# Euroopa Liidu L 158/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 158 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik6. mai 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 158

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik6. mai 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/731, 26. jaanuar 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ja seotud kolmandatele isikutele trahvide määramise menetluseeskirjadega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/732, 26. jaanuar 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 667/2014 seoses uurimise eest vastutava ametniku poolt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatava toimiku sisuga, õigusega olla ära kuulatud vaheotsuste puhul ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kontodele kandmisega (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/733, 5. mai 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 887/2011 ja rakendusmäärust (EL) 2017/961 Enterococcus faecium CECT 4515 söödalisandina kasutamise loa hoidja nime osas ning rakendusmäärust (EL) 2020/1395 Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 söödalisandina kasutamise loa hoidja nime osas (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/734, 5. mai 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/521, millega kehtestatakse erikord mehhanismi jaoks, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine | 13 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/735, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Iirimaa põllumajandus-, toiduainete- ja merendusministeeriumi võetud meetme pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3026 all) | 15 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Haldusnõukogu otsus nr 5/2020, 21. oktoober 2020, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Liidu Lennundusohutusameti tegevuse raames | 17 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/731, 26. jaanuar 2021, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ja seotud kolmandatele isikutele trahvide määramise menetluseeskirjadega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/732, 26. jaanuar 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 667/2014 seoses uurimise eest vastutava ametniku poolt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatava toimiku sisuga, õigusega olla ära kuulatud vaheotsuste puhul ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kontodele kandmisega (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/733, 5. mai 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 887/2011 ja rakendusmäärust (EL) 2017/961 Enterococcus faecium CECT 4515 söödalisandina kasutamise loa hoidja nime osas ning rakendusmäärust (EL) 2020/1395 Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 söödalisandina kasutamise loa hoidja nime osas (
  1
  )

Enterococcus faecium

Bacillus amyloliquefaciens

1

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/734, 5. mai 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/521, millega kehtestatakse erikord mehhanismi jaoks, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine

13

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/735, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Iirimaa põllumajandus-, toiduainete- ja merendusministeeriumi võetud meetme pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3026 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3026 all)

15

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Haldusnõukogu otsus nr 5/2020, 21. oktoober 2020, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Liidu Lennundusohutusameti tegevuse raames

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/731,

26. jaanuar 2021,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ja seotud kolmandatele isikutele trahvide määramise menetluseeskirjadega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25i lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EL) nr 648/2012 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2099 (2). Nende muudatustega on määrusesse (EL) nr 648/2012 muu hulgas lisatud komisjoni õigus täpsustada menetluseeskirju seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) õigusega määrata trahve või perioodilisi karistusmakseid kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ja seotud kolmandatele isikutele, kellele kolmandate riikide kesksed vastaspooled on andnud edasi oma tegevusfunktsioone või tegevust (edaspidi „seotud kolmandad isikud“). Eelkõige peaksid need menetluseeskirjad sisaldama sätteid kaitseõiguse, ajaliste sätete, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumise ning karistuste määramise ja täitmise aegumistähtaegade kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EL) nr 648/2012 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/2099 (2). Nende muudatustega on määrusesse (EL) nr 648/2012 muu hulgas lisatud komisjoni õigus täpsustada menetluseeskirju seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) õigusega määrata trahve või perioodilisi karistusmakseid kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ja seotud kolmandatele isikutele, kellele kolmandate riikide kesksed vastaspooled on andnud edasi oma tegevusfunktsioone või tegevust (edaspidi „seotud kolmandad isikud“). Eelkõige peaksid need menetluseeskirjad sisaldama sätteid kaitseõiguse, ajaliste sätete, trahvide või perioodiliste karistusmaksete kogumise ning karistuste määramise ja täitmise aegumistähtaegade kohta.

| (2) | Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 2 tunnustatakse igaühe õigust, et teda kuulatakse ära enne seda, kui tema suhtes kohaldatakse üksikmeedet, mis võib teda kahjustada, ning igaühe õigust tutvuda teda puudutavate andmetega, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladusega seotud õigustatud huve. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 2 tunnustatakse igaühe õigust, et teda kuulatakse ära enne seda, kui tema suhtes kohaldatakse üksikmeedet, mis võib teda kahjustada, ning igaühe õigust tutvuda teda puudutavate andmetega, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladusega seotud õigustatud huve.

| (3) | Selleks et tagada kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ja seotud kolmandatele isikutele, kelle suhtes ESMA meetmeid võtab, kaitseõigus, ning tagada, et ESMA võtab täiteotsuse vastuvõtmisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, peaks ESMA kolmanda riigi keskse vastaspoole või seotud kolmandad isikuid või muud asjaomased isikud ära kuulama. Kolmandate riikide kesksetel vastaspooltel ja seotud kolmandatel isikutel peaks seetõttu olema õigus esitada kirjalikke arvamusi uurija või ESMA uurimistulemuste kokkuvõtete kohta, sealhulgas siis, kui esialgses uurimistulemuste kokkuvõttes on sisulisi muudatusi. Uurijal ja ESMA-l peaks samuti olema võimalus kutsuda kolmandate riikide keskseid vastaspooli ja seotud kolmandaid isikuid esitama täiendavaid selgitusi suulisel istungil, kui uurija või ESMA leiab, et mõned uurijale või ESMA-le esitatud kirjalike arvamuste elemendid ei ole piisavalt selged või üksikasjalikud ning et on vaja täiendavaid selgitusi. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ja seotud kolmandatele isikutele, kelle suhtes ESMA meetmeid võtab, kaitseõigus, ning tagada, et ESMA võtab täiteotsuse vastuvõtmisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, peaks ESMA kolmanda riigi keskse vastaspoole või seotud kolmandad isikuid või muud asjaomased isikud ära kuulama. Kolmandate riikide kesksetel vastaspooltel ja seotud kolmandatel isikutel peaks seetõttu olema õigus esitada kirjalikke arvamusi uurija või ESMA uurimistulemuste kokkuvõtete kohta, sealhulgas siis, kui esialgses uurimistulemuste kokkuvõttes on sisulisi muudatusi. Uurijal ja ESMA-l peaks samuti olema võimalus kutsuda kolmandate riikide keskseid vastaspooli ja seotud kolmandaid isikuid esitama täiendavaid selgitusi suulisel istungil, kui uurija või ESMA leiab, et mõned uurijale või ESMA-le esitatud kirjalike arvamuste elemendid ei ole piisavalt selged või üksikasjalikud ning et on vaja täiendavaid selgitusi.

| (4) | On oluline, et ESMA poolt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25i kohaselt ametisse määratud uurija ja ESMA enda vahel tagataks läbipaistvus. Selline läbipaistvus eeldab seda, et uurija toimik sisaldab lisaks uurimistulemuste kokkuvõttele ka kolmandate riikide kesksete vastaspoolte või seotud kolmandate isikute esitatud arvamusi, samuti uurimistulemuste kokkuvõtet, mille põhjal kõnealused kolmandate riikide kesksed vastaspooled või seotud kolmandad isikud olid arvamused esitanud, ning mis tahes suulise istungi protokolle. |
| --- | --- |

(4)

On oluline, et ESMA poolt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25i kohaselt ametisse määratud uurija ja ESMA enda vahel tagataks läbipaistvus. Selline läbipaistvus eeldab seda, et uurija toimik sisaldab lisaks uurimistulemuste kokkuvõttele ka kolmandate riikide kesksete vastaspoolte või seotud kolmandate isikute esitatud arvamusi, samuti uurimistulemuste kokkuvõtet, mille põhjal kõnealused kolmandate riikide kesksed vastaspooled või seotud kolmandad isikud olid arvamused esitanud, ning mis tahes suulise istungi protokolle.

| (5) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25l lõike 1 teise lõigu kohaselt on ESMA-l olukorras, kui on vaja kiiresti tegutseda, võimalik võtta vastu vaheotsuseid trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise kohta ilma uurimis- või menetlusaluseid isikuid eelnevalt ära kuulamata. Selleks et tagada ESMA mõjus õigus võtta vastu vaheotsuseid, ei tohiks kolmandate riikide kesksetel vastaspooltel ja seotud kolmandatel isikutel, kelle suhtes on alustatud uurimist, olla õigust toimikule juurde pääseda ega õigust olla ära kuulatud enne seda, kui uurija on esitanud toimiku ühes oma järeldustega ESMA-le või ESMA on vastu võtnud vaheotsuse. Selleks et austada kaitseõigust, peaks kolmandate riikide kesksetel vastaspooltel ja seotud kolmandatel isikutel olema siiski õigus toimikuga tutvuda niipea, kui uurija on toimiku ühes uurimistulemuste kokkuvõttega esitanud ESMA-le, ning neil peaks olema õigus ärakuulamisele niipea kui võimalik pärast seda, kui ESMA on vastu võtnud vaheotsuse. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25l lõike 1 teise lõigu kohaselt on ESMA-l olukorras, kui on vaja kiiresti tegutseda, võimalik võtta vastu vaheotsuseid trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise kohta ilma uurimis- või menetlusaluseid isikuid eelnevalt ära kuulamata. Selleks et tagada ESMA mõjus õigus võtta vastu vaheotsuseid, ei tohiks kolmandate riikide kesksetel vastaspooltel ja seotud kolmandatel isikutel, kelle suhtes on alustatud uurimist, olla õigust toimikule juurde pääseda ega õigust olla ära kuulatud enne seda, kui uurija on esitanud toimiku ühes oma järeldustega ESMA-le või ESMA on vastu võtnud vaheotsuse. Selleks et austada kaitseõigust, peaks kolmandate riikide kesksetel vastaspooltel ja seotud kolmandatel isikutel olema siiski õigus toimikuga tutvuda niipea, kui uurija on toimiku ühes uurimistulemuste kokkuvõttega esitanud ESMA-le, ning neil peaks olema õigus ärakuulamisele niipea kui võimalik pärast seda, kui ESMA on vastu võtnud vaheotsuse.

| (6) | Järjepidevuse huvides tuleks trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmise aegumistähtaegade puhul võtta arvesse kehtivaid liidu õigusakte, mida kohaldatakse järelevalve alla kuuluvatele üksustele karistuste määramise ja täitmise tagamise suhtes, ESMA kogemusi selliste õigusaktide kohaldamisel määruse (EL) nr 648/2012 kohaste kauplemisteabehoidlate suhtes, asjaolu, et kolmandate riikide kesksed vastaspooled asuvad väljaspool liitu, ning seda, et ESMA-l on vaja normide täitmise tagamise meetmeid koordineerida selliste kolmandate riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvate asutustega. Aegumistähtajad tuleks arvutada kooskõlas kehtivates liidu õigusaktides nõukogu ja komisjoni õigusaktide kohta sätestatule, eelkõige kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (3). |
| --- | --- |

(6)

