# Az Európai Unió L 124/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 124 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. április 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 124

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. április 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/580 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. február 1.) az (EU) 2015/1366 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a méhészeti ágazatban a pénzügyi hozzájárulás elosztásának alapja tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/581 végrehajtási rendelete (2021. április 9.) az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) helyzetképeiről | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/582 végrehajtási rendelete (2021. április 9.) a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 40 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/583 végrehajtási határozata (2021. április 9.) az Amerikai Egyesült Államok kijelölt szerződéses piacainak a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről szóló (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  ) | 116 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/580 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. február 1.) az (EU) 2015/1366 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a méhészeti ágazatban a pénzügyi hozzájárulás elosztásának alapja tekintetében történő módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2021/581 végrehajtási rendelete (2021. április 9.) az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) helyzetképeiről

3

*

A Bizottság (EU) 2021/582 végrehajtási rendelete (2021. április 9.) a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

40

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2021/583 végrehajtási határozata (2021. április 9.) az Amerikai Egyesült Államok kijelölt szerződéses piacainak a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről szóló (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  )

1

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.4.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/580 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. február 1.)

az (EU) 2015/1366 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a méhészeti ágazatban a pénzügyi hozzájárulás elosztásának alapja tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 56. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/1366 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 4. cikke meghatározza a tagállamoknak a méhészeti programjaikhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás alapját. Az összeget a méhészeti programoknak a Bizottság részére való bejelentését közvetlenül megelőző két naptári év során a tagállamok által bejelentett méhkaptárak átlagos számával arányosan kell elosztani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/1366 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 4. cikke meghatározza a tagállamoknak a méhészeti programjaikhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás alapját. Az összeget a méhészeti programoknak a Bizottság részére való bejelentését közvetlenül megelőző két naptári év során a tagállamok által bejelentett méhkaptárak átlagos számával arányosan kell elosztani.

| (2) | Az (EU, Euratom) 2020/2093 (3) tanácsi rendelet meghatározza az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) éves felső határát. E határértéken belül ez az alap finanszírozza a méhészeti programokhoz való uniós hozzájárulást, amely 2021-től lép hatályba. A többéves pénzügyi keretben az EMGA tekintetében előirányzott teljes összeg a méhészeti programok számára évi 60 millió EUR-s növekedést foglal magába. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU, Euratom) 2020/2093 (3) tanácsi rendelet meghatározza az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) éves felső határát. E határértéken belül ez az alap finanszírozza a méhészeti programokhoz való uniós hozzájárulást, amely 2021-től lép hatályba. A többéves pénzügyi keretben az EMGA tekintetében előirányzott teljes összeg a méhészeti programok számára évi 60 millió EUR-s növekedést foglal magába.

| (3) | A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozóan a Bizottság a méhészeti programokra szánt megnövelt uniós hozzájárulás elosztását javasolta a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat VIII. mellékletében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

(3)

A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozóan a Bizottság a méhészeti programokra szánt megnövelt uniós hozzájárulás elosztását javasolta a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat VIII. mellékletében meghatározottak szerint.

| (4) | A COM(2018) 392 final bizottsági javaslatban meghatározott uniós hozzájárulás tagállamok közötti elosztásának alapját a 2017–2019-es méhészeti programokra szánt uniós források elosztása képezte, amelyet a tagállamok által 2013-ban bejelentett méhkaptárak száma alapján állapítottak meg a 2014–2016-os méhészeti programjaik keretében, kiigazítva a tagállamok által a 2017–2019-es programozási időszakban allokáció céljából benyújtott kérelmekkel. |
| --- | --- |

(4)

A COM(2018) 392 final bizottsági javaslatban meghatározott uniós hozzájárulás tagállamok közötti elosztásának alapját a 2017–2019-es méhészeti programokra szánt uniós források elosztása képezte, amelyet a tagállamok által 2013-ban bejelentett méhkaptárak száma alapján állapítottak meg a 2014–2016-os méhészeti programjaik keretében, kiigazítva a tagállamok által a 2017–2019-es programozási időszakban allokáció céljából benyújtott kérelmekkel.

| (5) | A méhészeti programokhoz nyújtott megnövelt uniós hozzájárulásnak 2021-től kell hatályba lépnie, míg a tagállamok KAP-stratégiai tervei a jövőbeli KAP jogalkotási keretén belül várhatóan csak 2023-ban lesznek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(5)

A méhészeti programokhoz nyújtott megnövelt uniós hozzájárulásnak 2021-től kell hatályba lépnie, míg a tagállamok KAP-stratégiai tervei a jövőbeli KAP jogalkotási keretén belül várhatóan csak 2023-ban lesznek alkalmazandók.

| (6) | A COM(2018) 392 final bizottsági javaslattal való összhang, valamint a méhészeti programok számára a 2021-es és a 2022-es évre, illetve a 2023-tól kezdődő időszakra elkülönített összegek közötti koherencia biztosítása érdekében a méhészeti programok 2021-es és 2022-es előirányzatait a tagállamok által a 2014–2016-os méhészeti programjaikra vonatkozóan 2013-ban bejelentett méhkaptárak száma alapján kell kiszámítani, kiigazítva a tagállamok által a 2017–2019-es programozási időszakban allokáció céljából benyújtott kérelmekkel. |
| --- | --- |

(6)

A COM(2018) 392 final bizottsági javaslattal való összhang, valamint a méhészeti programok számára a 2021-es és a 2022-es évre, illetve a 2023-tól kezdődő időszakra elkülönített összegek közötti koherencia biztosítása érdekében a méhészeti programok 2021-es és 2022-es előirányzatait a tagállamok által a 2014–2016-os méhészeti programjaikra vonatkozóan 2013-ban bejelentett méhkaptárak száma alapján kell kiszámítani, kiigazítva a tagállamok által a 2017–2019-es programozási időszakban allokáció céljából benyújtott kérelmekkel.

| (7) | Az (EU) 2015/1366 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2015/1366 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/1366 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4. cikkének második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az első bekezdéstől eltérve, a méhészeti programok számára a 2021-es és 2022-es évre nyújtott uniós hozzájárulást a tagállamok által a 2014–2016-os méhészeti programjaikra vonatkozóan 2013-ban bejelentett méhkaptárak száma alapján kell elosztani a méhészeti programmal rendelkező tagállamok között, kiigazítva a tagállamok által a 2017–2019-es programozási időszakban allokáció céljából benyújtott kérelmekkel. A minimális uniós hozzájárulás méhészeti programonként 25 000 EUR.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. február 1-jén.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/1366 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. május 11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a méhészeti ágazatban nyújtott támogatások tekintetében történő kiegészítéséről(HL L 211., 2015.8.8., 3. o.)

2

(3)  A Tanács (EU, Euratom) 2020/2093 rendelete (2020. december 17.) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 433 I, 2020.12.22., 11. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

5

---

| 2021.4.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/581 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 9.)

az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) helyzetképeiről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Határ- és Parti Őrségről, valamint az 1052/2013/EU és az (EU) 2016/1624 rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. november 13-i (EU) 2019/1896 európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 24. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/1896 rendelet úgy határozza meg a helyzetképet, mint a különböző hatóságok, érzékelő eszközök, platformok és egyéb források által biztosított olyan, földrajzi vonatkozású közel valós idejű adatok és információk összesítését, amelyeket biztonságos kommunikációs és információs csatornákon keresztül továbbítanak, és amelyek feldolgozhatóak, szelektíven megmutathatóak és más releváns hatóságokkal megoszthatóak a külső határokon és a határok előtti területeken, azok mentén vagy azok közelében helyzetismeret kialakítása és a reagálási képesség támogatása érdekében. Ez a fogalommeghatározás továbbfejleszti az eredetileg az 1052/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) meghatározott, „adatközpontúbb” megközelítést tükröző fogalmat, lehetővé téve, hogy a felhasználók az operatív helyzettől, valamint vezetési és irányítási igényeiktől függően kiválasszák a megfelelő grafikus megjelenítést és felhasználói felületet. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/1896 rendelet úgy határozza meg a helyzetképet, mint a különböző hatóságok, érzékelő eszközök, platformok és egyéb források által biztosított olyan, földrajzi vonatkozású közel valós idejű adatok és információk összesítését, amelyeket biztonságos kommunikációs és információs csatornákon keresztül továbbítanak, és amelyek feldolgozhatóak, szelektíven megmutathatóak és más releváns hatóságokkal megoszthatóak a külső határokon és a határok előtti területeken, azok mentén vagy azok közelében helyzetismeret kialakítása és a reagálási képesség támogatása érdekében. Ez a fogalommeghatározás továbbfejleszti az eredetileg az 1052/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) meghatározott, „adatközpontúbb” megközelítést tükröző fogalmat, lehetővé téve, hogy a felhasználók az operatív helyzettől, valamint vezetési és irányítási igényeiktől függően kiválasszák a megfelelő grafikus megjelenítést és felhasználói felületet.

| (2) | Az (EU) 2019/1896 rendelet előírja, hogy információk gyűjtése, kiértékelése, összevetése, elemzése, értelmezése, összeállítása, megjelenítése és terjesztése révén nemzeti helyzetképeket, európai helyzetképeket és egyedi helyzetképeket kell kialakítani. A helyzetképeknek három különálló információs rétegből kell állniuk, nevezetesen egy eseményrétegből, egy műveleti rétegből és egy elemzési rétegből. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/1896 rendelet előírja, hogy információk gyűjtése, kiértékelése, összevetése, elemzése, értelmezése, összeállítása, megjelenítése és terjesztése révén nemzeti helyzetképeket, európai helyzetképeket és egyedi helyzetképeket kell kialakítani. A helyzetképeknek három különálló információs rétegből kell állniuk, nevezetesen egy eseményrétegből, egy műveleti rétegből és egy elemzési rétegből.

