjligheter till sjötransporter, fiske och till och med gruvdrift, vilket i sin tur innebär en ökad risk för incidenter till sjöss eller i samband med borrning som kräver räddningsstrukturer som inte finns på plats. Man bör därför fästa största vikt vid säkerhetsfrågorna, inte bara vad gäller transporter utan även vad gäller borrning. Vi understryker att de miljömässiga konsekvenserna av de smältande isarna till följd av att dessa farleder öppnas upp ännu inte är kända. |
| --- | --- |

1.5

En av konsekvenserna av klimatförändringarna har varit öppnandet av nya farleder i norr, bland annat den berömda Nordvästpassagen, som Chateaubriand sökte efter utan framgång redan i slutet av 1700-talet. Utvecklingen öppnar för nya konkreta möjligheter till sjötransporter, fiske och till och med gruvdrift, vilket i sin tur innebär en ökad risk för incidenter till sjöss eller i samband med borrning som kräver räddningsstrukturer som inte finns på plats. Man bör därför fästa största vikt vid säkerhetsfrågorna, inte bara vad gäller transporter utan även vad gäller borrning. Vi understryker att de miljömässiga konsekvenserna av de smältande isarna till följd av att dessa farleder öppnas upp ännu inte är kända.

| 1.6 | Kommittén betonar att installationen av Galileo skulle kunna ge ett betydande bidrag i fråga om övervakning och förebyggande av katastrofer till sjöss och miljökatastrofer. Galileo skulle även kunna ge prov på sitt värde i det specifika fallet Arktis. EESK betonar även att det är viktigt att frågan om Arktis beaktas inte bara inom klimat- och miljöpolitiken utan även inom övrig EU politik, såsom EU:s strukturpolitik, den gemensamma jordbrukspolitiken, fiskeripolitiken och havspolitiken. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén betonar att installationen av Galileo skulle kunna ge ett betydande bidrag i fråga om övervakning och förebyggande av katastrofer till sjöss och miljökatastrofer. Galileo skulle även kunna ge prov på sitt värde i det specifika fallet Arktis. EESK betonar även att det är viktigt att frågan om Arktis beaktas inte bara inom klimat- och miljöpolitiken utan även inom övrig EU politik, såsom EU:s strukturpolitik, den gemensamma jordbrukspolitiken, fiskeripolitiken och havspolitiken.

| 1.7 | EESK anser att principen om ansvarsfullt fiske bör tillämpas i Arktis och att en eventuell utveckling av turism och annan ekonomisk verksamhet bör ske på ett ansvarsfullt sätt för att skydda denna känsliga och ömtåliga miljö som redan har drabbats hårt av uppvärmningen av den norra hemisfären. |
| --- | --- |

1.7

EESK anser att principen om ansvarsfullt fiske bör tillämpas i Arktis och att en eventuell utveckling av turism och annan ekonomisk verksamhet bör ske på ett ansvarsfullt sätt för att skydda denna känsliga och ömtåliga miljö som redan har drabbats hårt av uppvärmningen av den norra hemisfären.

| 1.8 | Kommittén vill också understryka att lokalbefolkningarna visserligen vill bevara sin kultur, men också kunna dra nytta av de möjligheter som erbjuds genom en hållbar ekonomisk och social utveckling, som ofta skapas genom förbättrade materiella och immateriella kommunikationsmedel. EESK förespråkar att det civila samhället ska spela en aktiv roll för att främja lokalbefolkningarnas intressen och önskemål så att de inte blir passiva åskådare utan tar aktiv del i den politik som berör Arktis. EESK anser att man bör stärka skyddet av Arktis resurser som ett naturkapital för kommande generationer och att man bör betrakta de miljöförändringar som sker i detta område som ett mått på de europeiska och globala framstegen inom klimatskyddet. Bevarandet av Arktis och kampen mot klimatförändringarna får inte företas utan hänsyn till invånarna eller på ett sätt som medför nackdelar för dem. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén vill också understryka att lokalbefolkningarna visserligen vill bevara sin kultur, men också kunna dra nytta av de möjligheter som erbjuds genom en hållbar ekonomisk och social utveckling, som ofta skapas genom förbättrade materiella och immateriella kommunikationsmedel. EESK förespråkar att det civila samhället ska spela en aktiv roll för att främja lokalbefolkningarnas intressen och önskemål så att de inte blir passiva åskådare utan tar aktiv del i den politik som berör Arktis. EESK anser att man bör stärka skyddet av Arktis resurser som ett naturkapital för kommande generationer och att man bör betrakta de miljöförändringar som sker i detta område som ett mått på de europeiska och globala framstegen inom klimatskyddet. Bevarandet av Arktis och kampen mot klimatförändringarna får inte företas utan hänsyn till invånarna eller på ett sätt som medför nackdelar för dem.