Järjepidevuse huvides tuleks trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise ja täitmise aegumistähtaegade puhul võtta arvesse kehtivaid liidu õigusakte, mida kohaldatakse järelevalve alla kuuluvatele üksustele karistuste määramise ja täitmise tagamise suhtes, ESMA kogemusi selliste õigusaktide kohaldamisel määruse (EL) nr 648/2012 kohaste kauplemisteabehoidlate suhtes, asjaolu, et kolmandate riikide kesksed vastaspooled asuvad väljaspool liitu, ning seda, et ESMA-l on vaja normide täitmise tagamise meetmeid koordineerida selliste kolmandate riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvate asutustega. Aegumistähtajad tuleks arvutada kooskõlas kehtivates liidu õigusaktides nõukogu ja komisjoni õigusaktide kohta sätestatule, eelkõige kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (3).

| (7) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25m lõike 5 kohaselt kantakse ESMA kogutud trahvidele ja perioodilistele karistusmaksetele vastavad summad liidu üldeelarvesse. ESMA kogutud trahvid ja perioodilised karistusmaksed tuleks kuni nende lõplikuks muutumiseni kanda intressi teenivatele kontodele. Iga trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsuse puhul tuleks ESMA kogutud summad kanda eraldi kontole või allkontole, et tagada jälgitavus kuni kõnealuse otsuse jõustumiseni. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25m lõike 5 kohaselt kantakse ESMA kogutud trahvidele ja perioodilistele karistusmaksetele vastavad summad liidu üldeelarvesse. ESMA kogutud trahvid ja perioodilised karistusmaksed tuleks kuni nende lõplikuks muutumiseni kanda intressi teenivatele kontodele. Iga trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsuse puhul tuleks ESMA kogutud summad kanda eraldi kontole või allkontole, et tagada jälgitavus kuni kõnealuse otsuse jõustumiseni.

| (8) | ESMA-poolse tõhusa järelevalve ja täitetegevuse kohese teostamise huvides peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(8)

ESMA-poolse tõhusa järelevalve ja täitetegevuse kohese teostamise huvides peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega täpsustatakse menetluseeskirju (sealhulgas kaitseõigust ja aegumistähtaegu reguleerivaid norme) seoses trahvide ja perioodiliste karistusmaksetega, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) määrab kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ja seotud kolmandatele isikutele, kellele need kolmandate riikide kesksed vastaspooled on andnud edasi tegevusfunktsioone või tegevust, mille suhtes kohaldatakse ESMA uurimis- või täitemenetlust.

Artikkel 2

Õigus uurija poolt ärakuulamisele

1.   Pärast uurimise lõpetamist ja enne toimiku esitamist ESMA-le vastavalt artikli 3 lõikele 1 teavitab uurija uurimisalust isikut kirjalikult oma uurimistulemustest ja annab talle võimaluse esitada lõike 3 kohaselt oma arvamus kirjalikult. Kõnealuses uurimistulemuste kokkuvõttes esitatakse andmed, mis tõendavad ühte või mitut määruse (EL) nr 648/2012 III lisas loetletud rikkumist, sealhulgas kõik kõnealust rikkumist raskendavad või leevendavad asjaolud.

2.   Uurimistulemuste kokkuvõttes määratakse mõistlik tähtaeg, mille jooksul võib uurimisalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole uurija kohustatud arvesse võtma.

3.   Uurimisalune isik võib kirjalikus arvamuses esitada kõik talle teadaolevad asjaolud, mis on tema kaitse seisukohast olulised. Ta lisab esitatud asjaolude tõendamiseks asjakohased dokumendid. Ta võib teha ettepaneku, et uurija kuulaks ära teised isikud, kes võivad tõendada uurimisaluse isiku arvamuses esitatud asjaolusid.

4.   Uurija võib samuti kutsuda uurimisaluse isiku, kellele uurimistulemuste kokkuvõte on adresseeritud, asja arutamisele suulisel istungil. Uurimisalust isikut võivad abistada juristid või uurija loal muud kvalifitseeritud isikud. Suulised istungid ei ole avalikud.

Artikkel 3

Õigus ESMA poolt ärakuulamisele seoses trahvide ja järelevalvemeetmetega

1.   Kõiki nõutud andmeid sisaldav toimik, mille uurija esitab ESMA-le, peab sisaldama järgmisi dokumente:

| a) | uurimistulemuste kokkuvõte ja uurimisalusele isikule adresseeritud uurimistulemuste kokkuvõtte ärakiri; |
| --- | --- |

a)

uurimistulemuste kokkuvõte ja uurimisalusele isikule adresseeritud uurimistulemuste kokkuvõtte ärakiri;

| b) | uurimisaluse isiku esitatud kirjalike arvamuste ärakiri; |
| --- | --- |

b)

uurimisaluse isiku esitatud kirjalike arvamuste ärakiri;

| c) | toimunud suulise istungi protokoll. |
| --- | --- |

c)

toimunud suulise istungi protokoll.

2.   Kui ESMA leiab, et uurija esitatud toimik ei sisalda kõiki nõutud andmeid, saadab ESMA selle tagasi uurijale koos põhjendatud taotlusega esitada täiendavaid dokumente.

3.   Kui ESMA jõuab kõiki nõutud andmeid sisaldava toimiku alusel järeldusele, et uurimistulemuste kokkuvõttes kirjeldatud asjaolud ei kujuta endast määruse (EL) nr 648/2012 III lisas loetletud rikkumist, otsustab ta uurimise lõpetada ja teavitab sellest otsusest uurimisaluseid isikuid.

4.   Kui ESMA ei nõustu uurija uurimistulemustega, esitab ta uurimisalustele isikutele uue uurimistulemuste kokkuvõtte.

Uurimistulemuste kokkuvõttes määratakse mõistlik tähtaeg, mille jooksul võib uurimisalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke arvamusi ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma.

ESMA võib samuti kutsuda uurimisalused isikud, kellele uurimistulemuste kokkuvõte on adresseeritud, asja arutamisele suulisel istungil. Uurimisalust isikut võivad abistada juristid või ESMA loal muud kvalifitseeritud isikud. Suulised istungid ei ole avalikud.

5.   Kui ESMA uurija uurimistulemustega kas osaliselt või täielikult nõustub, teavitab ta sellest uurimisalust isikut. Kõnealuses teates määratakse mõistlik aeg, mille jooksul võib uurimisalune isik esitada kirjaliku arvamuse. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke arvamusi ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma.

ESMA võib samuti kutsuda uurimisalused isikud, kellele uurimistulemuste kokkuvõte on adresseeritud, asja arutamisele suulisel istungil. Uurimisalust isikut võivad abistada juristid või ESMA loal muud kvalifitseeritud isikud. Suulised istungid ei ole avalikud.

6.   Kui ESMA on otsustanud, et uurimisalune isik on toime pannud määruse (EL) nr 648/2012 III lisas nimetatud rikkumise(d), ja võtab vastu otsuse trahvi määramise kohta kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 25j, teatab ta viivitamata sellest otsusest uurimisalusele isikule.

Artikkel 4

Õigus ESMA poolt ärakuulamisele seoses perioodiliste karistusmaksetega

Enne määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25k kohaselt perioodilise karistusmakse määramise kohta otsuse tegemist esitab ESMA menetlusalusele isikule uurimistulemuste kokkuvõtte, märkides selles ära perioodilise karistusmakse määramise põhjused ning perioodilise karistusmakse summa iga päeva kohta, mil nõudeid ei täideta. Uurimistulemuste kokkuvõttes määratakse tähtaeg, mille jooksul võib menetlusalune isik esitada oma kirjaliku arvamuse. Pärast nimetatud tähtaja möödumist laekunud kirjalikku arvamust ei ole ESMA kohustatud perioodiliste karistusmaksete kohta otsuse tegemisel arvesse võtma.

Pärast seda, kui menetlusalune isik on täitnud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25k lõikes 1 nimetatud otsuse nõuded, ei saa talle perioodilist karistusmakset enam määrata.

Perioodilise karistusmakse määramise otsuses peab olema esitatud otsuse õiguslik alus ja põhjused, perioodilise karistusmakse summa ja maksmise alguskuupäev.

ESMA võib samuti kutsuda menetlusaluse isiku asja arutamisele suulisel istungil. Menetlusaluseid isikuid võivad abistada juristid või ESMA loal muud kvalifitseeritud isikud. Suulised istungid ei ole avalikud.

Artikkel 5

Õigus ESMA poolt ärakuulamisele seoses karistuste määramise vaheotsustega

1.   Erandina määruse artiklitest 2 ja 3 kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud menetlust juhul, kui ESMA võtab vastu vaheotsused, millega määratakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25l lõike 1 teise lõigu kohaselt trahvid ilma menetlusaluseid isikuid eelnevalt ära kuulamata.

2.   Uurija esitab uurimistulemusi sisaldava toimiku ESMA-le ja teavitab uurimisalust isikut viivitamata uurimistulemustest, kuid ei anna talle võimalust oma seisukohti esitada. Uurija uurimistulemuste kokkuvõttes esitatakse andmed, mis tõendavad ühte või mitut määruse (EL) nr 648/2012 III lisas loetletud rikkumist, sealhulgas kõik kõnealust rikkumist raskendavad või leevendavad asjaolud.

Taotluse korral annab uurija juurdlusalusele isikule toimikule juurdepääsu.

3.   Kui ESMA leiab, et uurija uurimistulemuste kokkuvõttes kirjeldatud asjaolud ei kujuta endast määruse (EL) nr 648/2012 III lisas loetletud rikkumist, otsustab ta uurimise lõpetada ja teavitab sellest otsusest uurimisalust isikut.

4.   Kui ESMA on otsustanud, et uurimisalune isik on toime pannud määruse (EL) nr 648/2012 III lisas nimetatud rikkumise(d), ja võtab vastu vaheotsuse trahvi määramise kohta kooskõlas kõnealuse määruse artikli 25l lõike 1 teise lõiguga, teatab ESMA viivitamata sellest vaheotsusest uurimisalusele isikule.

ESMA määrab mõistliku aja, mille jooksul võib uurimisalune isik esitada vaheotsuse kohta kirjaliku arvamuse. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke arvamusi ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma.

Taotluse korral annab ESMA juurdlusalustele isikutele toimikule juurdepääsu.

ESMA võib kutsuda menetlusalused isikud suulisele istungile. Uurimisalust isikut võivad abistada juristid või ESMA loal muud kvalifitseeritud isikud. Suulised istungid ei ole avalikud.

5.   ESMA kuulab uurimisaluse isiku ära ja teeb lõpliku otsuse võimalikult kiiresti pärast vaheotsuse vastuvõtmist.

Kui ESMA leiab täieliku toimiku põhjal ja pärast uurimisaluste isikute ärakuulamist, et uurimisalune isik on toime pannud ühe või mitu määruse (EL) nr 648/2012 III lisas loetletud rikkumistest, võtab ta kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 25j vastu kinnitava otsuse trahvide määramise kohta. ESMA teavitab sellest otsusest viivitamata uurimisaluseid isikuid.

Kui ESMA võtab vastu lõpliku otsuse, mis ei kinnita vaheotsust, loetakse vaheotsus kehtetuks.

Artikkel 6

Õigus ESMA poolt ärakuulamisele seoses perioodiliste karistusmaksete määramise vaheotsustega

1.   Erandina artiklist 4 kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud menetlust juhul, kui ESMA võtab vastu vaheotsused, millega määratakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25l lõike 1 teise lõigu kohaselt perioodilised karistusmaksed ilma menetlusalust isikut eelnevalt ära kuulamata.