| (3) | Meg kell határozni a helyzetképek egyes információs rétegeinek részleteit, valamint az egyedi helyzetképek létrehozásának szabályait. Meg kell határozni továbbá a nyújtandó információk típusát és az ilyen információk szolgáltatására vonatkozó eljárásokat, valamint a minőség-ellenőrzési mechanizmusokat. Az információcserét fokozó összehangolt megközelítés érdekében meg kell határozni és egységesíteni kell az az európai határőrizeti rendszerben (a továbbiakban: EUROSUR) történő jelentéstételt. |
| --- | --- |

(3)

Meg kell határozni a helyzetképek egyes információs rétegeinek részleteit, valamint az egyedi helyzetképek létrehozásának szabályait. Meg kell határozni továbbá a nyújtandó információk típusát és az ilyen információk szolgáltatására vonatkozó eljárásokat, valamint a minőség-ellenőrzési mechanizmusokat. Az információcserét fokozó összehangolt megközelítés érdekében meg kell határozni és egységesíteni kell az az európai határőrizeti rendszerben (a továbbiakban: EUROSUR) történő jelentéstételt.

| (4) | Annak érdekében, hogy a helyzetképek eseményrétege kellően átfogó és részletes legyen, a nemzeti koordinációs központoknak és adott esetben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek (a továbbiakban: az Ügynökség), valamint a nemzetközi koordinációs központoknak időben jelentést kell tenniük a külső határokra valószínűsíthetően kihatással levő eseményekről. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a helyzetképek eseményrétege kellően átfogó és részletes legyen, a nemzeti koordinációs központoknak és adott esetben az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek (a továbbiakban: az Ügynökség), valamint a nemzetközi koordinációs központoknak időben jelentést kell tenniük a külső határokra valószínűsíthetően kihatással levő eseményekről.

| (5) | A mutatók, valamint az egyedi eseményekre vonatkozó jelentések útján történő eseményjelentések kiegészítik egymást. A mutatók elősegítik a határszakaszon lévő helyzet általános alakulásának értékelését, és hozzájárulnak a helyzetismeret javításához, az egyedi eseményekre vonatkozó jelentések pedig ahhoz a törekvéshez kapcsolódnak, hogy kellő időben reagáljanak az adott eseményekre. |
| --- | --- |

(5)

A mutatók, valamint az egyedi eseményekre vonatkozó jelentések útján történő eseményjelentések kiegészítik egymást. A mutatók elősegítik a határszakaszon lévő helyzet általános alakulásának értékelését, és hozzájárulnak a helyzetismeret javításához, az egyedi eseményekre vonatkozó jelentések pedig ahhoz a törekvéshez kapcsolódnak, hogy kellő időben reagáljanak az adott eseményekre.

| (6) | Előfordulhat, hogy az egyedi eseményekre vonatkozó jelentések sürgős intézkedést tesznek szükségessé. Ezért lehetővé kell tenni az egyedi események időben történő bejelentését annak érdekében, hogy az ilyen eseményekre kellő időben lehessen reagálni. Az esemény észlelését követően haladéktalanul kezdeti jelentést kell küldeni, és azt meg kell jeleníteni a megfelelő helyzetképeken. A gyors reagálás képességét esetlegesen veszélyeztető késedelem megelőzése érdekében a hitelesítési folyamatnak lehetővé kell tennie részlegesen hitelesített jelentés elküldését. |
| --- | --- |

(6)

Előfordulhat, hogy az egyedi eseményekre vonatkozó jelentések sürgős intézkedést tesznek szükségessé. Ezért lehetővé kell tenni az egyedi események időben történő bejelentését annak érdekében, hogy az ilyen eseményekre kellő időben lehessen reagálni. Az esemény észlelését követően haladéktalanul kezdeti jelentést kell küldeni, és azt meg kell jeleníteni a megfelelő helyzetképeken. A gyors reagálás képességét esetlegesen veszélyeztető késedelem megelőzése érdekében a hitelesítési folyamatnak lehetővé kell tennie részlegesen hitelesített jelentés elküldését.

| (7) | Ugyanakkor az ilyen körülmények között kiadott jelentések hamis riasztásokhoz vezethetnek. A helyzetkép kibocsátójának és tulajdonosának értékelnie és jeleznie kell a jelentések és a helyzetképen feltüntetett események megbízhatósági szintjét. Az első jelentést további nyomonkövetési jelentésekkel kell kiegészíteni, amint kiegészítő információk állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(7)

Ugyanakkor az ilyen körülmények között kiadott jelentések hamis riasztásokhoz vezethetnek. A helyzetkép kibocsátójának és tulajdonosának értékelnie és jeleznie kell a jelentések és a helyzetképen feltüntetett események megbízhatósági szintjét. Az első jelentést további nyomonkövetési jelentésekkel kell kiegészíteni, amint kiegészítő információk állnak rendelkezésre.

| (8) | Az okmányokkal való visszaéléssel és a bűncselekményekkel összefüggő események EUROSUR-ban történő bejelentése kiegészíti az (EU) 2020/493 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) az európai képarchiváló rendszer (FADO) részeként előírt jelentéstételi kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(8)

Az okmányokkal való visszaéléssel és a bűncselekményekkel összefüggő események EUROSUR-ban történő bejelentése kiegészíti az (EU) 2020/493 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) az európai képarchiváló rendszer (FADO) részeként előírt jelentéstételi kötelezettségeket.

| (9) | Az áruk határon átnyúló forgalmát és az ahhoz kapcsolódó tiltott kereskedelmet érintő egyedi események e rendelet szerinti bejelentése nem érinti a vámügy területén meglévő jelentéstételi kötelezettségeket, korlátozásokat, illetve hatásköröket, valamint a rendszeres ellenőrzési jelentéstételt, különösen az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (4) 186. cikke szerinti 2. generációs importellenőrzési rendszert vagy az ugyanezen rendelet 86. cikkén alapuló vámügyi kockázatkezelési rendszer és az 515/97/EK tanácsi rendelettel (5) létrehozott váminformációs rendszer (VIR) keretében történő kockázatinformáció-megosztást. A tagállamok által a vámüggyel és a vámhatóságok teljesítményével összefüggő ügyekben alkalmazott jelentéstételi mechanizmusokat sem kettőzheti meg. A releváns információk – ha rendelkezésre állnak – a meglévő bizottsági forrásokból is beszerezhetők. |
| --- | --- |

(9)

Az áruk határon átnyúló forgalmát és az ahhoz kapcsolódó tiltott kereskedelmet érintő egyedi események e rendelet szerinti bejelentése nem érinti a vámügy területén meglévő jelentéstételi kötelezettségeket, korlátozásokat, illetve hatásköröket, valamint a rendszeres ellenőrzési jelentéstételt, különösen az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (4) 186. cikke szerinti 2. generációs importellenőrzési rendszert vagy az ugyanezen rendelet 86. cikkén alapuló vámügyi kockázatkezelési rendszer és az 515/97/EK tanácsi rendelettel (5) létrehozott váminformációs rendszer (VIR) keretében történő kockázatinformáció-megosztást. A tagállamok által a vámüggyel és a vámhatóságok teljesítményével összefüggő ügyekben alkalmazott jelentéstételi mechanizmusokat sem kettőzheti meg. A releváns információk – ha rendelkezésre állnak – a meglévő bizottsági forrásokból is beszerezhetők.

| (10) | Ami a helyzetképek műveleti rétegét illeti, a kellően átfogó áttekintés érdekében a helyzetképek tulajdonosának jelentést kell kapnia a következőkről: a tagállamok saját eszközei, a műveleti tervek, valamint a környezeti információk, beleértve különösen a meteorológiai és oceanográfiai információkat. Abban az esetben, ha valamely határszakasz hatásszintje magas vagy kritikus, a szükséges koordináció megköveteli a műveleti tervek részletes jelentését a különböző érintett hatóságok válaszlépéseinek jobb előrejelzése érdekében. |
| --- | --- |

(10)

Ami a helyzetképek műveleti rétegét illeti, a kellően átfogó áttekintés érdekében a helyzetképek tulajdonosának jelentést kell kapnia a következőkről: a tagállamok saját eszközei, a műveleti tervek, valamint a környezeti információk, beleértve különösen a meteorológiai és oceanográfiai információkat. Abban az esetben, ha valamely határszakasz hatásszintje magas vagy kritikus, a szükséges koordináció megköveteli a műveleti tervek részletes jelentését a különböző érintett hatóságok válaszlépéseinek jobb előrejelzése érdekében.

| (11) | A közös határművelet vagy gyorsreagálású határvédelmi intervenció keretében végrehajtandó műveleti jelentéstételt mindegyik közös határművelet vagy gyorsreagálási határvédelmi intervenció műveleti tervében ismertetni kell. |
| --- | --- |

(11)

A közös határművelet vagy gyorsreagálású határvédelmi intervenció keretében végrehajtandó műveleti jelentéstételt mindegyik közös határművelet vagy gyorsreagálási határvédelmi intervenció műveleti tervében ismertetni kell.

| (12) | Ami a helyzetképek elemzési rétegét illeti, a helyzetképek tulajdonosának kockázatelemzési jelentések alapján kell kialakítania az elemzési réteget. E jelentések célja a külső határokon bekövetkező események jobb megértése, ami elősegítheti a tendenciák előrejelzését, a határellenőrzési műveletek tervezését és végrehajtását, valamint a stratégiai kockázatelemzést. A kockázatelemzési jelentéstételre és a megbízhatósági szintek hozzárendelésére vonatkozó módszereknek a közös integrált kockázatelemzési modellen (CIRAM) kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(12)