| 1.9 | Målen i EU:s integrerade politik för Arktis kan inte fullföljas utan godkännande och stöd från länder som inte är – och aldrig kommer att bli – medlemmar i EU. Vissa av dessa länder är globala stormakter vars ekonomiska och strategiska mål inte nödvändigtvis överensstämmer med EU:s. Om EU:s politik för Arktis ska kunna bli framgångsrik och få konkreta effekter kommer därför att bero på EU:s diplomatiska förmåga, dess förmåga att göra sina mål till en tvärgående fråga i sin diplomati på områden som i strikt bemärkelse går utanför Arktis, samt dess förmåga att få andra stater att närma sig dess ståndpunkter. Internationellt samarbete är och kommer även i framtiden att vara avgörande för all politik som berör Arktis. |
| --- | --- |

1.9

Målen i EU:s integrerade politik för Arktis kan inte fullföljas utan godkännande och stöd från länder som inte är – och aldrig kommer att bli – medlemmar i EU. Vissa av dessa länder är globala stormakter vars ekonomiska och strategiska mål inte nödvändigtvis överensstämmer med EU:s. Om EU:s politik för Arktis ska kunna bli framgångsrik och få konkreta effekter kommer därför att bero på EU:s diplomatiska förmåga, dess förmåga att göra sina mål till en tvärgående fråga i sin diplomati på områden som i strikt bemärkelse går utanför Arktis, samt dess förmåga att få andra stater att närma sig dess ståndpunkter. Internationellt samarbete är och kommer även i framtiden att vara avgörande för all politik som berör Arktis.

2.   Inledning

| 2.1 | Åtta länder är arktiska stater, varav tre är medlemmar i EU: Konungariket Danmark, Finland och Sverige. Island och Norge, som även är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, samt Kanada, Förenta staterna och Ryssland är också arktiska stater. Genom Ottawadeklarationen från 1996 grundade dessa åtta stater Arktiska rådet, vars syfte är att främja en hållbar utveckling i regionen på det sociala, ekonomiska och miljömässiga planet. |
| --- | --- |

2.1

Åtta länder är arktiska stater, varav tre är medlemmar i EU: Konungariket Danmark, Finland och Sverige. Island och Norge, som även är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, samt Kanada, Förenta staterna och Ryssland är också arktiska stater. Genom Ottawadeklarationen från 1996 grundade dessa åtta stater Arktiska rådet, vars syfte är att främja en hållbar utveckling i regionen på det sociala, ekonomiska och miljömässiga planet.

| 2.1.1 | Som ett resultat av detta – och utan att inkräkta på nationell behörighet – kunde EU inte bortse från Arktis som ett viktigt strategiskt område. Kommissionen betonar dock med eftertryck klimatfrågan, mot bakgrund av att regionen spelar en central roll globalt för klimatfrågan och även påverkas av effekterna av klimatförändringarna. Nyligen genomförda studier visar att Arktis värms upp dubbelt så snabbt som resten av jordklotet. Arktis påverkas alltså av effekterna av klimatförändringarna, men har i sin tur även stor påverkan på dessa förändringar. För övrigt bör noteras att ursprungsbefolkningar bor i detta område. |
| --- | --- |

2.1.1

Som ett resultat av detta – och utan att inkräkta på nationell behörighet – kunde EU inte bortse från Arktis som ett viktigt strategiskt område. Kommissionen betonar dock med eftertryck klimatfrågan, mot bakgrund av att regionen spelar en central roll globalt för klimatfrågan och även påverkas av effekterna av klimatförändringarna. Nyligen genomförda studier visar att Arktis värms upp dubbelt så snabbt som resten av jordklotet. Arktis påverkas alltså av effekterna av klimatförändringarna, men har i sin tur även stor påverkan på dessa förändringar. För övrigt bör noteras att ursprungsbefolkningar bor i detta område.