2.   Perioodilise karistusmakse määramise vaheotsuses peab olema esitatud otsuse õiguslik alus ja põhjused, perioodilise karistusmakse summa ja maksmise alguskuupäev.

Pärast seda, kui menetlusalune isik on täitnud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25k lõike 1 teises lõigus nimetatud otsuse nõuded, ei saa tema kohta enam perioodilise karistusmakse määramise otsust vastu võtta.

ESMA teeb vaheotsuse menetlusalusele isikule viivitamata teatavaks ja määrab tähtaja, mille jooksul kõnealune isik võib esitada kirjalikke arvamusi. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke arvamusi ei ole ESMA kohustatud arvesse võtma.

Taotluse korral annab ESMA juurdlusalusele isikule toimikule juurdepääsu.

ESMA võib samuti kutsuda menetlusaluse isiku asja arutamisele suulisel istungil. Menetlusaluseid isikuid võivad abistada juristid või ESMA loal muud kvalifitseeritud isikud. Suulised istungid ei ole avalikud.

3.   Kui ESMA leiab täieliku toimiku põhjal ja pärast menetlusaluse isiku ärakuulamist, et vaheotsuse vastuvõtmise ajal olid perioodiliste karistusmaksete määramise põhjused olemas, võtab ESMA kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 25k vastu kinnitava otsuse perioodiliste karistusmaksete määramise kohta. ESMA teavitab sellest otsusest viivitamata menetlusalust isikut.

Kui ESMA võtab vastu otsuse, mis ei kinnita vaheotsust, loetakse vaheotsus kehtetuks.

Artikkel 7

Juurdepääs toimikule ja dokumentide kasutamine

1.   Taotluse korral annab ESMA toimikule juurdepääsu nendele isikutele, kellele uurija või ESMA on saatnud uurimistulemuste kokkuvõtte. Juurdepääs antakse pärast uurimistulemuste kokkuvõttest teatamist.

2.   Toimiku dokumente, millega on tutvutud käesoleva artikli lõike 1 kohaselt, kasutatakse ainult määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisega seotud kohtu- või haldusmenetluses.

Artikkel 8

Karistuste määramise aegumistähtajad

1.   ESMA-le antud õiguse suhtes määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ja seotud kolmandatele isikutele, kellele kolmandate riikide kesksed vastaspooled on andnud edasi oma tegevusfunktsioone või tegevust, kohaldatakse viieaastast aegumistähtaega.

2.   Lõikes 1 osutatud aegumistähtaeg hakkab kulgema rikkumise toimepanekule järgnevast päevast. Jätkuvate või korduvate rikkumiste puhul hakkab aegumistähtaeg kulgema rikkumise lõpetamise päevast.

3.   Iga ESMA poolt uurimise või menetluse eesmärgil tehtud toiming seoses määruse (EL) nr 648/2012 III lisas loetletud rikkumisega katkestab trahvi ja perioodilise karistusmakse määramise aegumistähtaja. Aegumistähtaeg katkeb selle kuupäeva seisuga, mil toimingust teatatakse seoses määruse (EL) nr 648/2012 III lisas nimetatud rikkumisega uurimis- või menetlusalusele isikule.

4.   Pärast iga katkemist algab aegumistähtaeg uuesti. Aegumistähtaeg möödub hiljemalt päeval, mil kahekordse aegumistähtajaga võrdne ajavahemik lõpeb, ilma et ESMA oleks määranud trahvi või perioodilist karistusmakset. Kõnealune ajavahemik pikeneb aja võrra, mille jooksul aegumine oli lõike 5 kohaselt peatunud.

5.   Trahvi ja perioodilise karistusmakse määramise aegumine peatub seniks, kuni ESMA otsus läbib apellatsiooninõukogu menetluse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (4) artiklile 60 ja Euroopa Liidu Kohtu menetluse vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 25n.

Artikkel 9

Karistuste täitmise aegumistähtajad

1.   ESMA-l on õigus määruse (EL) nr 648/2012 artiklite 25j ja 25k kohaselt tehtud otsuste täitmist nõuda kaheksa aasta jooksul.

2.   Lõikes 1 osutatud kaheksa-aastane ajavahemik hakkab kulgema järgmisel päeval pärast otsuse jõustumist.

3.   Karistuse täitmise aegumine katkeb:

| a) | ESMA teatega menetlusalusele isikule otsusest, millega muudetakse tema trahvi või perioodilise karistusmakse algset summat; |
| --- | --- |

a)

ESMA teatega menetlusalusele isikule otsusest, millega muudetakse tema trahvi või perioodilise karistusmakse algset summat;

| b) | ESMA poolt tehtava või ESMA taotlusel kolmanda riigi asutuse tehtava toiminguga, mille eesmärk on tagada trahvi või perioodilise karistusmakse maksmine või maksetingimuste täitmine. |
| --- | --- |

b)

ESMA poolt tehtava või ESMA taotlusel kolmanda riigi asutuse tehtava toiminguga, mille eesmärk on tagada trahvi või perioodilise karistusmakse maksmine või maksetingimuste täitmine.

4.   Pärast iga katkemist algab aegumistähtaeg uuesti.

5.   Karistuse täitmise aegumine katkeb seniks, kuni:

| a) | on antud aega maksmiseks; |
| --- | --- |

a)

on antud aega maksmiseks;

| b) | maksekohustuse täitmine on peatatud ajaks, mil ESMA otsuse vaatab läbi apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25n kohaselt. |
| --- | --- |

b)

maksekohustuse täitmine on peatatud ajaks, mil ESMA otsuse vaatab läbi apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 60 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25n kohaselt.

Artikkel 10

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kogumine

ESMA kogutud trahvid ja perioodilised karistusmaksed kantakse kuni nende lõplikuks muutumiseni intressi teenivatele kontole, mille avab ESMA peaarvepidaja. Kui ESMA kogub paralleelselt mitu trahvi või perioodilist karistusmakset, tagab ESMA peaarvepidaja, et need kantakse eri kontodele või allkontodele. Tasutud summasid ei kanta ESMA eelarvesse ega kirjendata eelarveliste summadena.

Kuni ESMA peaarvepidaja on teinud kindlaks, et trahvid või perioodilised karistusmaksed on pärast kõiki võimalikke õiguslikke vaidlustamisi lõplikuks muutnud, kannab ta kõnealused summad koos intressidega Euroopa Komisjonile üle. Kõnealused summad kantakse liidu eelarves üldtulu alla.

ESMA peaarvepidaja annab Euroopa Komisjoni finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi eelarvevahendite käsutajale korrapäraselt aru määratud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade ja nende staatuse kohta.

Artikkel 11

Ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade arvutamine

Käesoleva määruse ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatakse määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2099, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega (ELT L 322, 12.12.2019, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

4

---

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/8

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/732,

26. jaanuar 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 667/2014 seoses uurimise eest vastutava ametniku poolt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitatava toimiku sisuga, õigusega olla ära kuulatud vaheotsuste puhul ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kontodele kandmisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 64 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EL) nr 648/2012 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/834 (2). Need muudatused käsitlesid muu hulgas finantssektori vastaspoolte määratlust, uurimisaluste isikute õigust tutvuda uurimistoimikuga, trahve, mida peab maksma kauplemisteabehoidla, kes on tahtlikult või hooletuse tõttu toime pannud mõne määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumise, ning selliste isikute õigust olla ära kuulatud, kelle suhtes võidakse kohaldada perioodilist karistusmakset. |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EL) nr 648/2012 on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/834 (2). Need muudatused käsitlesid muu hulgas finantssektori vastaspoolte määratlust, uurimisaluste isikute õigust tutvuda uurimistoimikuga, trahve, mida peab maksma kauplemisteabehoidla, kes on tahtlikult või hooletuse tõttu toime pannud mõne määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumise, ning selliste isikute õigust olla ära kuulatud, kelle suhtes võidakse kohaldada perioodilist karistusmakset.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 667/2014 (3) võeti vastu määruse (EL) nr 648/2012 artikli 64 lõike 7 alusel ja selles käsitletakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „ESMA“) poolt kauplemisteabehoidlatele karistuste määramise menetluseeskirju, sealhulgas kaitseõigust käsitlevaid norme. Kuna määrusega (EL) 2019/834 määrusesse (EL) nr 648/2012 tehtud muudatused käsitlevad kõnealuseid menetluseeskirju, tuleb tagada, et need muudatused kajastuksid ka delegeeritud määruses (EL) nr 667/2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 667/2014 (3) võeti vastu määruse (EL) nr 648/2012 artikli 64 lõike 7 alusel ja selles käsitletakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (edaspidi „ESMA“) poolt kauplemisteabehoidlatele karistuste määramise menetluseeskirju, sealhulgas kaitseõigust käsitlevaid norme. Kuna määrusega (EL) 2019/834 määrusesse (EL) nr 648/2012 tehtud muudatused käsitlevad kõnealuseid menetluseeskirju, tuleb tagada, et need muudatused kajastuksid ka delegeeritud määruses (EL) nr 667/2014.

| (3) | Oluline on tagada läbipaistvus suhetes ESMA poolt vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 64 ametisse nimetatud uurimise eest vastutava ametniku ja ESMA enda vahel. Selline läbipaistvus eeldab, et uurimise eest vastutava ametniku toimik sisaldab uurimisaluste isikute arvamusi ja uurimistulemuste kokkuvõtet, mille alusel need isikud oma arvamused esitasid. |
| --- | --- |

(3)

Oluline on tagada läbipaistvus suhetes ESMA poolt vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 64 ametisse nimetatud uurimise eest vastutava ametniku ja ESMA enda vahel. Selline läbipaistvus eeldab, et uurimise eest vastutava ametniku toimik sisaldab uurimisaluste isikute arvamusi ja uurimistulemuste kokkuvõtet, mille alusel need isikud oma arvamused esitasid.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 67 lõike 1 teisele lõigule on ESMA-l võimalus võtta kiireloomuliste meetmete vajaduse korral vastu vaheotsuseid ilma uurimis- või menetlusaluseid isikuid eelnevalt ära kuulamata. Selleks et tagada ESMAl oleva vaheotsuste vastuvõtmise õiguse tulemuslikkus, ei tohiks uurimisalustel isikutel olla õigust tutvuda toimikuga ega õigust olla ära kuulatud enne, kui uurimise eest vastutav ametnik esitab toimiku koos oma uurimistulemustega ESMA-le või enne, kui ESMA võtab vastu oma vaheotsuse. Kaitseõiguse tagamiseks peaks uurimisalustel isikutel olema siiski õigus tutvuda toimikuga niipea, kui uurimise eest vastutav ametnik on esitanud toimiku koos oma uurimistulemuste kokkuvõttega ESMA-le, ning õigus olla ära kuulatud võimalikult kiiresti pärast seda, kui ESMA on vastu võtnud oma vaheotsuse. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 67 lõike 1 teisele lõigule on ESMA-l võimalus võtta kiireloomuliste meetmete vajaduse korral vastu vaheotsuseid ilma uurimis- või menetlusaluseid isikuid eelnevalt ära kuulamata. Selleks et tagada ESMAl oleva vaheotsuste vastuvõtmise õiguse tulemuslikkus, ei tohiks uurimisalustel isikutel olla õigust tutvuda toimikuga ega õigust olla ära kuulatud enne, kui uurimise eest vastutav ametnik esitab toimiku koos oma uurimistulemustega ESMA-le või enne, kui ESMA võtab vastu oma vaheotsuse. Kaitseõiguse tagamiseks peaks uurimisalustel isikutel olema siiski õigus tutvuda toimikuga niipea, kui uurimise eest vastutav ametnik on esitanud toimiku koos oma uurimistulemuste kokkuvõttega ESMA-le, ning õigus olla ära kuulatud võimalikult kiiresti pärast seda, kui ESMA on vastu võtnud oma vaheotsuse.