Ami a helyzetképek elemzési rétegét illeti, a helyzetképek tulajdonosának kockázatelemzési jelentések alapján kell kialakítania az elemzési réteget. E jelentések célja a külső határokon bekövetkező események jobb megértése, ami elősegítheti a tendenciák előrejelzését, a határellenőrzési műveletek tervezését és végrehajtását, valamint a stratégiai kockázatelemzést. A kockázatelemzési jelentéstételre és a megbízhatósági szintek hozzárendelésére vonatkozó módszereknek a közös integrált kockázatelemzési modellen (CIRAM) kell alapulniuk.

| (13) | A következetesség biztosítása és az információcsere elősegítése érdekében az Ügynökségnek – a biztonság megőrzése mellett – integrálnia és fejlesztenie kell az EUROSUR keretébe illeszkedő különböző kockázatelemzési hálózatait és eszközeit, például a Frontex Kockázatelemzési Hálózatot (FRAN), az okmányhamisítás kockázatait elemző európai hálózatot (EDF-RAN) vagy a tengeri hírszerzés kockázatelemzési hálózatát (MIC-RAN). |
| --- | --- |

(13)

A következetesség biztosítása és az információcsere elősegítése érdekében az Ügynökségnek – a biztonság megőrzése mellett – integrálnia és fejlesztenie kell az EUROSUR keretébe illeszkedő különböző kockázatelemzési hálózatait és eszközeit, például a Frontex Kockázatelemzési Hálózatot (FRAN), az okmányhamisítás kockázatait elemző európai hálózatot (EDF-RAN) vagy a tengeri hírszerzés kockázatelemzési hálózatát (MIC-RAN).

| (14) | Az EUROSUR-ban történő jelentéstétel során figyelembe kell venni az olyan határellenőrzési tevékenységek sajátosságait, mint a légi- vagy tengerfelügyeleti határőrizet, és szem előtt kell tartani bizonyos kapcsolódó események, például a szabálytalan továbbutazások vagy a kutatási-mentési események sajátosságait is. Az ilyen információk jelentése hozzájárul az európai helyzetkép kialakításához, beleértve a kockázatelemzést és a hatásszintek hozzárendelését is. Emellett a migránsokat érintő szárazföldi és tengeri kutatási-mentési műveletekről szóló jelentéstételnek hozzá kell járulnia a migránsok életének védelméhez és megmentéséhez. |
| --- | --- |

(14)

Az EUROSUR-ban történő jelentéstétel során figyelembe kell venni az olyan határellenőrzési tevékenységek sajátosságait, mint a légi- vagy tengerfelügyeleti határőrizet, és szem előtt kell tartani bizonyos kapcsolódó események, például a szabálytalan továbbutazások vagy a kutatási-mentési események sajátosságait is. Az ilyen információk jelentése hozzájárul az európai helyzetkép kialakításához, beleértve a kockázatelemzést és a hatásszintek hozzárendelését is. Emellett a migránsokat érintő szárazföldi és tengeri kutatási-mentési műveletekről szóló jelentéstételnek hozzá kell járulnia a migránsok életének védelméhez és megmentéséhez.

| (15) | A helyzetkép tulajdonosának azzal a céllal kell kezelnie a helyzetképet, hogy valamennyi külső határszakasz és minden felelősségi terület vonatkozásában világos képet nyújtson a helyzetről, valamint hogy elősegítse a megfelelő szintű kockázatelemzést és reagálási képességeket. |
| --- | --- |

(15)

A helyzetkép tulajdonosának azzal a céllal kell kezelnie a helyzetképet, hogy valamennyi külső határszakasz és minden felelősségi terület vonatkozásában világos képet nyújtson a helyzetről, valamint hogy elősegítse a megfelelő szintű kockázatelemzést és reagálási képességeket.

| (16) | Amikor harmadik felek bevonásával készítenek egyedi helyzetképeket az EUROSUR-ban, a tagállamoknak és az Ügynökségnek be kell tartaniuk és elő kell mozdítaniuk az Ügynökség által az információcserére vonatkozóan kidolgozott technikai és műveleti előírásokat. |
| --- | --- |

(16)

Amikor harmadik felek bevonásával készítenek egyedi helyzetképeket az EUROSUR-ban, a tagállamoknak és az Ügynökségnek be kell tartaniuk és elő kell mozdítaniuk az Ügynökség által az információcserére vonatkozóan kidolgozott technikai és műveleti előírásokat.

| (17) | Az EUROSUR-ban történő információfeldolgozást támogató különböző műszaki rendszerek és hálózatok üzemeltetésére és karbantartására vonatkozó technikai feladatokkal összefüggésben meg kell határozni a jelentéstétellel és a helyzetképek fenntartásával kapcsolatos műveleti felelősségi köröket. |
| --- | --- |

(17)

Az EUROSUR-ban történő információfeldolgozást támogató különböző műszaki rendszerek és hálózatok üzemeltetésére és karbantartására vonatkozó technikai feladatokkal összefüggésben meg kell határozni a jelentéstétellel és a helyzetképek fenntartásával kapcsolatos műveleti felelősségi köröket.

| (18) | Az EUROSUR műszaki megvalósítására vonatkozó műveleti felelősségi körök kellő részletességű meghatározása érdekében meg kell határozni az EUROSUR műszaki alkotóelemeit. A feldolgozott jelentős mennyiségű információ kezelése és az üzemeltetők munkaterhelésének csökkentése érdekében az EUROSUR-on belüli információcserét automatizálni kell. A tagállamoknak és az Ügynökségnek technikai interfészeket kell kifejleszteniük a gépek összekapcsolásának előmozdítása érdekében, és döntéstámogató eszközöket kell használniuk, hogy segítsék az EUROSUR üzemeltetőit feladataik ellátásában. |
| --- | --- |

(18)

Az EUROSUR műszaki megvalósítására vonatkozó műveleti felelősségi körök kellő részletességű meghatározása érdekében meg kell határozni az EUROSUR műszaki alkotóelemeit. A feldolgozott jelentős mennyiségű információ kezelése és az üzemeltetők munkaterhelésének csökkentése érdekében az EUROSUR-on belüli információcserét automatizálni kell. A tagállamoknak és az Ügynökségnek technikai interfészeket kell kifejleszteniük a gépek összekapcsolásának előmozdítása érdekében, és döntéstámogató eszközöket kell használniuk, hogy segítsék az EUROSUR üzemeltetőit feladataik ellátásában.

| (19) | Amikor az Ügynökség – az információcserére vonatkozó műszaki szabványok részeként – az érintett nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben meghatározza a figyelmet érdemlő hajókkal kapcsolatos jelentések formátumát, a vonatkozó nemzetközi jogszabályokból, elsősorban az ENSZ Tengerjogi Egyezményéből, a tengeri szokásjogból, valamint különösen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által létrehozott eszközökből és azoknak a lobogó szerinti államok nemzeti jogrendjében foglalt változataiból származó, nemzetközileg elfogadott formátumokat kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

(19)

Amikor az Ügynökség – az információcserére vonatkozó műszaki szabványok részeként – az érintett nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben meghatározza a figyelmet érdemlő hajókkal kapcsolatos jelentések formátumát, a vonatkozó nemzetközi jogszabályokból, elsősorban az ENSZ Tengerjogi Egyezményéből, a tengeri szokásjogból, valamint különösen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által létrehozott eszközökből és azoknak a lobogó szerinti államok nemzeti jogrendjében foglalt változataiból származó, nemzetközileg elfogadott formátumokat kell alkalmaznia.

| (20) | Amikor az Ügynökség – az információcserére vonatkozó műszaki szabványok részeként – az érintett nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben meghatározza a figyelmet érdemlő légi járművekkel kapcsolatos jelentések formátumát, törekednie kell a nemzetközileg elfogadott formátumok, például a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által meghatározott formátumok használatára. |
| --- | --- |

(20)

Amikor az Ügynökség – az információcserére vonatkozó műszaki szabványok részeként – az érintett nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben meghatározza a figyelmet érdemlő légi járművekkel kapcsolatos jelentések formátumát, törekednie kell a nemzetközileg elfogadott formátumok, például a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által meghatározott formátumok használatára.

| (21) | Az EUROSUR-on belüli adatbiztonság célja a jelentések és az EUROSUR-ban feldolgozott egyéb adatok és információk hitelességének, rendelkezésre állásának, sértetlenségének, titkosságának és letagadhatatlanságának biztosítása. |
| --- | --- |

(21)

Az EUROSUR-on belüli adatbiztonság célja a jelentések és az EUROSUR-ban feldolgozott egyéb adatok és információk hitelességének, rendelkezésre állásának, sértetlenségének, titkosságának és letagadhatatlanságának biztosítása.

| (22) | Az EUROSUR műszaki alkotóelemeinek adatbiztonsága azt jelenti, hogy a műszaki alkotóelemek képesek arra, hogy adott megbízhatósági szinten felderítsenek bármely olyan tevékenységet, amely veszélyezteti a feldolgozott adatok és információk biztonságát, vagy az e hálózatok és információs rendszerek által nyújtott vagy azokon keresztül elérhető, kapcsolódó szolgáltatásokat, és ellenálljanak az ilyen tevékenységeknek. |
| --- | --- |

(22)

Az EUROSUR műszaki alkotóelemeinek adatbiztonsága azt jelenti, hogy a műszaki alkotóelemek képesek arra, hogy adott megbízhatósági szinten felderítsenek bármely olyan tevékenységet, amely veszélyezteti a feldolgozott adatok és információk biztonságát, vagy az e hálózatok és információs rendszerek által nyújtott vagy azokon keresztül elérhető, kapcsolódó szolgáltatásokat, és ellenálljanak az ilyen tevékenységeknek.

| (23) | Az EUROSUR adatbiztonsága a tagállamok és az Ügynökség együttes felelőssége. |
| --- | --- |

(23)