| 2.1.2 | EU är dock inte medlem i Arktiska rådet, men har en stående inbjudan att delta som observatör. Frankrike, Förenade kungariket, Indien, Italien, Japan, Kina, Nederländerna, Polen, Spanien, Singapore, Sydkorea och Tyskland har observatörsstatus. EU anhöll 2008 om permanent observatörsstatus och väntar på ett definitivt beslut. Det stora antalet länder som har observatörsstatus i Arktiska rådet visar på hur viktigt Arktis är för det internationella samfundet. |
| --- | --- |

2.1.2

EU är dock inte medlem i Arktiska rådet, men har en stående inbjudan att delta som observatör. Frankrike, Förenade kungariket, Indien, Italien, Japan, Kina, Nederländerna, Polen, Spanien, Singapore, Sydkorea och Tyskland har observatörsstatus. EU anhöll 2008 om permanent observatörsstatus och väntar på ett definitivt beslut. Det stora antalet länder som har observatörsstatus i Arktiska rådet visar på hur viktigt Arktis är för det internationella samfundet.

| 2.1.3 | Permanenta deltagare är däremot ursprungsbefolkningarnas representativa institutioner och föreningar (samer, aleuter, ursprungsbefolkningar från Norden, Sibirien och Rysslands östra delar, Alaskas arktiska råd osv.), vilket visar på en reell vilja att beakta önskemålen vad gäller utveckling hos dessa små befolkningar som bebor Arktis och är bärare av starka kulturtraditioner. |
| --- | --- |

2.1.3

Permanenta deltagare är däremot ursprungsbefolkningarnas representativa institutioner och föreningar (samer, aleuter, ursprungsbefolkningar från Norden, Sibirien och Rysslands östra delar, Alaskas arktiska råd osv.), vilket visar på en reell vilja att beakta önskemålen vad gäller utveckling hos dessa små befolkningar som bebor Arktis och är bärare av starka kulturtraditioner.

| 2.2 | Arktis borde alltså vara ett idealiskt område för EU:s politik för att bekämpa klimatförändringarna och begränsa temperaturökningen, men unionen kan inte agera på egen hand utan måste förlita sig på stater som i första hand prioriterar militära strategier, ekonomi och sjötransporter. Dessutom har Arktiska rådet hittills främst koncentrerat sig på regionens utveckling, särskilt med avseende på hållbarheten. |
| --- | --- |

2.2

Arktis borde alltså vara ett idealiskt område för EU:s politik för att bekämpa klimatförändringarna och begränsa temperaturökningen, men unionen kan inte agera på egen hand utan måste förlita sig på stater som i första hand prioriterar militära strategier, ekonomi och sjötransporter. Dessutom har Arktiska rådet hittills främst koncentrerat sig på regionens utveckling, särskilt med avseende på hållbarheten.

| 2.3 | Klimatförändringarna kan få stor inverkan på livsvillkoren för de folkgrupper som lever i regionen. Det är självklart att klimatpolitiken inte får föras i motsättning med invånarna utan för dem och i samarbete med dem. |
| --- | --- |

2.3

Klimatförändringarna kan få stor inverkan på livsvillkoren för de folkgrupper som lever i regionen. Det är självklart att klimatpolitiken inte får föras i motsättning med invånarna utan för dem och i samarbete med dem.

| 2.4 | Områdets ekonomiska betydelse för EU är inte försumbar. I EU konsumerar man många produkter med ursprung i Arktis, exempelvis fisk och energi. Man bör heller inte glömma de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av öppnandet av nya farleder. För övrigt kan allt som är sant vad gäller EU även gälla för övriga stater som är närvarande i området. Förenta staterna har t.ex. gett tillstånd till borrning i Arktis. |
| --- | --- |

2.4

Områdets ekonomiska betydelse för EU är inte försumbar. I EU konsumerar man många produkter med ursprung i Arktis, exempelvis fisk och energi. Man bör heller inte glömma de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av öppnandet av nya farleder. För övrigt kan allt som är sant vad gäller EU även gälla för övriga stater som är närvarande i området. Förenta staterna har t.ex. gett tillstånd till borrning i Arktis.