| (5) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 68 lõike 5 kohaselt kantakse ESMA kogutud trahvidele ja perioodilistele karistusmaksetele vastavad summad liidu üldeelarvesse. ESMA kogutud trahvid ja perioodilised karistusmaksed tuleks kanda intressi kandvatele kontodele kuni need muutuvad lõplikuks. Iga trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsuse puhul tuleks ESMA kogutud summad kanda eraldi kontole või allkontole, et tagada jälgitavus, kuni kõnealune otsus muutub lõplikuks. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 68 lõike 5 kohaselt kantakse ESMA kogutud trahvidele ja perioodilistele karistusmaksetele vastavad summad liidu üldeelarvesse. ESMA kogutud trahvid ja perioodilised karistusmaksed tuleks kanda intressi kandvatele kontodele kuni need muutuvad lõplikuks. Iga trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsuse puhul tuleks ESMA kogutud summad kanda eraldi kontole või allkontole, et tagada jälgitavus, kuni kõnealune otsus muutub lõplikuks.

| (6) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 667/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 667/2014 vastavalt muuta.

| (7) | ESMA tulemusliku järelevalve ja täitevolituste kohese teostamise huvides peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(7)

ESMA tulemusliku järelevalve ja täitevolituste kohese teostamise huvides peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) nr 667/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kõiki nõutud andmeid sisaldav toimik, mille uurimise eest vastutav ametnik esitab ESMA-le, peab sisaldama järgmisi dokumente:






  a) | uurimistulemuste kokkuvõte ja uurimistulemuste kokkuvõtte ärakiri, mis on adresseeritud uurimisalusele isikule; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kõiki nõutud andmeid sisaldav toimik, mille uurimise eest vastutav ametnik esitab ESMA-le, peab sisaldama järgmisi dokumente:

a)

uurimistulemuste kokkuvõte ja uurimistulemuste kokkuvõtte ärakiri, mis on adresseeritud uurimisalusele isikule;

| b) | uurimisaluse isiku esitatud kirjalike arvamuste ärakiri; |
| --- | --- |

b)

uurimisaluse isiku esitatud kirjalike arvamuste ärakiri;

| c) | toimunud istungi protokoll.“ |
| --- | --- |

c)

toimunud istungi protokoll.“

| 2) | Lisatakse artikkel 3a:

  „Artikkel 3a
  Õigus olla ära kuulatud ESMA poolt seoses järelevalvemeetmeid käsitlevate vaheotsustega

  1.   Erandina artiklitest 2 ja 3 kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud menetlust, kui ESMA võtab vastu vaheotsuseid vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 67 lõike 1 teisele lõigule.


  2.   Uurimise eest vastutav ametnik esitab uurimistulemusi sisaldava toimiku ESMA-le ja teavitab uurimisalust isikut viivitamata uurimistulemustest, kuid ei anna talle võimalust esitada oma arvamus. Uurimise eest vastutava ametniku uurimistulemuste kokkuvõttes esitatakse andmed, mis tõendavad ühte või mitut määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumist, sealhulgas kõik kõnealust rikkumist raskendavad või leevendavad asjaolud.
  Taotluse korral võimaldab uurimise eest vastutav ametnik uurimisalusele isikule juurdepääsu toimikule.


  3.   Kui ESMA leiab, et uurimise eest vastutava ametniku uurimistulemuste kokkuvõttes kirjeldatud asjaolud ei kujuta endast määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumist, otsustab ta uurimise lõpetada ja teavitab sellest otsusest uurimisalust isikut.


  4.   Kui ESMA otsustab, et uurimisalune isik on toime pannud ühe või mitu määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumist, ja võtab vastu vaheotsuse, millega kehtestatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 73 lõike 1 punktides a, c ja d sätestatud järelevalvemeetmed, teavitab ta sellest vaheotsusest viivitamata kõnealust isikut.
  ESMA kehtestab mõistliku tähtaja, mille jooksul võivad uurimisalused isikud esitada vaheotsuse kohta kirjalikke arvamusi. ESMA ei ole kohustatud arvesse võtma pärast kõnealust tähtaega saadud kirjalikke arvamusi.
  Taotluse korral võimaldab ESMA uurimisalusele isikule juurdepääsu toimikule.
  ESMA võib kutsuda uurimisalused isikud asja arutamisele istungil. Uurimisalust isikut võivad abistada juristid või ESMA loal muud kvalifitseeritud isikud. Istung ei ole avalik.


  5.   ESMA kuulab uurimisaluse isiku ära ja teeb lõpliku otsuse võimalikult kiiresti pärast vaheotsuse vastuvõtmist.
  Kui ESMA leiab täieliku toimiku põhjal ja pärast uurimisaluste isikute ärakuulamist, et uurimisalune isik on toime pannud ühe või mitu määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumist, võtab ta vastu kinnitava otsuse, millega kehtestatakse üks või mitu määruse (EL) nr 648/2012 artikli 73 lõike 1 punktides a, c ja d sätestatud järelevalvemeedet. ESMA teavitab kõnealusest otsusest viivitamata asjaomast isikut.
  Kui ESMA võtab vastu lõpliku otsuse, mis ei kinnita vaheotsust, loetakse vaheotsus kehtetuks.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse artikkel 3a:

„Artikkel 3a

Õigus olla ära kuulatud ESMA poolt seoses järelevalvemeetmeid käsitlevate vaheotsustega

1.   Erandina artiklitest 2 ja 3 kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud menetlust, kui ESMA võtab vastu vaheotsuseid vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 67 lõike 1 teisele lõigule.

2.   Uurimise eest vastutav ametnik esitab uurimistulemusi sisaldava toimiku ESMA-le ja teavitab uurimisalust isikut viivitamata uurimistulemustest, kuid ei anna talle võimalust esitada oma arvamus. Uurimise eest vastutava ametniku uurimistulemuste kokkuvõttes esitatakse andmed, mis tõendavad ühte või mitut määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumist, sealhulgas kõik kõnealust rikkumist raskendavad või leevendavad asjaolud.

Taotluse korral võimaldab uurimise eest vastutav ametnik uurimisalusele isikule juurdepääsu toimikule.

3.   Kui ESMA leiab, et uurimise eest vastutava ametniku uurimistulemuste kokkuvõttes kirjeldatud asjaolud ei kujuta endast määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumist, otsustab ta uurimise lõpetada ja teavitab sellest otsusest uurimisalust isikut.

4.   Kui ESMA otsustab, et uurimisalune isik on toime pannud ühe või mitu määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumist, ja võtab vastu vaheotsuse, millega kehtestatakse määruse (EL) nr 648/2012 artikli 73 lõike 1 punktides a, c ja d sätestatud järelevalvemeetmed, teavitab ta sellest vaheotsusest viivitamata kõnealust isikut.

ESMA kehtestab mõistliku tähtaja, mille jooksul võivad uurimisalused isikud esitada vaheotsuse kohta kirjalikke arvamusi. ESMA ei ole kohustatud arvesse võtma pärast kõnealust tähtaega saadud kirjalikke arvamusi.

Taotluse korral võimaldab ESMA uurimisalusele isikule juurdepääsu toimikule.

ESMA võib kutsuda uurimisalused isikud asja arutamisele istungil. Uurimisalust isikut võivad abistada juristid või ESMA loal muud kvalifitseeritud isikud. Istung ei ole avalik.

5.   ESMA kuulab uurimisaluse isiku ära ja teeb lõpliku otsuse võimalikult kiiresti pärast vaheotsuse vastuvõtmist.

Kui ESMA leiab täieliku toimiku põhjal ja pärast uurimisaluste isikute ärakuulamist, et uurimisalune isik on toime pannud ühe või mitu määruse (EL) nr 648/2012 I lisas loetletud rikkumist, võtab ta vastu kinnitava otsuse, millega kehtestatakse üks või mitu määruse (EL) nr 648/2012 artikli 73 lõike 1 punktides a, c ja d sätestatud järelevalvemeedet. ESMA teavitab kõnealusest otsusest viivitamata asjaomast isikut.

Kui ESMA võtab vastu lõpliku otsuse, mis ei kinnita vaheotsust, loetakse vaheotsus kehtetuks.“

| 3) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „ESMA kogutud trahvid ja perioodilised karistusmaksed kantakse intressi kandvale kontole, mille avab ESMA peaarvepidaja, kuni need muutuvad lõplikuks. Kui ESMA kogub paralleelselt mitu trahvi või perioodilist karistusmakset, tagab ESMA peaarvepidaja, et need kantakse eri kontodele või allkontodele. Makstud summasid ei kanta ESMA eelarvesse ega kajastata eelarveliste summadena.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„ESMA kogutud trahvid ja perioodilised karistusmaksed kantakse intressi kandvale kontole, mille avab ESMA peaarvepidaja, kuni need muutuvad lõplikuks. Kui ESMA kogub paralleelselt mitu trahvi või perioodilist karistusmakset, tagab ESMA peaarvepidaja, et need kantakse eri kontodele või allkontodele. Makstud summasid ei kanta ESMA eelarvesse ega kajastata eelarveliste summadena.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „ESMA peaarvepidaja annab Euroopa Komisjoni finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi eelarvevahendite käsutajale korrapäraselt aru määratud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade ning nende staatuse kohta.“ |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„ESMA peaarvepidaja annab Euroopa Komisjoni finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi eelarvevahendite käsutajale korrapäraselt aru määratud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade ning nende staatuse kohta.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrus (EL) 2019/834, millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kliirimiskohustuse, kliirimiskohustuse peatamise, teatamisnõuete, keskse vastaspoole kaudu kliirimata börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodite, kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalve ning nõuetega kauplemisteabehoidlatele (ELT L 141, 28.5.2019, lk 42).

2

(3)  Komisjoni 13. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 667/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt kauplemisteabehoidlatele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega (ELT L 179, 19.6.2014, lk 31).