Az EUROSUR adatbiztonsága a tagállamok és az Ügynökség együttes felelőssége.

| (24) | A kiberfenyegetések folyamatosan változnak, és a bűnszervezetek és terrorista hálózatok manapság egyre könnyebben élnek azokkal. Az EUROSUR-nak uniós és nemzeti szinten egyaránt megfelelő és egységes védelmet kell biztosítania a kiberfenyegetések ellen. Az EUROSUR a különböző minősítési szintekre kiterjedő információcsere kerete. Az EUROSUR műszaki alkotóelemeinek megvalósítása során az érintett nemzeti hatóságoknak és az Ügynökségnek gondoskodniuk kell arról, hogy valamennyi felhasználó megfelelő hozzáféréssel rendelkezzen az akkreditációs szintjének és a szükséges ismeretének megfelelő, releváns információkhoz. |
| --- | --- |

(24)

A kiberfenyegetések folyamatosan változnak, és a bűnszervezetek és terrorista hálózatok manapság egyre könnyebben élnek azokkal. Az EUROSUR-nak uniós és nemzeti szinten egyaránt megfelelő és egységes védelmet kell biztosítania a kiberfenyegetések ellen. Az EUROSUR a különböző minősítési szintekre kiterjedő információcsere kerete. Az EUROSUR műszaki alkotóelemeinek megvalósítása során az érintett nemzeti hatóságoknak és az Ügynökségnek gondoskodniuk kell arról, hogy valamennyi felhasználó megfelelő hozzáféréssel rendelkezzen az akkreditációs szintjének és a szükséges ismeretének megfelelő, releváns információkhoz.

| (25) | A kommunikációs hálózatnak a „Confidential EU” szintig történő kiépítése során az Ügynökségnek ideiglenes megoldást kell biztosítania azon nemzeti alkotóelemek tekintetében, amelyeket még mindig csak „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” szintig vagy azzal egyenértékű nemzeti minősítési szintig akkreditáltak. |
| --- | --- |

(25)

A kommunikációs hálózatnak a „Confidential EU” szintig történő kiépítése során az Ügynökségnek ideiglenes megoldást kell biztosítania azon nemzeti alkotóelemek tekintetében, amelyeket még mindig csak „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” szintig vagy azzal egyenértékű nemzeti minősítési szintig akkreditáltak.

| (26) | Az EUROSUR adatbiztonsági szabályainak részeként és a megfelelő akkreditációs folyamat biztosítása érdekében ez a rendelet az Ügynökségen belül létrehoz egy közös biztonsági akkreditációs bizottságot (a továbbiakban: az Akkreditációs Bizottság). Az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat (6) rendelkezéseivel összhangban az EUROSUR esetében szükség van egy ilyen Bizottságra, mivel az EUROSUR több, számos fél részvételével működő összekapcsolt rendszerből áll. |
| --- | --- |

(26)

Az EUROSUR adatbiztonsági szabályainak részeként és a megfelelő akkreditációs folyamat biztosítása érdekében ez a rendelet az Ügynökségen belül létrehoz egy közös biztonsági akkreditációs bizottságot (a továbbiakban: az Akkreditációs Bizottság). Az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozat (6) rendelkezéseivel összhangban az EUROSUR esetében szükség van egy ilyen Bizottságra, mivel az EUROSUR több, számos fél részvételével működő összekapcsolt rendszerből áll.

| (27) | Az Akkreditációs Bizottság független technikai testület, amelynek működése nem érinti az Ügynökség igazgatótanácsának feladatait. |
| --- | --- |

(27)

Az Akkreditációs Bizottság független technikai testület, amelynek működése nem érinti az Ügynökség igazgatótanácsának feladatait.

| (28) | A szubszidiaritás elvének alkalmazásával, a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat a biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamat nyomán a megfelelő tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni. |
| --- | --- |

(28)

A szubszidiaritás elvének alkalmazásával, a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat a biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamat nyomán a megfelelő tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni.

| (29) | Annak érdekében, hogy az Akkreditációs Bizottság gyorsan és hatékonyan végezhesse tevékenységeit, képesnek kell lennie az utasításai szerint cselekvő, neki alárendelt megfelelő szervek létrehozására. Ennek megfelelően létre kell hoznia egy olyan testületet, amely segíti a Bizottság döntéseinek előkészítését. |
| --- | --- |

(29)

Annak érdekében, hogy az Akkreditációs Bizottság gyorsan és hatékonyan végezhesse tevékenységeit, képesnek kell lennie az utasításai szerint cselekvő, neki alárendelt megfelelő szervek létrehozására. Ennek megfelelően létre kell hoznia egy olyan testületet, amely segíti a Bizottság döntéseinek előkészítését.

| (30) | A biztonsági akkreditációs tevékenységeket össze kell hangolni a rendszerek irányításáért felelős hatóságok és a biztonsági előírások alkalmazásáért felelős egyéb érintett szervek tevékenységeivel. |
| --- | --- |

(30)

A biztonsági akkreditációs tevékenységeket össze kell hangolni a rendszerek irányításáért felelős hatóságok és a biztonsági előírások alkalmazásáért felelős egyéb érintett szervek tevékenységeivel.

| (31) | Az EUROSUR különleges jellegét és összetettségét figyelembe véve elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységeket az Unió és a tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség szellemében, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben illetékes valamennyi szereplőt bevonva és folyamatos kockázatellenőrzés mellett végezzék. Ugyancsak elengedhetetlen, hogy a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatokat olyan szakemberek lássák el, akik az összetett rendszerek akkreditálása területén kellő felkészültséggel, valamint megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(31)

Az EUROSUR különleges jellegét és összetettségét figyelembe véve elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységeket az Unió és a tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség szellemében, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben illetékes valamennyi szereplőt bevonva és folyamatos kockázatellenőrzés mellett végezzék. Ugyancsak elengedhetetlen, hogy a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos feladatokat olyan szakemberek lássák el, akik az összetett rendszerek akkreditálása területén kellő felkészültséggel, valamint megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.

| (32) | Annak érdekében, hogy az Akkreditációs Bizottság el tudja látni feladatait, rendelkezni kell arról is, hogy a tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak valamennyi szükséges dokumentációt, a megfelelően felhatalmazott személyek számára pedig az EUROSUR és az azt támogató rendszerek keretében (beleértve a kommunikációs hálózatot is) hozzáférést biztosítanak a minősített adatokhoz és a joghatóságuk alá tartozó térségekhez, valamint arról, hogy helyi szinten ők tartoznak felelősséggel a területükön belül található térségek biztonságának akkreditációjáért. |
| --- | --- |

(32)

Annak érdekében, hogy az Akkreditációs Bizottság el tudja látni feladatait, rendelkezni kell arról is, hogy a tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak valamennyi szükséges dokumentációt, a megfelelően felhatalmazott személyek számára pedig az EUROSUR és az azt támogató rendszerek keretében (beleértve a kommunikációs hálózatot is) hozzáférést biztosítanak a minősített adatokhoz és a joghatóságuk alá tartozó térségekhez, valamint arról, hogy helyi szinten ők tartoznak felelősséggel a területükön belül található térségek biztonságának akkreditációjáért.

| (33) | Bár a nemzeti rendszerhez való közvetlen hozzáférés az érintett tagállam kizárólagos előjoga, az EUROSUR keretében közvetlen hozzáférést lehetne biztosítani az Ügynökség személyzete számára a nemzeti rendszerekhez, hogy segítsék a nemzeti hatóságokat feladataik ellátásában. |
| --- | --- |

(33)

Bár a nemzeti rendszerhez való közvetlen hozzáférés az érintett tagállam kizárólagos előjoga, az EUROSUR keretében közvetlen hozzáférést lehetne biztosítani az Ügynökség személyzete számára a nemzeti rendszerekhez, hogy segítsék a nemzeti hatóságokat feladataik ellátásában.

| (34) | Az EUROSUR külső alkotóelemei adatbiztonságával kapcsolatos rendelkezéseknek részét kell képezniük a megfelelő munkamegállapodásokban és a jogállásról szóló mintamegállapodásokban foglalt, az EUROSUR-ra vonatkozó rendelkezéseknek. Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vett részt az (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel azonban az (EU) 2019/817 rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően 2019. október 31-én bejelentette, hogy az (EU) 2019/817 rendelet nemzeti jogában történő végrehajtásáról határozott. |
| --- | --- |

(34)

Az EUROSUR külső alkotóelemei adatbiztonságával kapcsolatos rendelkezéseknek részét kell képezniük a megfelelő munkamegállapodásokban és a jogállásról szóló mintamegállapodásokban foglalt, az EUROSUR-ra vonatkozó rendelkezéseknek. Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vett részt az (EU) 2019/817 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel azonban az (EU) 2019/817 rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően 2019. október 31-én bejelentette, hogy az (EU) 2019/817 rendelet nemzeti jogában történő végrehajtásáról határozott.

| (35) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (8) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(35)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (8) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (36) | Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (9) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(36)

Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (9) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (37) | Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (10) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(37)

Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat (10) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (38) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (11) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(38)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat (11) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (39) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az Európai Határ- és Parti Őrséggel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(39)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az Európai Határ- és Parti Őrséggel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a következőket:

| a) | az EUROSUR-ban történő jelentéstételre vonatkozó szabályok, beleértve a nyújtandó információk típusát és a jelentéstétel határidejét; |
| --- | --- |

a)

az EUROSUR-ban történő jelentéstételre vonatkozó szabályok, beleértve a nyújtandó információk típusát és a jelentéstétel határidejét;

| b) | a helyzetképek információs rétegeinek részletei; |
| --- | --- |

b)

a helyzetképek információs rétegeinek részletei;

| c) | az egyedi helyzetképek létrehozásának módozatai; |
| --- | --- |

c)

az egyedi helyzetképek létrehozásának módozatai;

| d) | a jelentéstétellel, a helyzetképek kezelésével, valamint az EUROSUR-t támogató különböző műszaki rendszerek és hálózatok üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatos felelősségi körök; |
| --- | --- |

d)

a jelentéstétellel, a helyzetképek kezelésével, valamint az EUROSUR-t támogató különböző műszaki rendszerek és hálózatok üzemeltetésével és karbantartásával kapcsolatos felelősségi körök;

| e) | az EUROSUR adatbiztonsági és adatvédelmi szabályai; |
| --- | --- |

e)

az EUROSUR adatbiztonsági és adatvédelmi szabályai;

| f) | a minőség-ellenőrzést biztosító mechanizmusok. |
| --- | --- |

f)

a minőség-ellenőrzést biztosító mechanizmusok.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet az EUROSUR, valamint a határellenőrzési műveletek tervezése és végrehajtása céljából folytatott információcserére és együttműködésre alkalmazandó, beleértve a helyzetismeretet, a kockázatelemzést.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „esemény”: olyan helyzet, amely valószínűsíthetően kihat a külső határokra a migráció, a határokon átnyúló bűnözés vagy a migránsok életének védelme és megmentése tekintetében, ideértve a határeseményeket is, vagy amely befolyásolhatja az EUROSUR működését, beleértve annak bármely műszaki alkotóelemét is; |
| --- | --- |

1.