| 2.5 | Kommissionens dokument är uppdelat i tre delar som motsvarar tre prioriteringar. Frågan är om dessa prioriteringar är relevanta:






  — | Kampen mot klimatförändringarna och bevarandet av den arktiska miljön. |
| --- | --- | --- |

2.5

Kommissionens dokument är uppdelat i tre delar som motsvarar tre prioriteringar. Frågan är om dessa prioriteringar är relevanta:

—

Kampen mot klimatförändringarna och bevarandet av den arktiska miljön.

| — | Främjande av hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Främjande av hållbar utveckling.

| — | Stöd till det internationella samarbetet i frågor som gäller Arktis. |
| --- | --- |

—

Stöd till det internationella samarbetet i frågor som gäller Arktis.

| 2.6 | Det kan understrykas att den sista punkten är mycket viktig och till syvende och sist utgör en förutsättning för de båda tidigare punkterna, eftersom EU inte berörs direkt utan endast via tre medlemsstater och måste förhålla sig till tre stormakter – Förenta staterna, Ryssland och Kanada – som alla tre har betydande ekonomiska och strategiska intressen i den arktiska regionen. Det bör noteras att de asiatiska staterna, i synnerhet Kina, Japan, Sydkorea och Singapore, visar stort intresse för regionen. |
| --- | --- |

2.6

Det kan understrykas att den sista punkten är mycket viktig och till syvende och sist utgör en förutsättning för de båda tidigare punkterna, eftersom EU inte berörs direkt utan endast via tre medlemsstater och måste förhålla sig till tre stormakter – Förenta staterna, Ryssland och Kanada – som alla tre har betydande ekonomiska och strategiska intressen i den arktiska regionen. Det bör noteras att de asiatiska staterna, i synnerhet Kina, Japan, Sydkorea och Singapore, visar stort intresse för regionen.

| 2.7 | Man bör också ställa sig frågan om vilken plats som ges åt överväganden som rör klimatförändringarna och miljön, vilka är mycket viktiga för kommissionen, men inte nödvändigtvis för våra internationella partner, som snarare ser hållbar utveckling som en viktig fråga, men inte som någon prioritet. |
| --- | --- |

2.7

Man bör också ställa sig frågan om vilken plats som ges åt överväganden som rör klimatförändringarna och miljön, vilka är mycket viktiga för kommissionen, men inte nödvändigtvis för våra internationella partner, som snarare ser hållbar utveckling som en viktig fråga, men inte som någon prioritet.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Det står klart att kommissionen ser kampen mot effekterna av klimatförändringarna i Arktis som en prioritet. Kommissionen oroas särskilt av tinande permafrost, vilket skulle kunna få katastrofala konsekvenser i form av utsläpp av metan och koldioxid, samt för skyddet av de lokala ekosystemen. Dessa farhågor är visserligen motiverade, men EU har inte möjlighet att lösa problemen på egen hand. |
| --- | --- |

3.1

Det står klart att kommissionen ser kampen mot effekterna av klimatförändringarna i Arktis som en prioritet. Kommissionen oroas särskilt av tinande permafrost, vilket skulle kunna få katastrofala konsekvenser i form av utsläpp av metan och koldioxid, samt för skyddet av de lokala ekosystemen. Dessa farhågor är visserligen motiverade, men EU har inte möjlighet att lösa problemen på egen hand.

| 3.2 | Kommissionen understryker vikten av forskning och övervakningsinsatser i Arktis för att bättre kunna möta dessa utmaningar och påminner om de ekonomiska åtaganden som gjorts i detta syfte. Kommissionen tar upp behovet av ett ökat internationellt samarbete och efterlyser transnationell tillgång till forskningsinfrastruktur och data. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionen understryker vikten av forskning och övervakningsinsatser i Arktis för att bättre kunna möta dessa utmaningar och påminner om de ekonomiska åtaganden som gjorts i detta syfte. Kommissionen tar upp behovet av ett ökat internationellt samarbete och efterlyser transnationell tillgång till forskningsinfrastruktur och data.

| 3.2.1 | Denna kommentar visar ännu en gång att EU:s politik bara kan bli effektiv om det internationella samarbetet är effektivt. |
| --- | --- |