3

---

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/733,

5. mai 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 887/2011 ja rakendusmäärust (EL) 2017/961 Enterococcus faecium CECT 4515 söödalisandina kasutamise loa hoidja nime osas ning rakendusmäärust (EL) 2020/1395 Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 söödalisandina kasutamise loa hoidja nime osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Evonik Nutrition & Care GmbH on esitanud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõike 3 kohase taotluse loa hoidja nime muutmiseks seoses komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 887/2011, (2) komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/961 (3) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1395 (4). |
| --- | --- |

(2)

Evonik Nutrition & Care GmbH on esitanud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõike 3 kohase taotluse loa hoidja nime muutmiseks seoses komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 887/2011, (2) komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/961 (3) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1395 (4).

| (3) | Taotluse esitaja väidab, et äriühing Evonik Nutrition & Care GmbH on muutnud oma nime, mis on Evonik Operations GmbH. Taotlusele olid lisatud asjaomased toetavad dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse esitaja väidab, et äriühing Evonik Nutrition & Care GmbH on muutnud oma nime, mis on Evonik Operations GmbH. Taotlusele olid lisatud asjaomased toetavad dokumendid.

| (4) | See kavandatav loa tingimuste muutmine on oma olemuselt üksnes administratiivne ega too kaasa kõnealuse söödalisandi uut hindamist. Euroopa Toiduohutusametile teatati taotlusest. |
| --- | --- |

(4)

See kavandatav loa tingimuste muutmine on oma olemuselt üksnes administratiivne ega too kaasa kõnealuse söödalisandi uut hindamist. Euroopa Toiduohutusametile teatati taotlusest.

| (5) | Et taotleja saaks kasutada turustusõigust nime Evonik Operations GmbH all, on vaja muuta loa tingimusi. |
| --- | --- |

(5)

Et taotleja saaks kasutada turustusõigust nime Evonik Operations GmbH all, on vaja muuta loa tingimusi.

| (6) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 887/2011, rakendusmäärust (EL) 2017/961 ja rakendusmäärust (EL) 2020/1395 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 887/2011, rakendusmäärust (EL) 2017/961 ja rakendusmäärust (EL) 2020/1395 vastavalt muuta.

| (7) | Kuna ohutuskaalutlustega seoses ei ole nõutav käesoleva määrusega rakendusmäärustesse (EL) nr 887/2011, (EL) 2017/961 ja (EL) 2020/1395 tehtud muudatuste viivitamatut kohaldamist, siis on asjakohane ette näha üleminekuperiood, mille jooksul võib olemasolevad varud ära kasutada. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutuskaalutlustega seoses ei ole nõutav käesoleva määrusega rakendusmäärustesse (EL) nr 887/2011, (EL) 2017/961 ja (EL) 2020/1395 tehtud muudatuste viivitamatut kohaldamist, siis on asjakohane ette näha üleminekuperiood, mille jooksul võib olemasolevad varud ära kasutada.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 887/2011 muutmine

Rakendusmäärust (EL) nr 887/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirjas asendatakse sõnad „müügiloa omanik Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „loa hoidja Evonik Operations GmbH“; |
| --- | --- |

1)

Pealkirjas asendatakse sõnad „müügiloa omanik Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „loa hoidja Evonik Operations GmbH“;

| 2) | lisa teises veerus „Loa hoidja“ asendatakse sõnad „Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „Evonik Operations GmbH“. |
| --- | --- |

2)

lisa teises veerus „Loa hoidja“ asendatakse sõnad „Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „Evonik Operations GmbH“.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2017/961 muutmine

Rakendusmäärust (EL) 2017/961 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirjas asendatakse sõnad „loa hoidja: Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „loa hoidja Evonik Operations GmbH“; |
| --- | --- |

1)

Pealkirjas asendatakse sõnad „loa hoidja: Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „loa hoidja Evonik Operations GmbH“;

| 2) | lisa teises veerus „Loa hoidja“ asendatakse sõnad „Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „Evonik Operations GmbH“. |
| --- | --- |

2)

lisa teises veerus „Loa hoidja“ asendatakse sõnad „Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „Evonik Operations GmbH“.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) 2020/1395 muutmine

Rakendusmäärust (EL) 2020/1395 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirjas asendatakse sõnad „loa hoidja: Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „loa hoidja Evonik Operations GmbH“; |
| --- | --- |

1)

Pealkirjas asendatakse sõnad „loa hoidja: Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „loa hoidja Evonik Operations GmbH“;

| 2) | lisa teises veerus „Loa hoidja“ asendatakse sõnad „Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „Evonik Operations GmbH“. |
| --- | --- |

2)

lisa teises veerus „Loa hoidja“ asendatakse sõnad „Evonik Nutrition & Care GmbH“ sõnadega „Evonik Operations GmbH“.

Artikkel 4

Üleminekumeetmed

Söödalisandite olemasolevaid varusid, mis vastavad sätetele, mida kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, võib turule lasta ja kasutada kuni varude lõppemiseni.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 5. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 887/2011, millega antakse luba Enterococcus faecium CECT 4515 valmistise kasutamiseks broilerkanade söödalisandina (müügiloa omanik Norel S.A.) (ELT L 229, 6.9.2011, lk 7).

2

Enterococcus faecium

(3)  Komisjoni 7. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/961, milles käsitletakse loa andmist Enterococcus faecium CECT 4515 valmistise kasutamiseks võõrutatud põrsaste söödalisandina ning selle uuel viisil kasutamiseks võõrutatud põrsaste ja broilerkanade joogivees ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2036/2005 ja määrust (EL) nr 887/2011 (loa hoidja Evonik Nutrition & Care GmbH) (ELT L 145, 8.6.2017, lk 7).

3

Enterococcus faecium

(4)  Komisjoni 5. oktoobri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1395, millega pikendatakse luba kasutada Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 broilerite söödalisandina ja antakse luba selle kasutamiseks munakanade puhul ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1292/2008 (loa hoidja: Evonik Nutrition & Care GmbH) (ELT L 324, 6.10.2020, lk 3).

4

Bacillus amyloliquefaciens

---

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/734,

5. mai 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/521, millega kehtestatakse erikord mehhanismi jaoks, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/479 ühiste ekspordieeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 30. jaanuaril 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/111, (2) millega seati COVID-19 vaktsiinide ja nende vaktsiinide tootmiseks kasutatavate toimeainete, sealhulgas tüvi- ja töörakupankade ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5. Kui nende meetmete jõustumisest oli möödunud kuus nädalat, võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/442, (3) millega seati kuni 30. juunini 2021 nende toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 6. |
| --- | --- |

(1)

30. jaanuaril 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/111, (2) millega seati COVID-19 vaktsiinide ja nende vaktsiinide tootmiseks kasutatavate toimeainete, sealhulgas tüvi- ja töörakupankade ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5. Kui nende meetmete jõustumisest oli möödunud kuus nädalat, võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/442, (3) millega seati kuni 30. juunini 2021 nende toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 6.

| (2) | 24. märtsil 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/521, (4) millega kehtestati ekspordiloa andmisel kaalutava täiendava asjaoluna see, kas kõnealune luba ei ohusta rakendusmäärusega (EL) 2021/442 hõlmatud kauba tarnekindlust liidus. Sama määrusega peatati ajutiselt ka teatavate sihtriikide vabastamine rakendusmääruse (EL) 2021/442 kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(2)

24. märtsil 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/521, (4) millega kehtestati ekspordiloa andmisel kaalutava täiendava asjaoluna see, kas kõnealune luba ei ohusta rakendusmäärusega (EL) 2021/442 hõlmatud kauba tarnekindlust liidus. Sama määrusega peatati ajutiselt ka teatavate sihtriikide vabastamine rakendusmääruse (EL) 2021/442 kohaldamisalast.

| (3) | Rakendusmäärus (EL) 2021/521 on vastu võetud vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5 ja seda kohaldatakse maksimaalselt kuus nädalat. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmäärus (EL) 2021/521 on vastu võetud vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5 ja seda kohaldatakse maksimaalselt kuus nädalat.

| (4) | Hoolimata vaktsineerimise kiirenemisest kogu liidus on pandeemia endiselt raske ja rakendusmääruse (EL) 2021/521 põhjendustes kirjeldatud tingimused ei ole kadunud. |
| --- | --- |

(4)

Hoolimata vaktsineerimise kiirenemisest kogu liidus on pandeemia endiselt raske ja rakendusmääruse (EL) 2021/521 põhjendustes kirjeldatud tingimused ei ole kadunud.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmäärusega (EL) 2021/521 kehtestatud erikorda pikendada kuni 30. juunini 2021. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmäärusega (EL) 2021/521 kehtestatud erikorda pikendada kuni 30. juunini 2021.

| (6) | Island, Liechtenstein ja Norra (EMP EFTA riigid) osalevad liidu siseturul vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule. Enamiku eksporti EMP EFTA riikidesse moodustavad vaktsiinid, mille liikmesriik on hankinud vastavalt liidu sõlmitud eelostulepingule ja mis müüakse edasi kõnealustele riikidele. Rakendusmääruse (EL) 2021/521 kohaldamise käigus ei ole saadud teavet selle kohta, et eksporti suunatakse läbi EMP EFTA riikide sellistesse riikidesse, kes ei ole rakendusmääruse (EL) 2021/442 artikli 1 lõike 9 kohaselt ekspordilubade mehhanismist vabastatud. Seetõttu ei ole EMP EFTA riikidesse suunduva ekspordi puhul kõnealusest mehhanismist vabastuse peatamist enam vaja. |
| --- | --- |

(6)

Island, Liechtenstein ja Norra (EMP EFTA riigid) osalevad liidu siseturul vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule. Enamiku eksporti EMP EFTA riikidesse moodustavad vaktsiinid, mille liikmesriik on hankinud vastavalt liidu sõlmitud eelostulepingule ja mis müüakse edasi kõnealustele riikidele. Rakendusmääruse (EL) 2021/521 kohaldamise käigus ei ole saadud teavet selle kohta, et eksporti suunatakse läbi EMP EFTA riikide sellistesse riikidesse, kes ei ole rakendusmääruse (EL) 2021/442 artikli 1 lõike 9 kohaselt ekspordilubade mehhanismist vabastatud. Seetõttu ei ole EMP EFTA riikidesse suunduva ekspordi puhul kõnealusest mehhanismist vabastuse peatamist enam vaja.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/521 vastavalt muuta ja seda muudatust kohaldada kohe. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/521 vastavalt muuta ja seda muudatust kohaldada kohe.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/479 artikli 3 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/479 artikli 3 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2021/521 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Peatamist ei kohaldata siiski järgmiste riikide ja territooriumide suhtes:






  — | Andorra, |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Peatamist ei kohaldata siiski järgmiste riikide ja territooriumide suhtes:

—

Andorra,

| — | Fääri saared, |
| --- | --- |

—

Fääri saared,

| — | Island, |
| --- | --- |

—

Island,

| — | Liechtenstein, |
| --- | --- |

—

Liechtenstein,

| — | Norra, |
| --- | --- |

—

Norra,

| — | San Marino, |
| --- | --- |

—

San Marino,

| — | Vatikan, |
| --- | --- |

—

Vatikan,

| — | Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas loetletud ülemeremaad ja -territooriumid, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas loetletud ülemeremaad ja -territooriumid,

| — | Büsingen, |
| --- | --- |

—

Büsingen,

| — | Helgoland, |
| --- | --- |

—

Helgoland,

| — | Livigno, |
| --- | --- |

—

Livigno,

| — | Ceuta ja Melilla.“ |
| --- | --- |

—

Ceuta ja Melilla.“

| 2) | Artikli 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2021.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2021.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 83, 27.3.2015, lk 34.