„esemény”: olyan helyzet, amely valószínűsíthetően kihat a külső határokra a migráció, a határokon átnyúló bűnözés vagy a migránsok életének védelme és megmentése tekintetében, ideértve a határeseményeket is, vagy amely befolyásolhatja az EUROSUR működését, beleértve annak bármely műszaki alkotóelemét is;

| 2. | „helyzetkép kezelése”: a helyzetkép létrehozása és fenntartása, valamint az abban foglalt valamennyi információ feldolgozása; |
| --- | --- |

2.

„helyzetkép kezelése”: a helyzetkép létrehozása és fenntartása, valamint az abban foglalt valamennyi információ feldolgozása;

| 3. | „tulajdonos”: a helyzetképet és a kapcsolódó jelentéseket kezelő szervezet, hivatal vagy szerv; |
| --- | --- |

3.

„tulajdonos”: a helyzetképet és a kapcsolódó jelentéseket kezelő szervezet, hivatal vagy szerv;

| 4. | „adatkezelés”: a jelentésekben szereplő adatokon, metaadatokon és információkon végzett bármely tevékenység, függetlenül attól, hogy az automatizált-e vagy sem, beleértve az adatok és metaadatok gyűjtését, rögzítését, szervezését, strukturálását, tárolását, módosítását, lekérdezését, felhasználását, továbbítását, közzétételét, egyesítését, törlését, visszaminősítését és megsemmisítését; |
| --- | --- |

4.

„adatkezelés”: a jelentésekben szereplő adatokon, metaadatokon és információkon végzett bármely tevékenység, függetlenül attól, hogy az automatizált-e vagy sem, beleértve az adatok és metaadatok gyűjtését, rögzítését, szervezését, strukturálását, tárolását, módosítását, lekérdezését, felhasználását, továbbítását, közzétételét, egyesítését, törlését, visszaminősítését és megsemmisítését;

| 5. | „mutató”: a külső határokon fennálló helyzetet leíró, eseményekre vagy feladatokra vonatkozó mérés vagy érték, amely hozzájárul a helyzetismerethez és a kockázatelemzéshez, vagy támogatja a reagálási képességeket; |
| --- | --- |

5.

„mutató”: a külső határokon fennálló helyzetet leíró, eseményekre vagy feladatokra vonatkozó mérés vagy érték, amely hozzájárul a helyzetismerethez és a kockázatelemzéshez, vagy támogatja a reagálási képességeket;

| 6. | „technikai mutató”: eseményekre vagy feladatokra vonatkozó olyan mérés vagy érték, amely hozzájárul az EUROSUR működésével kapcsolatos helyzetismerethez és kockázatelemzéshez, vagy támogatja a megfelelő reagálási képességeket; |
| --- | --- |

6.

„technikai mutató”: eseményekre vagy feladatokra vonatkozó olyan mérés vagy érték, amely hozzájárul az EUROSUR működésével kapcsolatos helyzetismerethez és kockázatelemzéshez, vagy támogatja a megfelelő reagálási képességeket;

| 7. | „tengeri mentést koordináló központ”: a kutató-mentő szolgálatok hatékony szervezését elősegítő, valamint a tengeri felkutatásról és mentésről szóló nemzetközi egyezményben említett kutató-mentő körzet területén folytatott kutatási és mentési műveletek végrehajtását koordináló egység; |
| --- | --- |

7.

„tengeri mentést koordináló központ”: a kutató-mentő szolgálatok hatékony szervezését elősegítő, valamint a tengeri felkutatásról és mentésről szóló nemzetközi egyezményben említett kutató-mentő körzet területén folytatott kutatási és mentési műveletek végrehajtását koordináló egység;

| 8. | „külső légi járat”: személyzet által kezelt vagy pilóta nélküli olyan légi járműnek és utasainak és/vagy áruinak bármely repülése a tagállamok területéről vagy területére, amely nem minősül az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 2. cikkének 3. pontjában meghatározott belső légi járatnak; |
| --- | --- |

8.

„külső légi járat”: személyzet által kezelt vagy pilóta nélküli olyan légi járműnek és utasainak és/vagy áruinak bármely repülése a tagállamok területéről vagy területére, amely nem minősül az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 2. cikkének 3. pontjában meghatározott belső légi járatnak;

12

| 9. | „nemzetközi koordinációs központ”: a külső határokon folytatott közös műveletek vagy gyorsreagálású határvédelmi intervenciók koordinálására létrehozott koordinációs struktúra; |
| --- | --- |

9.

„nemzetközi koordinációs központ”: a külső határokon folytatott közös műveletek vagy gyorsreagálású határvédelmi intervenciók koordinálására létrehozott koordinációs struktúra;

| 10. | „figyelőlista”: a gyanús szervezetek, eszközök, magatartások vagy profilok kockázatelemzés alapján összeállított jegyzéke, amelynek célja az Európai Határ- és Parti Őrség felderítési és kockázatelemzési képességeinek irányítása és a megfelelő reagálási képességek aktiválása; |
| --- | --- |

10.

„figyelőlista”: a gyanús szervezetek, eszközök, magatartások vagy profilok kockázatelemzés alapján összeállított jegyzéke, amelynek célja az Európai Határ- és Parti Őrség felderítési és kockázatelemzési képességeinek irányítása és a megfelelő reagálási képességek aktiválása;

| 11. | „műszaki alkotóelemek”: az EUROSUR céljára használt rendszerek és hálózatok, beleértve az annak támogatásához szükséges infrastruktúrát, szervezetet, személyzetet és információforrásokat; |
| --- | --- |

11.

„műszaki alkotóelemek”: az EUROSUR céljára használt rendszerek és hálózatok, beleértve az annak támogatásához szükséges infrastruktúrát, szervezetet, személyzetet és információforrásokat;

| 12. | „illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtás”: a 2002/90/EK tanácsi irányelvben (13) meghatározott, a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás; |
| --- | --- |

12.

„illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtás”: a 2002/90/EK tanácsi irányelvben (13) meghatározott, a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás;

13

| 13. | „a beléptetés megtagadása”: valamely harmadik országbeli állampolgár beléptetésének megtagadása a külső határokon az (EU) 2016/399 rendelet 14. cikkével összhangban, amiatt, hogy az érintett személy, aki számára a Schengeni határellenőrzési kódex V. mellékletének megfelelően az elutasításhoz használt szabványos formanyomtatványt állítottak ki, nem teljesíti a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi beutazási feltételt, ugyanakkor nem tartozik az említett rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében említett kategóriákba; |
| --- | --- |

13.

„a beléptetés megtagadása”: valamely harmadik országbeli állampolgár beléptetésének megtagadása a külső határokon az (EU) 2016/399 rendelet 14. cikkével összhangban, amiatt, hogy az érintett személy, aki számára a Schengeni határellenőrzési kódex V. mellékletének megfelelően az elutasításhoz használt szabványos formanyomtatványt állítottak ki, nem teljesíti a 6. cikk (1) bekezdésében meghatározott valamennyi beutazási feltételt, ugyanakkor nem tartozik az említett rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében említett kategóriákba;

| 14. | „emberkereskedelem”: a 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 2. cikkében említett bűncselekmény; |
| --- | --- |

14.

„emberkereskedelem”: a 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 2. cikkében említett bűncselekmény;

14

| 15. | „biztonsági akkreditáció” az a hivatalos engedély és jóváhagyás, amelyet az érintett Biztonsági Akkreditációs Hatóság az EUROSUR egy rendszere vagy hálózata számára kiad, hogy működési környezetében EUROSUR-adatokat kezelhessen egy biztonsági terv hivatalos jóváhagyását és annak helyes végrehajtását követően; |
| --- | --- |

15.

„biztonsági akkreditáció” az a hivatalos engedély és jóváhagyás, amelyet az érintett Biztonsági Akkreditációs Hatóság az EUROSUR egy rendszere vagy hálózata számára kiad, hogy működési környezetében EUROSUR-adatokat kezelhessen egy biztonsági terv hivatalos jóváhagyását és annak helyes végrehajtását követően;

| 16. | „működési állapot”: egy eszköz, egység, rendszer vagy központ azon képessége, hogy a „teljes mértékben működőképes”, „korlátott mértékben működőképes” vagy „nem elérhető” minősítés szerint ellássa működési funkcióját/funkcióit; |
| --- | --- |

16.