3.2.1

Denna kommentar visar ännu en gång att EU:s politik bara kan bli effektiv om det internationella samarbetet är effektivt.

| 3.2.2 | Kommissionen presenterar sina klimatpolitiska mål med specifik hänvisning till Arktis. I praktiken stöter kommissionen på följande breda utmaningar: den kan inte agera effektivt om dess mål inte delas globalt och i synnerhet av de arktiska staterna, även om den agerar konkret genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Ratificeringen av Parisavtalet om klimatförändringarna borde öka åtgärdernas och politikens effektivitet i Arktis. |
| --- | --- |

3.2.2

Kommissionen presenterar sina klimatpolitiska mål med specifik hänvisning till Arktis. I praktiken stöter kommissionen på följande breda utmaningar: den kan inte agera effektivt om dess mål inte delas globalt och i synnerhet av de arktiska staterna, även om den agerar konkret genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Ratificeringen av Parisavtalet om klimatförändringarna borde öka åtgärdernas och politikens effektivitet i Arktis.

| 3.3 | Kommissionen efterlyser med rätta ett ökat skydd av den biologiska mångfalden, inrättandet av marina skyddsområden samt ökat stöd för kampen mot utsläpp av tungmetaller. Vi vill dock understryka att marina skyddsområden till havs inte är särskilt ändamålsenliga, förutom när det gäller fiskeförbud. De är per definition omöjliga att övervaka och att skydda, eftersom de är i ständig rörelse, både vad gäller själva vattnet och de arter som lever där. |
| --- | --- |

3.3

Kommissionen efterlyser med rätta ett ökat skydd av den biologiska mångfalden, inrättandet av marina skyddsområden samt ökat stöd för kampen mot utsläpp av tungmetaller. Vi vill dock understryka att marina skyddsområden till havs inte är särskilt ändamålsenliga, förutom när det gäller fiskeförbud. De är per definition omöjliga att övervaka och att skydda, eftersom de är i ständig rörelse, både vad gäller själva vattnet och de arter som lever där.

| 3.4 | Kommissionen framhåller även behovet av internationellt samarbete när det gäller gas- och oljeverksamhet, särskilt för att förebygga storskaliga olyckor. Även här är effektiviteten beroende av styrkan i de internationella förbindelserna med andra stater som är aktiva i Arktis. I detta avseende måste understrykas att de problematiska förbindelserna med Ryssland inte har haft någon negativ inverkan vad gäller Arktis, där samarbetet pågår på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

3.4

Kommissionen framhåller även behovet av internationellt samarbete när det gäller gas- och oljeverksamhet, särskilt för att förebygga storskaliga olyckor. Även här är effektiviteten beroende av styrkan i de internationella förbindelserna med andra stater som är aktiva i Arktis. I detta avseende måste understrykas att de problematiska förbindelserna med Ryssland inte har haft någon negativ inverkan vad gäller Arktis, där samarbetet pågår på ett tillfredsställande sätt.

| 3.5 | Även om Arktisregionen är rik på många eftersökta resurser – fisk, mineraler, olja och gas – har den utbredda och föga befolkade Arktisregionen inga lättillgängliga transportförbindelser. Kommissionen efterlyser en utveckling av en hållbar ekonomi, något som är extra viktigt eftersom naturområdena är ömtåliga och håller på att förödas av klimatförändringarna. Man bör skydda Arktis naturresurser som en reserv inför framtiden, samtidigt som man skyddar lokalbefolkningens intressen. EESK anser att man bör stärka skyddet av Arktis resurser som ett naturkapital för kommande generationer och att man bör betrakta de miljöförändringar som sker i detta område som ett mått på de europeiska och globala framstegen inom klimatskyddet. Bevarandet av Arktis och kampen mot klimatförändringarna får inte företas utan hänsyn till invånarna eller på ett sätt som medför nackdelar för dem. |
| --- | --- |