1

(2)  Komisjoni 29. jaanuari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/111, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine (ELT L 31 I, 30.1.2021, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/442, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine (ELT L 85, 12.3.2021, lk 190).

3

(4)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/521, millega kehtestatakse erikord mehhanismi jaoks, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine (ELT L 104, 25.3.2021, lk 52).

4

---

OTSUSED

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/15

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/735,

4. mai 2021,

milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Iirimaa põllumajandus-, toiduainete- ja merendusministeeriumi võetud meetme pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3026 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 55 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Iirimaa põllumajandus-, toiduainete- ja merendusministeerium (edaspidi „pädev asutus“) võttis 21. oktoobril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada kuni 19. aprillini 2021 teha biotsiid Biobor JF kutseliste kasutajate jaoks turul kättesaadavaks ja neil seda kasutada õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide antimikroobseks töötlemiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Iirimaa põllumajandus-, toiduainete- ja merendusministeerium (edaspidi „pädev asutus“) võttis 21. oktoobril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada kuni 19. aprillini 2021 teha biotsiid Biobor JF kutseliste kasutajate jaoks turul kättesaadavaks ja neil seda kasutada õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide antimikroobseks töötlemiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt.

| (2) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitseks. Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur. |
| --- | --- |

(2)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitseks. Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur.

| (3) | Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna kõnealused toimeained ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas, ei ole need hõlmatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Seepärast ei kohaldata nende suhtes kõnealuse määruse artiklit 89 ning enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab anda loa ka riiklikul tasandil, tuleb neid hinnata ja need heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna kõnealused toimeained ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas, ei ole need hõlmatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Seepärast ei kohaldata nende suhtes kõnealuse määruse artiklit 89 ning enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab anda loa ka riiklikul tasandil, tuleb neid hinnata ja need heaks kiita.

| (4) | 5. veebruaril 2021 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib pärast 19. aprilli 2021 jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(4)

5. veebruaril 2021 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib pärast 19. aprilli 2021 jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik.

| (5) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt kõrvaldati 2020. aasta märtsis turult ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad soovitasid mikrobioloogilise saastumise vastaseks töötlemiseks (KathonTM FP 1.5), kuna pärast selle tootega töötlemist täheldati mootori töös kõrvalekaldeid. |
| --- | --- |

(5)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt kõrvaldati 2020. aasta märtsis turult ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad soovitasid mikrobioloogilise saastumise vastaseks töötlemiseks (KathonTM FP 1.5), kuna pärast selle tootega töötlemist täheldati mootori töös kõrvalekaldeid.

| (6) | Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise mehaaniline töötlemine ei ole alati võimalik. Lisaks põhjustaks mehaaniline puhastamine töötajate kokkupuudet mürgiste gaasidega ja seetõttu tuleks seda vältida. |
| --- | --- |

(6)

Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise mehaaniline töötlemine ei ole alati võimalik. Lisaks põhjustaks mehaaniline puhastamine töötajate kokkupuudet mürgiste gaasidega ja seetõttu tuleks seda vältida.

| (7) | Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa saamiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtab palju aega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa saamiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtab palju aega.

| (8) | Õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega. Seepärast on asjakohane lubada pädeval asutusel meetme kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

(8)

Õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega. Seepärast on asjakohane lubada pädeval asutusel meetme kehtivust pikendada.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Iirimaa põllumajandus-, toiduainete- ja merendusministeerium võib pikendada kuni 22. oktoobrini 2022 meetme kehtivust, millega lubatakse teha biotsiid Biobor JF kutseliste kasutajate jaoks turul kättesaadavaks ja neil seda kasutada õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide ennetavaks antimikroobseks töötlemiseks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Iirimaa põllumajandus-, toiduainete- ja merendusministeeriumile.

Brüssel, 4. mai 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 158/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 158/17

---

HALDUSNÕUKOGU OTSUS nr 5/2020,

21. oktoober 2020,

sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Liidu Lennundusohutusameti tegevuse raames

EUROOPA LIIDU LENNUNDUSOHUTUSAMETI HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ, (1) eriti selle artiklit 25,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (2) ning eriti selle artiklit 132,

võttes arvesse Euroopa Liidu Lennundusohutusameti kodukorda,

olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga,

olles teavitanud personalikomiteed,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Lennundusohutusameti („EASA“) pädevuses on läbi viia haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi ja ametist kõrvaldamise menetlusi kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (edaspidi „personalieeskirjad“), (3) ning EASA tegevdirektori 16. detsember 2011. aasta otsusega nr 2011/216/E võtta vastu rakendussätteid, mis käsitlevad haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste korraldamist. Vajadusel teavitab ta juhtumitest ka OLAFit. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Lennundusohutusameti („EASA“) pädevuses on läbi viia haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi ja ametist kõrvaldamise menetlusi kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (edaspidi „personalieeskirjad“), (3) ning EASA tegevdirektori 16. detsember 2011. aasta otsusega nr 2011/216/E võtta vastu rakendussätteid, mis käsitlevad haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste korraldamist. Vajadusel teavitab ta juhtumitest ka OLAFit.

| (2) | EASA töötajad on kohustatud teatama liidu huve kahjustavast võimalikust ebaseaduslikust tegevusest, sh pettusest ja korruptsioonist. Samuti on töötajad kohustatud teatama töökohustuste täitmata jätmisest, mis võib olla liidu ametnike kohustuste oluline eiramine. See on sätestatud EASA haldusnõukogu 14. detsembri 2018. aasta otsuses 15-2018. |
| --- | --- |

(2)

EASA töötajad on kohustatud teatama liidu huve kahjustavast võimalikust ebaseaduslikust tegevusest, sh pettusest ja korruptsioonist. Samuti on töötajad kohustatud teatama töökohustuste täitmata jätmisest, mis võib olla liidu ametnike kohustuste oluline eiramine. See on sätestatud EASA haldusnõukogu 14. detsembri 2018. aasta otsuses 15-2018.

| (3) | EASA on kehtestanud põhimõtted, et tõhusalt ennetada ja lahendada töökohal toimuvaid tegelikke või võimalikke psühholoogilise või seksuaalse ahistamise juhtumeid, nagu sätestatud EASA tegevdirektori 5. augusti 2009. aasta EASA otsuses nr 2008/180/A, millega kehtestatakse personalieeskirjade alusel rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

(3)

EASA on kehtestanud põhimõtted, et tõhusalt ennetada ja lahendada töökohal toimuvaid tegelikke või võimalikke psühholoogilise või seksuaalse ahistamise juhtumeid, nagu sätestatud EASA tegevdirektori 5. augusti 2009. aasta EASA otsuses nr 2008/180/A, millega kehtestatakse personalieeskirjade alusel rakendusmeetmed.

| (4) | Otsus kehtestab mitteametliku menetluse, mille alusel väidetav ahistamise ohver võib pöörduda EASA „konfidentsiaalsete“ nõustajate poole. |
| --- | --- |

(4)

Otsus kehtestab mitteametliku menetluse, mille alusel väidetav ahistamise ohver võib pöörduda EASA „konfidentsiaalsete“ nõustajate poole.

| (5) | EASA võib uurida ka Euroopa Liidu salastatud teabe turbe-eeskirjade võimalikke rikkumisi kooskõlas EASA tegevdirektori 17. veebruari 2020. aasta EASA otsusega nr. 2020/010/ED EASA julgeolekueeskirjade kohta Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmisest. |
| --- | --- |

(5)

EASA võib uurida ka Euroopa Liidu salastatud teabe turbe-eeskirjade võimalikke rikkumisi kooskõlas EASA tegevdirektori 17. veebruari 2020. aasta EASA otsusega nr. 2020/010/ED EASA julgeolekueeskirjade kohta Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmisest.

| (6) | EASA tegevuse suhtes viiakse läbi nii sise- kui ka välisauditeid. |
| --- | --- |

(6)

EASA tegevuse suhtes viiakse läbi nii sise- kui ka välisauditeid.

| (7) | Haldusjuurdluste, auditite ja uurimistega seoses teeb EASA koostööd muude liidu institutsioonide, organite ja asutustega. |
| --- | --- |

(7)

Haldusjuurdluste, auditite ja uurimistega seoses teeb EASA koostööd muude liidu institutsioonide, organite ja asutustega.

| (8) | EASA võib teha koostööd kolmandate riikide ametiasutustega nii nende asutuste taotlusel kui ka omal algatusel. |
| --- | --- |

(8)

EASA võib teha koostööd kolmandate riikide ametiasutustega nii nende asutuste taotlusel kui ka omal algatusel.

| (9) | EASA võib teha koostööd ka ELi liikmesriikide ametiasutustega nii nende asutuste taotlusel kui ka omal algatusel. |
| --- | --- |

(9)

EASA võib teha koostööd ka ELi liikmesriikide ametiasutustega nii nende asutuste taotlusel kui ka omal algatusel.

| (10) | EASA osaleb Euroopa Liidu Kohtu kohtuasjades, kui ta ise pöördub Euroopa Kohtusse, kaitseb oma otsust, mis on Euroopa Kohtusse kaevatud, või sekkub juhtumite puhul, mis on asjakohased tema ülesannete suhtes. Sellega seoses võib EASAl olla vaja tagada, et osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides sisalduvad isikuandmed jääksid konfidentsiaalseks. |
| --- | --- |

(10)

EASA osaleb Euroopa Liidu Kohtu kohtuasjades, kui ta ise pöördub Euroopa Kohtusse, kaitseb oma otsust, mis on Euroopa Kohtusse kaevatud, või sekkub juhtumite puhul, mis on asjakohased tema ülesannete suhtes. Sellega seoses võib EASAl olla vaja tagada, et osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides sisalduvad isikuandmed jääksid konfidentsiaalseks.

| (11) | EASAl on õigus teostada kontrolli ning muid järelvalvetoiminguid ja uurimisi kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktiga e. |
| --- | --- |

(11)

EASAl on õigus teostada kontrolli ning muid järelvalvetoiminguid ja uurimisi kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktiga e.

| (12) | EASAl on õigus läbi viia IT-turbekontrolle, millega tegeletakse asutusesiseselt või -väliselt (nt. CERT-EU) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktiga d. |
| --- | --- |

(12)

EASAl on õigus läbi viia IT-turbekontrolle, millega tegeletakse asutusesiseselt või -väliselt (nt. CERT-EU) kooskõlas määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punktiga d.

| (13) | EASA andmekaitseametnikul on õigus töödelda asutusesiseseid ja -väliseid kaebusi ning viia läbi siseauditeid ja juurdlusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2 (edaspidi „määrus“). |
| --- | --- |

(13)

EASA andmekaitseametnikul on õigus töödelda asutusesiseseid ja -väliseid kaebusi ning viia läbi siseauditeid ja juurdlusi kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 45 lõikega 2 (edaspidi „määrus“).