„működési állapot”: egy eszköz, egység, rendszer vagy központ azon képessége, hogy a „teljes mértékben működőképes”, „korlátott mértékben működőképes” vagy „nem elérhető” minősítés szerint ellássa működési funkcióját/funkcióit;

| 17. | „alréteg”: a helyzetkép eseményrétege, műveleti rétege vagy kockázatelemzési rétege alatt található információs réteg. |
| --- | --- |

17.

„alréteg”: a helyzetkép eseményrétege, műveleti rétege vagy kockázatelemzési rétege alatt található információs réteg.

I. FEJEZET

AZ EUROSUR-BAN TÖRTÉNŐ JELENTÉSTÉTEL ELVEI

1. SZAKASZ

Általános elvek

4. cikk

Jelentéstétel az EUROSUR-ban

(1)   A jelentéseket két vagy több szervezet, egység, szerv vagy hivatal között kell továbbítani abból a célból, hogy azok hozzájáruljanak a különböző helyzetképek létrehozásához és a kockázatelemzéshez, vagy támogassák a reagálási képességeket.

(2)   A jelentések a következőkből állnak:

| a) | az alapinformációkat tartalmazó adatok |
| --- | --- |

a)

az alapinformációkat tartalmazó adatok

| b) | metaadatok, amelyek olyan kiegészítő információkat tartalmaznak, amelyek hozzájárulnak az adatkészlet szélesebb összefüggésben történő megértéséhez, és támogatják annak EUROSUR-ban való kezelését. |
| --- | --- |

b)

metaadatok, amelyek olyan kiegészítő információkat tartalmaznak, amelyek hozzájárulnak az adatkészlet szélesebb összefüggésben történő megértéséhez, és támogatják annak EUROSUR-ban való kezelését.

(3)   A jelentések az alábbi formákat ölthetik:

| a) | a 8. cikkben említett mutatók; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikkben említett mutatók;

| b) | a 9. cikkben említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések; |
| --- | --- |

b)

a 9. cikkben említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések;

| c) | az 10. cikkben említett, saját eszközökről szóló jelentések; |
| --- | --- |

c)

az 10. cikkben említett, saját eszközökről szóló jelentések;

| d) | a 11. cikkben említett, műveleti tervekről szóló jelentések; |
| --- | --- |

d)

a 11. cikkben említett, műveleti tervekről szóló jelentések;

| e) | a 12. cikkben említett, környezeti információkról szóló jelentések; |
| --- | --- |

e)

a 12. cikkben említett, környezeti információkról szóló jelentések;

| f) | a 13. cikkben említett kockázatelemzési jelentések; |
| --- | --- |

f)

a 13. cikkben említett kockázatelemzési jelentések;

| g) | a 14. cikkben említett információkérések; |
| --- | --- |

g)

a 14. cikkben említett információkérések;

| h) | a 15. cikkben említett figyelőlisták. |
| --- | --- |

h)

a 15. cikkben említett figyelőlisták.

5. cikk

Szerepek a jelentéstétel során

(1)   A nemzeti koordinációs központok, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (a továbbiakban: az Ügynökség) vagy az egyedi helyzetképeket kezelő szervezetek (a továbbiakban: a jelentések kibocsátói) jelentéseket továbbítanak az EUROSUR-ba.

(2)   A jelentések címzettje a helyzetképek tulajdonosa (a továbbiakban: tulajdonos), amely az alkalmazandó szabályoknak megfelelő adatkezeléséért felel.

(3)   Az EUROSUR-ban szereplő jelentések az (EU) 2019/1896 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében és 26. cikkének (2) bekezdésében említett nemzeti forrásokból vagy az Ügynökség saját forrásaiból származhatnak.

6. cikk

Kapcsolatok

(1)   Ha egy jelentés kibocsátója megállapítja, hogy a jelentések között vagy az adott jelentés és a helyzetkép más elemei között olyan kapcsolat áll fenn, amely elősegítheti az általános helyzet és összefüggések megértését, az említett jelentést össze kell kapcsolnia a vonatkozó elemekkel.

(2)   A helyzetkép tulajdonosai kiegészíthetik vagy módosíthatják az általuk kezelt helyzetképhez fűződő kapcsolatokat.

2. SZAKASZ

Eseményjelentések

7. cikk

Eseményjelentések az EUROSUR-ban

(1)   Minden nemzeti koordinációs központ gondoskodik arról, hogy a tagállamok határigazgatásért felelős nemzeti hatóságai – ideértve a parti őrségeket is, amennyiben határellenőrzési feladatokat látnak el – az érintett helyzetképek eseményrétegében jelentést tegyenek a határellenőrzési tevékenységek, helyzetismeret és kockázatelemzés végzése során észlelt valamennyi eseményről, valamint adott esetben a szabálytalan továbbutazásokhoz kapcsolódó eseményekről is.

(2)   A határellenőrzési feladatok ellátása során az (1) bekezdésben említett kötelezettség vonatkozik az Ügynökségre és adott esetben a nemzetközi koordinációs központokra.

(3)   Az EUROSUR-ban az eseményeket mutatók és/vagy egyedi eseményekre vonatkozó jelentések formájában kell jelenteni.

8. cikk

A külső határokon bekövetkezett eseményekre vonatkozó mutatók

(1)   A nemzeti koordinációs központok és – adott esetben és a műveleti tervekben előírtak szerint – a nemzetközi koordinációs központok az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelően és az említett mellékletben meghatározott időpontokban bejelentik az Ügynökségnek a külső határokon bekövetkezett eseményekre vonatkozó mutatókat.

(2)   A mutatóknak megfelelő adatok a nemzeti hatóságok rendelkezésére álló információkból és statisztikákból származhatnak, amelyekhez többek között a releváns uniós adatbázisoknak és nagyméretű információs rendszereknek az említett adatbázisokra és rendszerekre alkalmazandó jogi kerettel összhangban történő lekérdezése révén jutnak hozzá.

(3)   Az áruk határokon átnyúló tiltott mozgására és az ahhoz kapcsolódó tiltott kereskedelemre vonatkozó mutatókat az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve kell beszerezni, kellő figyelmet fordítva az egyéb jelentéstételi kötelezettségekre vagy korlátozásokra, valamint a Bizottság szerepére.

(4)   Az (1) bekezdésben említett jelentéstételi kötelezettségen túlmenően a jelentés kibocsátója külön jelentést küldhet abból a célból, hogy:

| a) | figyelmeztessen a megfigyelt értékek rendellenes változására; |
| --- | --- |

a)

figyelmeztessen a megfigyelt értékek rendellenes változására;

| b) | tájékoztasson az észlelt sajátos működésről vagy mintázatról; |
| --- | --- |

b)

tájékoztasson az észlelt sajátos működésről vagy mintázatról;

| c) | a b) pontban említett helyzetek esetében a jelentés konkrét kockázatelemzéshez is kapcsolódhat. |
| --- | --- |

c)

a b) pontban említett helyzetek esetében a jelentés konkrét kockázatelemzéshez is kapcsolódhat.

(5)   Ha az Ügynökség saját megfigyelési eszközei vagy az Ügynökségnek az Unió intézményeivel, szerveivel és hivatalaival, illetve nemzetközi szervezetekkel kialakított együttműködése vagy harmadik országokkal folytatott együttműködése révén megszerzi az (1) bekezdésben említett mutatók valamelyikét, az európai helyzetképben jelentést tesz a mutatókról, és tájékoztatja erről a nemzeti koordinációs központokat. Ebben az esetben és az említett mutatók esetében a 7. cikk (1) bekezdése szerinti jelentéstételi kötelezettség nem alkalmazandó.

9. cikk

Egyedi eseményekre vonatkozó jelentések

(1)   A nemzeti koordinációs központok és – adott esetben és a műveleti tervekben előírtak szerint – a nemzetközi koordinációs központok jelentést tesznek az Ügynökségnek az egyedi eseményekről.

(2)   Az egyedi eseményeket minden olyan esetben jelenteni kell az EUROSUR-ban, ha:

| a) | időben reagálni kell az egyedi eseményre; |
| --- | --- |

a)

időben reagálni kell az egyedi eseményre;

| b) | az egyedi esemény magas vagy nagyon magas szintű hatást gyakorol a külső határokra; vagy |
| --- | --- |

b)

az egyedi esemény magas vagy nagyon magas szintű hatást gyakorol a külső határokra; vagy

| c) | az esemény szerepel a 2. melléklet felsorolásában. |
| --- | --- |

c)

az esemény szerepel a 2. melléklet felsorolásában.

(3)   Amennyiben a 2. melléklet másként nem rendelkezik, a jelentés kibocsátója az eseményre vonatkozó első jelentést legkésőbb 24 órával azt követően küldi meg, hogy az érintett illetékes hatóság tudomására jutott az adott esemény bekövetkezése vagy valószínűsíthető bekövetkezése.

(4)   A jelentés kibocsátója adott esetben kiegészítő jelentéseket nyújt be az egyedi eseményre vonatkozó jelentés kiegészítése vagy frissítése céljából. Az említett kiegészítő jelentéseket hozzá kell kapcsolni az egyedi eseményekre vonatkozó eredeti jelentéshez és a helyzetképben jelentett eseményhez.

(5)   Az e cikk alapján készített jelentések tartalmazzák annak leírását, hogy a hatóságok a jelentett eseményekre reagálva milyen intézkedéseket tettek, illetve terveznek tenni.