3.5

Även om Arktisregionen är rik på många eftersökta resurser – fisk, mineraler, olja och gas – har den utbredda och föga befolkade Arktisregionen inga lättillgängliga transportförbindelser. Kommissionen efterlyser en utveckling av en hållbar ekonomi, något som är extra viktigt eftersom naturområdena är ömtåliga och håller på att förödas av klimatförändringarna. Man bör skydda Arktis naturresurser som en reserv inför framtiden, samtidigt som man skyddar lokalbefolkningens intressen. EESK anser att man bör stärka skyddet av Arktis resurser som ett naturkapital för kommande generationer och att man bör betrakta de miljöförändringar som sker i detta område som ett mått på de europeiska och globala framstegen inom klimatskyddet. Bevarandet av Arktis och kampen mot klimatförändringarna får inte företas utan hänsyn till invånarna eller på ett sätt som medför nackdelar för dem.

| 3.6 | EU bör stödja införandet av innovativ teknik, i synnerhet för att stå emot den arktiska vintern. Programmet InnovFin skulle kunna tillämpas i Arktis. Kommissionen rekommenderar också ett reellt tillträde till den inre marknaden. I det aktuella läget är detta dock ett perspektiv som fortfarande ligger långt fram i tiden. Men andra delar av EU-politiken, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, fiskeripolitiken och havspolitiken, berörs. |
| --- | --- |

3.6

EU bör stödja införandet av innovativ teknik, i synnerhet för att stå emot den arktiska vintern. Programmet InnovFin skulle kunna tillämpas i Arktis. Kommissionen rekommenderar också ett reellt tillträde till den inre marknaden. I det aktuella läget är detta dock ett perspektiv som fortfarande ligger långt fram i tiden. Men andra delar av EU-politiken, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, fiskeripolitiken och havspolitiken, berörs.

| 3.7 | Kommissionen avser att inrätta ett forum för att stärka samarbetet mellan och samordningen av EU:s olika finansieringsprogram. Detta forum ska fastställa prioriteringar på investerings- och forskningsområdet. |
| --- | --- |

3.7

Kommissionen avser att inrätta ett forum för att stärka samarbetet mellan och samordningen av EU:s olika finansieringsprogram. Detta forum ska fastställa prioriteringar på investerings- och forskningsområdet.

| 3.7.1 | Samtidigt ska man inom ramen för Interreg inrätta ett nät av förvaltningsmyndigheter och berörda aktörer som skulle kunna utmynna i en årlig konferens för berörda parter om Arktis. Idén verkar intressant förutsatt dess tillämpning är flexibel, reaktiv och anpassningsbar. |
| --- | --- |

3.7.1

Samtidigt ska man inom ramen för Interreg inrätta ett nät av förvaltningsmyndigheter och berörda aktörer som skulle kunna utmynna i en årlig konferens för berörda parter om Arktis. Idén verkar intressant förutsatt dess tillämpning är flexibel, reaktiv och anpassningsbar.

| 3.8 | När det gäller investeringar betonar kommissionen främst transportnäten, som är nödvändiga för att bryta Arktisregionens isolering, och påminner om att de norra delarna av Finland, Sverige och Norge ingår i det transeuropeiska transportnätet. Det står klart att denna aspekt är avgörande för att kunna öppna upp regionen för resten av världen. |
| --- | --- |

3.8

När det gäller investeringar betonar kommissionen främst transportnäten, som är nödvändiga för att bryta Arktisregionens isolering, och påminner om att de norra delarna av Finland, Sverige och Norge ingår i det transeuropeiska transportnätet. Det står klart att denna aspekt är avgörande för att kunna öppna upp regionen för resten av världen.

| 3.9 | Arktis storlek och låga befolkningstäthet gör användningen av rymdteknik särskilt relevant. Programmen Copernicus och Galileo kommer att bli särskilt viktiga för regionen. Kommittén kan inte annat än stödja kommissionens ståndpunkt i detta avseende. |
| --- | --- |

3.9

Arktis storlek och låga befolkningstäthet gör användningen av rymdteknik särskilt relevant. Programmen Copernicus och Galileo kommer att bli särskilt viktiga för regionen. Kommittén kan inte annat än stödja kommissionens ståndpunkt i detta avseende.

| 3.10 | Issmältningen har inneburit att Nordostpassagen har öppnats och man bör se till att de nya farlederna är säkra att navigera. Kommittén kan inte annat än stödja kommissionens ståndpunkt i detta avseende. Idén med ett forum för kustbevakning är av särskilt intresse. |
| --- | --- |