| (14) | Oma ülesannete täitmiseks kogub ja töötleb EASA teavet ja mitut liiki isikuandmeid, sealhulgas füüsilise isiku identifitseerimisandmete, kontaktandmete, ametialasete ülesannete ja kohustuste, eraelulise ja professionaalse käitumise ning finantsandmete kohta. EASA tegutseb vastutava töötlejana. |
| --- | --- |

(14)

Oma ülesannete täitmiseks kogub ja töötleb EASA teavet ja mitut liiki isikuandmeid, sealhulgas füüsilise isiku identifitseerimisandmete, kontaktandmete, ametialasete ülesannete ja kohustuste, eraelulise ja professionaalse käitumise ning finantsandmete kohta. EASA tegutseb vastutava töötlejana.

| (15) | Määruse kohaselt on EASA seega kohustatud andma andmesubjektidele teavet selliste töötlemistoimingute kohta ja järgima nende kui andmesubjektide õigusi. |
| --- | --- |

(15)

Määruse kohaselt on EASA seega kohustatud andma andmesubjektidele teavet selliste töötlemistoimingute kohta ja järgima nende kui andmesubjektide õigusi.

| (16) | EASA võib olla vaja ühitada need õigused haldusjuurdluste, auditite, uurimiste ja kohtumenetluste eesmärkidega. Samuti võib tal olla vaja tasakaalustada andmesubjekti õigusi muude andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste suhtes. Selleks on EASAl määruse artikli 25 kohaselt teatavatel rangetel tingimustel võimalus piirata määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 kehtestatud õigustele ja kohustustele. Kui aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidega ei ole piiranguid kehtestatud, tuleb EASAl nende õiguste piiramiseks vastu võtta sise-eeskirjad. |
| --- | --- |

(16)

EASA võib olla vaja ühitada need õigused haldusjuurdluste, auditite, uurimiste ja kohtumenetluste eesmärkidega. Samuti võib tal olla vaja tasakaalustada andmesubjekti õigusi muude andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste suhtes. Selleks on EASAl määruse artikli 25 kohaselt teatavatel rangetel tingimustel võimalus piirata määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 kehtestatud õigustele ja kohustustele. Kui aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidega ei ole piiranguid kehtestatud, tuleb EASAl nende õiguste piiramiseks vastu võtta sise-eeskirjad.

| (17) | EASAl võib näiteks olla vaja piirata andmesubjekti teavitamist isikuandmete töötlemisest haldusjuurdluse esialgses hindamisetapis või uurimise käigus enne juhtumi võimalikku lõpetamist või distsiplinaarmenetluse eeletapis. Teatud tingimustel võib sellise teabe andmine oluliselt mõjutada EASA suutlikkust juurdlust tõhusalt läbi viia, näiteks kui esineb risk, et asjaomane isik võib hävitada asitõendid või mõjutada võimalikke tunnistajaid enne küsitlemist. EASAl võib olla vaja kaitsta ka tunnistajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(17)

EASAl võib näiteks olla vaja piirata andmesubjekti teavitamist isikuandmete töötlemisest haldusjuurdluse esialgses hindamisetapis või uurimise käigus enne juhtumi võimalikku lõpetamist või distsiplinaarmenetluse eeletapis. Teatud tingimustel võib sellise teabe andmine oluliselt mõjutada EASA suutlikkust juurdlust tõhusalt läbi viia, näiteks kui esineb risk, et asjaomane isik võib hävitada asitõendid või mõjutada võimalikke tunnistajaid enne küsitlemist. EASAl võib olla vaja kaitsta ka tunnistajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi.

| (18) | Võib olla vaja kaitsta anonüümseks jääda soovinud tunnistaja või rikkumisest teataja anonüümsust. Sellisel juhul võib EASA otsustada piirata juurdepääsu nende isikute identifitseerimisandmetele, ütlustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(18)

Võib olla vaja kaitsta anonüümseks jääda soovinud tunnistaja või rikkumisest teataja anonüümsust. Sellisel juhul võib EASA otsustada piirata juurdepääsu nende isikute identifitseerimisandmetele, ütlustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi.

| (19) | Võib olla vaja kaitsta seoses ahistamismenetlusega EASA usaldusnõunikega ühendust võtnud töötaja konfidentsiaalset teavet. Sellistel juhtudel võib EASAl olla vaja piirata juurdepääsu väidetava ohvri, väidetava ahistaja ja teiste seotud isikute identifitseerimisandmetele, ütlustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(19)

Võib olla vaja kaitsta seoses ahistamismenetlusega EASA usaldusnõunikega ühendust võtnud töötaja konfidentsiaalset teavet. Sellistel juhtudel võib EASAl olla vaja piirata juurdepääsu väidetava ohvri, väidetava ahistaja ja teiste seotud isikute identifitseerimisandmetele, ütlustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi.

| (20) | EASA peaks kohaldama piiranguid üksnes juhul, kui need on kooskõlas põhiõiguste ja -vabaduste olemusega ning demokraatlikus ühiskonnas tingimata vajalikud ja proportsionaalsed. EASA peaks selgitama nende piirangute põhjusi. |
| --- | --- |

(20)

EASA peaks kohaldama piiranguid üksnes juhul, kui need on kooskõlas põhiõiguste ja -vabaduste olemusega ning demokraatlikus ühiskonnas tingimata vajalikud ja proportsionaalsed. EASA peaks selgitama nende piirangute põhjusi.

| (21) | Vastutuse põhimõtte kohaselt peaks EASA piirangute kohaldamist dokumenteerima. |
| --- | --- |

(21)

Vastutuse põhimõtte kohaselt peaks EASA piirangute kohaldamist dokumenteerima.

| (22) | Oma ülesannete raames muude organisatsioonidega vahetatavate isikuandmete töötlemisel konsulteerivad EASA ja need organisatsioonid vastastikku piirangute kehtestamise võimalike aluste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse osas, kui see ei kahjusta EASA tegevust. |
| --- | --- |

(22)

Oma ülesannete raames muude organisatsioonidega vahetatavate isikuandmete töötlemisel konsulteerivad EASA ja need organisatsioonid vastastikku piirangute kehtestamise võimalike aluste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse osas, kui see ei kahjusta EASA tegevust.

| (23) | Määruse artikli 25 lõikes 6 kohustatakse vastutavat töötlejat teavitama andmesubjekti piirangu kohaldamise peamistest põhjustest ning tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

(23)

Määruse artikli 25 lõikes 6 kohustatakse vastutavat töötlejat teavitama andmesubjekti piirangu kohaldamise peamistest põhjustest ning tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

| (24) | Määruse artikli 25 lõike 8 kohaselt võib EASA andmesubjektile piirangu kohaldamise põhjuste kohta teabe esitamise edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui piirang kaotaks seeläbi oma mõju. EASA peaks hindama igal üksikjuhul eraldi, kas piirangu kohta teabe esitamisel kaotaks piirang oma mõju. |
| --- | --- |

(24)

Määruse artikli 25 lõike 8 kohaselt võib EASA andmesubjektile piirangu kohaldamise põhjuste kohta teabe esitamise edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui piirang kaotaks seeläbi oma mõju. EASA peaks hindama igal üksikjuhul eraldi, kas piirangu kohta teabe esitamisel kaotaks piirang oma mõju.

| (25) | EASA peaks piirangu tühistama kohe, kui piirangu aluseks olevad tingimused enam ei kehti, ning hindama neid tingimusi korrapäraselt. |
| --- | --- |

(25)

EASA peaks piirangu tühistama kohe, kui piirangu aluseks olevad tingimused enam ei kehti, ning hindama neid tingimusi korrapäraselt.

| (26) | Andmesubjektide õiguste ja vabaduste parima kaitse tagamiseks ning kooskõlas määruse artikli 44 lõikega 1 tuleks andmekaitseametnikuga aegsasti konsulteerida mis tahes kohaldatavate piirangute osas, et kontrollida nende vastavust käesolevale otsusele. |
| --- | --- |

(26)

Andmesubjektide õiguste ja vabaduste parima kaitse tagamiseks ning kooskõlas määruse artikli 44 lõikega 1 tuleks andmekaitseametnikuga aegsasti konsulteerida mis tahes kohaldatavate piirangute osas, et kontrollida nende vastavust käesolevale otsusele.

| (27) | Määruse artikli 16 lõikes 5 ja artikli 17 lõikes 4 on sätestatud erandid seoses andmesubjektide õigusega saada teavet ja tutvuda andmetega. Kui need erandid kehtivad, ei ole EASA’l tarvis kohaldada piirangut käesoleva otsuse alusel, |
| --- | --- |

(27)

Määruse artikli 16 lõikes 5 ja artikli 17 lõikes 4 on sätestatud erandid seoses andmesubjektide õigusega saada teavet ja tutvuda andmetega. Kui need erandid kehtivad, ei ole EASA’l tarvis kohaldada piirangut käesoleva otsuse alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas otsuses sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt võib EASA määruse artikli 25 alusel piirata määruse artiklite 4, 14–22, 35 ja 36 kohaldamist.

2.   Vastutava töötleja ülesannetes EASAd esindab selle tegevdirektor.

Artikkel 2

Piirangud

1.   EASA võib piirata artiklite 14–22, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 sätestatud kohustustele:

| a) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele b, c, f, g ja h, kui EASA viib läbi haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi ja ametist kõrvaldamise menetlusi personalieeskirjade artikli 86 ja IX lisa kohaselt ja kooskõlas EASA tegevdirektori 16. detsembri 2011. aasta otsusega nr 2011/216/E, samuti OLAFi teavitamisel juhtumitest; |
| --- | --- |

a)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele b, c, f, g ja h, kui EASA viib läbi haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi ja ametist kõrvaldamise menetlusi personalieeskirjade artikli 86 ja IX lisa kohaselt ja kooskõlas EASA tegevdirektori 16. detsembri 2011. aasta otsusega nr 2011/216/E, samuti OLAFi teavitamisel juhtumitest;

| b) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui EASA haldusnõukogu 14. detsembri 2018 otsuse nr. 15-2018 alusel tagatakse, et EASA töötajad võiksid konfidentsiaalselt teatada asjaoludest, mille korral nende arvates on pandud toime tõsiseid rikkumisi; |
| --- | --- |

b)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui EASA haldusnõukogu 14. detsembri 2018 otsuse nr. 15-2018 alusel tagatakse, et EASA töötajad võiksid konfidentsiaalselt teatada asjaoludest, mille korral nende arvates on pandud toime tõsiseid rikkumisi;

| c) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui EASA tegevdirektori 5. augusti 2009 otsuse nr 2008/180/A alusel tagatakse, et EASA töötajad saaksid usaldusnõunikele ahistamismenetluse kontekstis asjaoludest teatada; |
| --- | --- |

c)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui EASA tegevdirektori 5. augusti 2009 otsuse nr 2008/180/A alusel tagatakse, et EASA töötajad saaksid usaldusnõunikele ahistamismenetluse kontekstis asjaoludest teatada;