(6)   Az első operatív válaszlépés sérelme nélkül, a jelentés tulajdonosa és a jelentés kibocsátója a 14. cikkben előírtak szerint további információkat és kockázatelemzést kérhet annak érdekében, hogy:

| a) | kiegészítse az eseményre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

a)

kiegészítse az eseményre vonatkozó információkat;

| b) | növelje a 16. cikkben említett megbízhatósági szintet; |
| --- | --- |

b)

növelje a 16. cikkben említett megbízhatósági szintet;

| c) | frissítse a hozzárendelt hatásszintet; |
| --- | --- |

c)

frissítse a hozzárendelt hatásszintet;

| d) | frissítse az eseményhez kapcsolódó helyzetet. |
| --- | --- |

d)

frissítse az eseményhez kapcsolódó helyzetet.

(7)   A beérkezett jelentések alapján a helyzetkép tulajdonosa lezárhatja az eseményt, ha úgy ítéli meg, hogy:

| a) | a gyanított esemény nem következett be; |
| --- | --- |

a)

a gyanított esemény nem következett be;

| b) | az esemény becsült hatása nem indokolja a jelentéstételt; |
| --- | --- |

b)

az esemény becsült hatása nem indokolja a jelentéstételt;

| c) | az eseményben leírt helyzet megszűnt. |
| --- | --- |

c)

az eseményben leírt helyzet megszűnt.

Az esemény lezárása esetén az eseményt és az ahhoz kapcsolódó különböző jelentéseket meg kell őrizni, és kockázatelemzés céljából a helyzetképben továbbra is hozzáférhetővé kell tenni.

(8)   Ha az Ügynökség saját megfigyelési eszközei vagy az Ügynökségnek az Unió intézményeivel, szerveivel és hivatalaival, illetve nemzetközi szervezetekkel kialakított együttműködése, vagy harmadik országokkal folytatott együttműködése révén elegendő információhoz jut az egyedi eseményekről, az európai helyzetképben jelentést tesz ezekről az információkról, és tájékoztatja erről a nemzeti koordinációs központokat. Ebben az esetben az (1) bekezdés szerinti jelentéstételi kötelezettség nem alkalmazandó.

(9)   Az Ügynökség ezeket az eseményeket adott esetben belefoglalja az európai helyzetképbe, illetve frissíti azokat.

3. SZAKASZ

Műveleti jelentéstétel

10. cikk

Saját eszközökre vonatkozó jelentések

(1)   Minden nemzeti koordinációs központ és adott esetben az érintett nemzetközi koordinációs központ és az Ügynökség gondoskodnak arról, hogy a határellenőrzési műveletekben részt vevő egységeik az európai helyzetképben jelentést tegyenek a saját eszközökről.

(2)   Az EUROSUR-ban szereplő, saját eszközökre vonatkozó jelentések a következőket tartalmazzák:

| a) | a nemzeti koordinációs központok működési állapota – beleértve az (EU) 2019/1896 rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében felsorolt feladatok ellátására való képességüket –, valamint adott esetben a nemzetközi koordinációs központok működési állapota. Valós időben jelenteni kell az Ügynökségnek azokat a jelentős változásokat, amelyek az alábbiak tekintetében következnek be: a nemzeti koordinációs központ működési állapota; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti koordinációs központok működési állapota – beleértve az (EU) 2019/1896 rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében felsorolt feladatok ellátására való képességüket –, valamint adott esetben a nemzetközi koordinációs központok működési állapota. Valós időben jelenteni kell az Ügynökségnek azokat a jelentős változásokat, amelyek az alábbiak tekintetében következnek be: a nemzeti koordinációs központ működési állapota;

| b) | a határellenőrzési műveletekhez alkalmazott parancsnoki és irányítóközpontot helyzete és működési állapota; |
| --- | --- |

b)

a határellenőrzési műveletekhez alkalmazott parancsnoki és irányítóközpontot helyzete és működési állapota;

| c) | a határőrizet és a külső határátkelőhelyeken végzett ellenőrzések felelősségi területei; |
| --- | --- |

c)

a határőrizet és a külső határátkelőhelyeken végzett ellenőrzések felelősségi területei;

| d) | a határellenőrzési egységek típusa és eloszlása és azok állapota. |
| --- | --- |

d)

a határellenőrzési egységek típusa és eloszlása és azok állapota.

11. cikk

A műveleti tervekre vonatkozó jelentések

(1)   Minden nemzeti koordinációs központ gondoskodik arról, hogy a határellenőrzési műveletekben részt vevő egységek jelentést tegyenek műveleti terveikről a nemzeti helyzetképekben.

(2)   A nemzeti koordinációs központok és adott esetben a nemzetközi koordinációs központok jelentést tesznek a műveleti tervekről az európai helyzetképben, amennyiben a határszakaszok hatásszintje magas vagy kritikus, vagy közös határműveletek/gyorsreagálású határvédelmi intervenciók esetén.

(3)   A műveleti tervekre vonatkozó jelentések a következőket tartalmazzák:

| a) | a helyzet leírása; |
| --- | --- |

a)

a helyzet leírása;

| b) | a művelet operatív célja és várható időtartama; |
| --- | --- |

b)

a művelet operatív célja és várható időtartama;

| c) | az a földrajzi terület, ahol a műveletre sor kerül; |
| --- | --- |

c)

az a földrajzi terület, ahol a műveletre sor kerül;

| d) | a részt vevő csapatok és egységek feladatainak, felelősségi köreinek és különleges utasításainak leírása, a bevetés módjával és céljaival együtt; |
| --- | --- |

d)

a részt vevő csapatok és egységek feladatainak, felelősségi köreinek és különleges utasításainak leírása, a bevetés módjával és céljaival együtt;

| e) | a bevetett személyzet összetétele, beleértve a bevetett személyzet létszámát és profilját; |
| --- | --- |

e)

a bevetett személyzet összetétele, beleértve a bevetett személyzet létszámát és profilját;

| f) | a vezetési és irányítási tervek, beleértve a parancsnoki és irányító központok működési állapotát, az ellátott funkciókat és a kapcsolódó rendszereket és kommunikációs eszközöket; |
| --- | --- |

f)

a vezetési és irányítási tervek, beleértve a parancsnoki és irányító központok működési állapotát, az ellátott funkciókat és a kapcsolódó rendszereket és kommunikációs eszközöket;

| g) | a bevetendő műszaki felszerelés, beleértve az olyan külön követelményeket, mint a használati feltételek, az igényelt személyzet, a szállítás és egyéb logisztika; |
| --- | --- |

g)

a bevetendő műszaki felszerelés, beleértve az olyan külön követelményeket, mint a használati feltételek, az igényelt személyzet, a szállítás és egyéb logisztika;

| h) | a határőrizeti járőrözés beosztása, beleértve a járőrözési területet és a felhasznált eszközök számát; |
| --- | --- |

h)

a határőrizeti járőrözés beosztása, beleértve a járőrözési területet és a felhasznált eszközök számát;

| i) | az eseményjelentésekre vonatkozó részletes eljárások. |
| --- | --- |

i)

az eseményjelentésekre vonatkozó részletes eljárások.

12. cikk

A környezeti információkra vonatkozó jelentések

(1)   Az érintett nemzeti és uniós szintű hatóságok, szolgálatok, ügynökségek és programok a vonatkozó helyzetképek műveleti rétegében jelenthetik a környezeti információkat.

(2)   Az EUROSUR-ban szereplő, környezeti információkra vonatkozó jelentéstétel a következőket tartalmazhatja:

| a) | videokamerák, radarrendszerek és más felderítő eszközök által készített valós idejű képek; |
| --- | --- |

a)

videokamerák, radarrendszerek és más felderítő eszközök által készített valós idejű képek;

| b) | meteorológiai megfigyelések és időjárás-előrejelzések; |
| --- | --- |

b)

meteorológiai megfigyelések és időjárás-előrejelzések;

| c) | oceanográfiai információs és sodródásmodellezési szolgáltatások; |
| --- | --- |

c)

oceanográfiai információs és sodródásmodellezési szolgáltatások;

| d) | térinformatikai termékek; |
| --- | --- |

d)

térinformatikai termékek;

| e) | egyéb műveleti képek, amelyek segíthetnek a külső határokon kialakult helyzet megértésében vagy egy konkrét határművelet nyomon követésében. |
| --- | --- |

e)

egyéb műveleti képek, amelyek segíthetnek a külső határokon kialakult helyzet megértésében vagy egy konkrét határművelet nyomon követésében.

4. SZAKASZ

Kockázatelemzési jelentéstétel

13. cikk

Kockázatelemzési jelentések

(1)   A nemzeti koordinációs központok, az Ügynökség és adott esetben a nemzetközi koordinációs központok gondoskodnak a kockázatelemzési jelentések elkészítéséről a helyzetképek elemzési rétegeinek naprakésszé tétele céljából.

(2)   A kockázatelemzési jelentések a következők közül egyet vagy többet foglalnak magukban: elemzési termékek, például tájékoztató feljegyzések, elemző jelentések, harmadik országok elemzése és kockázati profilok, valamint térinformatikai információs rendszereket alkalmazó egyedi Föld-megfigyelési jelentések.

(3)   A kockázatelemzési jelentések a következő célokra használhatók fel:

| a) | a külső határokon bekövetkező események és incidensek, és adott esetben a szabálytalan továbbutazásokkal való kapcsolatuk megértésének, valamint a kapcsolódó tendenciák elemzésének és előrejelzésének elősegítése; |
| --- | --- |

a)

a külső határokon bekövetkező események és incidensek, és adott esetben a szabálytalan továbbutazásokkal való kapcsolatuk megértésének, valamint a kapcsolódó tendenciák elemzésének és előrejelzésének elősegítése;

| b) | a határellenőrzési műveletek célzott tervezésének és végrehajtásának elősegítése; |
| --- | --- |

b)

a határellenőrzési műveletek célzott tervezésének és végrehajtásának elősegítése;

| c) | stratégiai kockázatelemzés. |
| --- | --- |

c)

stratégiai kockázatelemzés.