3.10

Issmältningen har inneburit att Nordostpassagen har öppnats och man bör se till att de nya farlederna är säkra att navigera. Kommittén kan inte annat än stödja kommissionens ståndpunkt i detta avseende. Idén med ett forum för kustbevakning är av särskilt intresse.

| 3.11 | Huruvida den här politiken kommer att bli en framgång eller ett misslyckande kommer att bero på hur väl det internationella samarbetet lyckas. |
| --- | --- |

3.11

Huruvida den här politiken kommer att bli en framgång eller ett misslyckande kommer att bero på hur väl det internationella samarbetet lyckas.

| 3.11.1 | Kommissionen räknar upp olika juridiska instrument och berörda instanser och understryker att EU måste engagera sig med kraft och påminner om att det krävs bilaterala samarbeten, i synnerhet med de största aktörerna, såsom Förenta staterna, Ryssland och Kanada, men även med Grönland och vissa asiatiska stater som är mycket intresserade av Arktis. |
| --- | --- |

3.11.1

Kommissionen räknar upp olika juridiska instrument och berörda instanser och understryker att EU måste engagera sig med kraft och påminner om att det krävs bilaterala samarbeten, i synnerhet med de största aktörerna, såsom Förenta staterna, Ryssland och Kanada, men även med Grönland och vissa asiatiska stater som är mycket intresserade av Arktis.

| 3.12 | Kommissionen understryker behovet av dialog med ursprungsbefolkningarna. Det är viktigt att komma ihåg att det är de som är närmast berörda, och de ska inte behöva utsättas för konsekvenserna av en politik som de är emot, exempelvis i fråga om en hållbar ekonomisk och social utveckling i regionen. Det civila samhället har alltså en central roll att fylla för att ursprungsbefolkningarnas oro verkligen beaktas, såväl på det ekonomiska som det sociala planet. EESK skulle i detta sammanhang kunna ha en roll som ”språkrör” inom EU. |
| --- | --- |

3.12

Kommissionen understryker behovet av dialog med ursprungsbefolkningarna. Det är viktigt att komma ihåg att det är de som är närmast berörda, och de ska inte behöva utsättas för konsekvenserna av en politik som de är emot, exempelvis i fråga om en hållbar ekonomisk och social utveckling i regionen. Det civila samhället har alltså en central roll att fylla för att ursprungsbefolkningarnas oro verkligen beaktas, såväl på det ekonomiska som det sociala planet. EESK skulle i detta sammanhang kunna ha en roll som ”språkrör” inom EU.

| 3.13 | På det ekonomiska planet och med detta i åtanke välkomnar kommissionen den deklaration om fiske som de fem länder som gränsar till Norra ishavet har undertecknat, men betonar med rätta att frågan inte enbart berör dessa länder. |
| --- | --- |

3.13

På det ekonomiska planet och med detta i åtanke välkomnar kommissionen den deklaration om fiske som de fem länder som gränsar till Norra ishavet har undertecknat, men betonar med rätta att frågan inte enbart berör dessa länder.

| 3.14 | När det gäller forskning försvarar kommissionen idén om ett stärkt vetenskapligt samarbete, i synnerhet inom ramen för den transatlantiska och arktiska alliansen för oceanografisk forskning och vill upprätta en karta över hela havsbotten senast 2020, vilket är ett stort mål av vetenskapligt intresse som vi inte kan annat än stödja, men som har konsekvenser – såväl säkerhetsmässigt som i fråga om transporter och ekonomiska intressen – som går utöver enbart vetenskapligt kunnande. |
| --- | --- |

3.14

När det gäller forskning försvarar kommissionen idén om ett stärkt vetenskapligt samarbete, i synnerhet inom ramen för den transatlantiska och arktiska alliansen för oceanografisk forskning och vill upprätta en karta över hela havsbotten senast 2020, vilket är ett stort mål av vetenskapligt intresse som vi inte kan annat än stödja, men som har konsekvenser – såväl säkerhetsmässigt som i fråga om transporter och ekonomiska intressen – som går utöver enbart vetenskapligt kunnande.

Bryssel den 14 december 2016.

Georges DASSIS

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 198, 10.7.2013, s. 26.

1

---