| d) | vastavalt artikli 25 lõike 1 punktile b, c, d, f, g ja h , kui viiakse läbi juurdlusi Euroopa Liidu salastatud teabe julgeolekueeskirjade („EUCI“) võimaliku rikkumise kohta EASA tegevdirektori 17. veebruari 2020. aasta otsuse nr. 2020/010/ED alusel EASA julgeolekueeskirjade kohta Euroopa liidu salastatud teabe kaitsmisel; |
| --- | --- |

d)

vastavalt artikli 25 lõike 1 punktile b, c, d, f, g ja h , kui viiakse läbi juurdlusi Euroopa Liidu salastatud teabe julgeolekueeskirjade („EUCI“) võimaliku rikkumise kohta EASA tegevdirektori 17. veebruari 2020. aasta otsuse nr. 2020/010/ED alusel EASA julgeolekueeskirjade kohta Euroopa liidu salastatud teabe kaitsmisel;

| e) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h, kui EASA tegevuse või allüksuste suhtes viiakse läbi siseauditeid; |
| --- | --- |

e)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h, kui EASA tegevuse või allüksuste suhtes viiakse läbi siseauditeid;

| f) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, d, g ja h vastastikuse abi osutamisel liidu institutsioonide, organite ja asutustega või tehes nendega koostööd käesoleva lõike punktides a–d nimetatud tegevuste osas ning asjakohaste teenustaseme kokkulepete, vastastikuse mõistmise memorandumite ja koostöölepingute kohaselt; |
| --- | --- |

f)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, d, g ja h vastastikuse abi osutamisel liidu institutsioonide, organite ja asutustega või tehes nendega koostööd käesoleva lõike punktides a–d nimetatud tegevuste osas ning asjakohaste teenustaseme kokkulepete, vastastikuse mõistmise memorandumite ja koostöölepingute kohaselt;

| g) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h vastastikuse abi osutamisel kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega või tehes selliste ametiasutuste või organisatsioonidega koostööd nende taotlusel või omal algatusel; |
| --- | --- |

g)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h vastastikuse abi osutamisel kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega või tehes selliste ametiasutuste või organisatsioonidega koostööd nende taotlusel või omal algatusel;

| h) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h vastastikuse abi osutamisel ja koostöö tegemisel ELi liikmesriikide ametiasutustega nende taotlusel või omal algatusel; |
| --- | --- |

h)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h vastastikuse abi osutamisel ja koostöö tegemisel ELi liikmesriikide ametiasutustega nende taotlusel või omal algatusel;

| i) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile e, kui EASA töötleb isikuandmeid, mis on Euroopa Liidu Kohtu menetluste osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides; |
| --- | --- |

i)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile e, kui EASA töötleb isikuandmeid, mis on Euroopa Liidu Kohtu menetluste osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides;

| j) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile c, g ja h, kui kontrolli teostamisel või teiste jälgimismenetluste ja juurdluste käigus töödeldakse isikuandmeid määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punkti e kohaselt; |
| --- | --- |

j)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile c, g ja h, kui kontrolli teostamisel või teiste jälgimismenetluste ja juurdluste käigus töödeldakse isikuandmeid määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punkti e kohaselt;

| k) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile b, c, d, f, g ja h, kui määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punkti d kohaselt töödeldakse IT-turbekontrolli käigus isikuandmeid asutusesiseselt või -väliselt (nt. CERT-EU). |
| --- | --- |

k)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile b, c, d, f, g ja h, kui määruse (EL) 2018/1139 artikli 75 lõike 2 punkti d kohaselt töödeldakse IT-turbekontrolli käigus isikuandmeid asutusesiseselt või -väliselt (nt. CERT-EU).

2.   Vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile b, c, f, g ja h, võib andmekaitseametnik piirata määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ja artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 sätestatud õigustele ning ajal, kui määruse artikli 45 lõike 2 kohaselt vaadatakse läbi asutusesiseseid ja -väliseid kaebusi või viiakse läbi siseauditeid ja juurdlusi.

3.   Kõik piirangud peavad järgima põhiõiguste ja -vabaduste olemust ning olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ja proportsionaalsed.

4.   Enne piirangute kohaldamist tehakse igal üksikjuhul eraldi vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontroll. Piirangud piirduvad sellega, mis on seatud eesmärkide saavutamiseks tingimata vajalik.

5.   Aruandekohustuse täitmiseks dokumenteerib EASA kohaldatavate piirangute põhjused, asjakohased alused lõikes 1 loetletute seast ning vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrolli tulemuse. Need registrikanded lisatakse registrisse, mis tehakse nõudmisel Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks. EASA koostab korrapäraselt aruandeid määruse artikli 25 kohaldamise kohta.

6.   Oma ülesannete raames muudelt organisatsioonidelt saadud isikuandmete töötlemisel konsulteerib EASA nende organisatsioonidega piirangute kehtestamise võimalike aluste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse osas, kui see ei kahjusta EASA tegevust.

Artikkel 3

Riskid andmesubjektide õigustele ja vabadustele

1.   Piirangute kohaldamise tõttu andmesubjektide õigustele ja vabadustele avalduvate riskide hindamine ja kõnealuste piirangute kohaldamise periood dokumenteeritakse töötlemistoimingute registris, mida EASA peab kooskõlas määruse artikliga 31. See teave lisatakse ka määruse artikli 39 kohaselt tehtavatesse mis tahes andmekaitsealastesse mõjuhinnangutesse, mis käsitlevad neid piiranguid.

2.   Piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse üle otsustamisel võtab EASA arvesse võimalikke riske andmesubjekti õigustele ja vabadustele.

Artikkel 4

Kaitsemeetmed ja säilitamisperioodid

1.   EASA rakendab kaitsemeetmeid, et hoida ära ebaseaduslik juurdepääs sellistele isikuandmetele, mille suhtes kohaldatakse või võidakse kohaldada piiranguid, ja nende andmete kuritarvitamine. Kaitsemeetmed hõlmavad tehnilisi ja korralduslikke meetmeid ning neid kirjeldatakse vajaduse korral EASA siseotsustes, -menetlustes ja -rakenduseeskirjades. Kaitsemeetmed hõlmavad järgmist:

| a) | rollide, vastutusalade ja menetlusetappide selge määratlemine; |
| --- | --- |

a)

rollide, vastutusalade ja menetlusetappide selge määratlemine;

| b) | vajaduse korral turvaline elektrooniline keskkond, mis takistab volitamata isikute ebaseaduslikku või juhuslikku juurdepääsu elektroonilistele andmetele; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral turvaline elektrooniline keskkond, mis takistab volitamata isikute ebaseaduslikku või juhuslikku juurdepääsu elektroonilistele andmetele;

| c) | vajaduse korral paberdokumentide turvaline säilitamine ja töötlemine; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral paberdokumentide turvaline säilitamine ja töötlemine;

| d) | piirangute nõuetekohane jälgimine ja nende kohaldamise perioodiline läbivaatamine. |
| --- | --- |

d)

piirangute nõuetekohane jälgimine ja nende kohaldamise perioodiline läbivaatamine.

Punktis d nimetatud läbivaatamised toimuvad vähemalt kord iga kuue kuu tagant.

2.   Piirangud tühistatakse kohe, kui nende aluseks olnud tingimused enam ei kehti.

3.   Isikuandmeid säilitatakse kooskõlas EASA kehtivate säilituseeskirjadega, mis tuleb lisada määruse artikli 31 kohaselt peetavatesse andmekaitseregistritesse. Säilitamistähtaja lõppedes kõik isikuandmed kustutatakse, muudetakse anonüümseks või edastatakse arhiividesse kooskõlas määruse artikliga 13.

Artikkel 5

Andmekaitseametniku osalemine

1.   Andmekaitseametnikku teavitatakse põhjendamatu viivituseta alati, kui andmesubjekti õigusi piiratakse käesoleva otsuse alusel. Andmekaitseametnikule antakse juurdepääs asjakohastele registrikannetele ja mis tahes dokumentidele faktiliste ja õiguslike asjaolude kohta.

2.   Andmekaitseametnik võib taotleda piirangu kohaldamise läbivaatamist. EASA teavitab andmekaitseametnikku kirjalikult taotletud läbivaatamise tulemustest.

3.   EASA dokumenteerib andmekaitseametniku osalemise piirangute kohaldamises, sh temaga jagatava teabe.

Artikkel 6

Andmesubjektidele antav teave nende õiguste piiramise kohta

1.   EASA lisab oma veebisaidil või siseveebis avaldatavatesse isikuandmete kaitse teadetesse andmesubjektidele suunatud üldise teabe andmesubjektide õiguste võimaliku piiramise kohta kooskõlas artikli 2 lõikega 1. Teave peab sisaldama seda, mis õigusi võidakse piirata, põhjusi, miks piiranguid võidakse kohaldada, ja piirangute võimalikku kestust.

2.   EASA teavitab andmesubjekte ilma põhjendamatu viivituseta nende õiguste praegustest või tulevastest piirangutest, saates neile selle kohta individuaalse kirjaliku teate. EASA teavitab andmesubjekti piirangu kohaldamise peamistest põhjustest, tema õigusest pöörduda piirangu vaidlustamiseks andmekaitseametniku poole ja õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

3.   EASA võib piirangu põhjusi ja Euroopa Andmekaitseinspektorile kaebuse esitamise õigust käsitleva teabe andmist edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui piirang kaotaks seeläbi oma mõju. Seda, kas see on põhjendatud, hinnatakse igal üksikjuhul eraldi. EASA esitab andmesubjektile selle teabe kohe, kui teabe andmine ei tühista enam piirangu mõju.

Artikkel 7

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest

1.   Kui EASA on määruse artikli 35 lõike 1 alusel kohustatud teavitama andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest, võib ta erandjuhtudel osaliselt või täielikult piirata sellise teabe andmist. Sel juhul dokumenteerib EASA teatises piirangu põhjused, piirangu kohaldamise õigusliku aluse kooskõlas artikliga 2 ning hinnangu selle vajalikkusele ja proportsionaalsusele. See teatis esitatakse Euroopa Andmekaitseinspektorile isikuandmetega seotud rikkumisest teatamisel.

2.   Kui piirangut õigustanud põhjused enam ei kehti, teavitab EASA asjaomast andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest, piirangu peamistest põhjustest ja tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 8

Elektroonilise side konfidentsiaalsus

1.   Erandjuhtudel võib EASA määruse artikli 36 alusel piirata õigust elektroonilise side konfidentsiaalsusele. Sellised piirangud peavad olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/58/EÜ (4).

2.   Kui EASA piirab õigust elektroonilise side konfidentsiaalsusele, teavitab ta asjaomast andmesubjekti oma vastuses andmesubjekti mis tahes taotlusele piirangu kohaldamise peamistest põhjustest ja tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

3.   EASA võib piirangu põhjusi ja Euroopa Andmekaitseinspektorile kaebuse esitamise õigust käsitleva teabe andmist edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui piirang kaotaks seeläbi oma mõju. Seda, kas see on põhjendatud, hinnatakse igal üksikjuhul eraldi.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Varssavi, 21. oktoober 2020

Piotr SAMSON

Haldusnõukogu esimees

---

(1)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

1

(2)  
  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (ELT L 201, 31.7.2002, lk 37).

4

---