14. cikk

Információkérés

(1)   Ha valamely egyedi eseményre vonatkozóan további jelentések beszerzésére vagy a helyzetkép naprakésszé tételére van szükség, a nemzeti koordinációs központok, az Ügynökség vagy az egyedi helyzetképeket kezelő szervezetek információkérést küldhetnek az (EU) 2019/1896 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében és 26. cikkének (2) bekezdésében említett egy vagy több forrásnak.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti információkérésre minősítési szint vagy egyéb különleges adatpolitikai korlátozások vonatkozhatnak.

(3)   Az információkérésre válaszul küldött kockázatelemzési jelentéseket az eredeti információkéréshez kell kapcsolni.

(4)   A kibocsátó hozzájárulásának elvét alkalmazni kell mind az információkérésekre, mind az azokra válaszul készített jelentésekre.

15. cikk

Figyelőlisták

(1)   Az Ügynökség figyelőlistákat hoz létre és tart fenn az Európai Határ- és Parti Őrség felderítési és kockázatelemzési képességeinek fokozása és a megfelelő reagálási képességek aktiválása céljából.

(2)   A figyelőlisták a következőkből állnak:

| a) | olyan szervezetek, eszközök, magatartások vagy profilok, amelyek kockázatelemzés alapján feltételezhetően az illegális bevándorláshoz és a határokon átnyúló bűnözéshez kapcsolódnak, vagy veszélyeztethetik a migránsok életbiztonságát; |
| --- | --- |

a)

olyan szervezetek, eszközök, magatartások vagy profilok, amelyek kockázatelemzés alapján feltételezhetően az illegális bevándorláshoz és a határokon átnyúló bűnözéshez kapcsolódnak, vagy veszélyeztethetik a migránsok életbiztonságát;

| b) | észlelés esetén javasolt reakció, beleértve a jelentésekre vonatkozó adatpolitikai korlátozásokat is. |
| --- | --- |

b)

észlelés esetén javasolt reakció, beleértve a jelentésekre vonatkozó adatpolitikai korlátozásokat is.

(3)   A figyelőlisták a következőket tartalmazhatják:

| a) | gyanús hajók; |
| --- | --- |

a)

gyanús hajók;

| b) | gyanús légi járművek; |
| --- | --- |

b)

gyanús légi járművek;

| c) | feltételezett kiindulási repülőterek és a külső járatok egyéb ismert vagy gyanítható kiindulás helyei; |
| --- | --- |

c)

feltételezett kiindulási repülőterek és a külső járatok egyéb ismert vagy gyanítható kiindulás helyei;

| d) | feltételezett kiindulási kikötők, horgonyzóhelyek, veszteglőhelyek és a tengeri emberkereskedelem egyéb ismert vagy gyanítható kiindulási helyei; |
| --- | --- |

d)

feltételezett kiindulási kikötők, horgonyzóhelyek, veszteglőhelyek és a tengeri emberkereskedelem egyéb ismert vagy gyanítható kiindulási helyei;

| e) | gyanús üzemeltetők. |
| --- | --- |

e)

gyanús üzemeltetők.

5. SZAKASZ

Az „eseményrétegre” és a „kockázatelemzési rétegre” vonatkozó közös rendelkezések

16. cikk

Megbízhatósági szintek

(1)   Az eseményjelentés vagy a kockázatelemzési jelentés kibocsátója a jelentés részét képező metaadatok keretében értékeli a jelentett információk megbízhatóságát.

(2)   A megbízhatósági szintet a következő kritériumok alapján kell értékelni:

| a) | a jelentett információk hitelessége; |
| --- | --- |

a)

a jelentett információk hitelessége;

| b) | a forrás megbízhatósága; |
| --- | --- |

b)

a forrás megbízhatósága;

| c) | a jelentés hitelesítési státusza. |
| --- | --- |

c)

a jelentés hitelesítési státusza.

(3)   A tulajdonos figyelembe veszi a jelentéshez kapcsolódó megbízhatósági szintet, hogy ennek megfelelően naparakésszé tegye a helyzetképet.

17. cikk

Hatásszintek hozzárendelése

(1)   Az eseményjelentés vagy a kockázatelemzési jelentés kibocsátója a jelentés részét képező metaadatok keretében értékeli a jelentett információk hatásszintjét.

(2)   A hatásszint a jelentett információknak a következőkre gyakorolt általános hatását tükrözi:

| a) | az illegális bevándorlás felderítése, megelőzése és az ellene folytatott küzdelem; |
| --- | --- |

a)

az illegális bevándorlás felderítése, megelőzése és az ellene folytatott küzdelem;

| b) | a határokon átnyúló bűnözés felderítése, megelőzése és az ellene folytatott küzdelem; |
| --- | --- |

b)

a határokon átnyúló bűnözés felderítése, megelőzése és az ellene folytatott küzdelem;

| c) | a migránsok életének védelme és megmentése. |
| --- | --- |

c)

a migránsok életének védelme és megmentése.

(3)   Az (1) bekezdésben említett jelentés kibocsátói minden esemény- és kockázatelemzési jelentéshez hatásszintet rendelnek.

(4)   Ha a jelentés olyan eseményre vonatkozik, amelyről már jelentést tettek a helyzetképben, a kibocsátónak a jelentést az adott eseményhez kell kapcsolnia.

(5)   A tulajdonosok a kapott jelentések és a saját kockázatelemzésük alapján hatásszintet rendelnek az eseményekhez, vagy módosítják azokat.

6. szakasz

A határellenőrzési tevékenységek keretében történő jelentéstétel

18. cikk

A szabálytalan továbbutazásokra vonatkozó jelentéstétel

Ha ez az információ rendelkezésre áll, a tagállamok:

| a) | a nemzeti helyzetkép egy külön alrétegében megjelenítik a területükön történő szabálytalan továbbutazásokra vonatkozó elemzést. Ezt a külön alréteget meg kell osztani az Ügynökséggel; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti helyzetkép egy külön alrétegében megjelenítik a területükön történő szabálytalan továbbutazásokra vonatkozó elemzést. Ezt a külön alréteget meg kell osztani az Ügynökséggel;

| b) | a 9. cikkben előírtak szerint, nemzeti eljárásaiknak megfelelően jelentést tesznek a szabálytalan továbbutazásokkal kapcsolatos egyedi eseményekről; |
| --- | --- |

b)

a 9. cikkben előírtak szerint, nemzeti eljárásaiknak megfelelően jelentést tesznek a szabálytalan továbbutazásokkal kapcsolatos egyedi eseményekről;

| c) | jelentést tesznek a szabálytalan továbbutazásokra vonatkozó külön mutatókról. |
| --- | --- |

c)

jelentést tesznek a szabálytalan továbbutazásokra vonatkozó külön mutatókról.

19. cikk

A tengeri határőrizetre vonatkozó jelentéstétel

(1)   Minden nemzeti koordinációs központ gondoskodik arról, hogy a tengeri határőrizetben részt vevő egységek jelentést tegyenek azokról a hajókról, amelyek:

| a) | feltételezhetően a határátkelőhelyeken történő ellenőrzéseket megkerülő vagy megkerülni szándékozó személyeket szállítanak, ha az ilyen kijátszás illegális migrációval kapcsolatos; |
| --- | --- |

a)

feltételezhetően a határátkelőhelyeken történő ellenőrzéseket megkerülő vagy megkerülni szándékozó személyeket szállítanak, ha az ilyen kijátszás illegális migrációval kapcsolatos;

| b) | feltételezhetően tengeren történő csempészetben vagy más, határokon átnyúló bűncselekményben vesznek részt; |
| --- | --- |

b)

feltételezhetően tengeren történő csempészetben vagy más, határokon átnyúló bűncselekményben vesznek részt;

| c) | azokban esetekben, amikor a migránsok élete veszélybe kerülhet; |
| --- | --- |

c)

azokban esetekben, amikor a migránsok élete veszélybe kerülhet;

| d) | a figyelőlistákon szerepelnek vagy információkérés tárgyát képezik. A d) ponthoz kapcsolódó jelentések esetében a jelentéstétel során figyelembe kell venni a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt adatpolitikai korlátozásokat. |
| --- | --- |

d)

a figyelőlistákon szerepelnek vagy információkérés tárgyát képezik. A d) ponthoz kapcsolódó jelentések esetében a jelentéstétel során figyelembe kell venni a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt adatpolitikai korlátozásokat.

(2)   A részt vevő egység a műveleti tervvel összhangban továbbítja az információkat saját nemzeti koordinációs központjának, közös művelet vagy gyorsreagálású határvédelmi intervenció esetében pedig a megfelelő nemzetközi koordinációs központnak.

(3)   A nemzeti koordinációs központok és adott esetben a nemzetközi koordinációs központok naprakésszé teszik vonatkozó helyzetképeiket, és az európai helyzetkép naprakésszé tétele céljából tájékoztatják erről az Ügynökséget.

20. cikk

Tengeri kutatás-mentéssel kapcsolatos események

(1)   A tengeri határőrizet során a tengeren bajba jutott bármely hajónak vagy személynek segítséget nyújtó tagállami hatóságoknak a nemzetközi tengerjog szerinti kötelezettségükkel összhangban figyelembe kell venniük az esetleges kutatási-mentési eseménnyel kapcsolatos valamennyi releváns információt és megfigyelést, és továbbítaniuk kell azokat a tengeri mentést koordináló, megfelelő illetékes központnak, valamint tájékoztatniuk kell nemzeti koordinációs központjukat annak érdekében, hogy az említett eseményt naprakésszé tegyék a vonatkozó helyzetképekben.

(2)   Ha a tagállami hatóságok egyértelműen megállapítják, hogy a kutatási-mentési esemény nem kapcsolódik a migránsok életének védelméhez és megmentéséhez, illetve a határokon átnyúló bűnözéshez, dönthetnek úgy, hogy nem tájékoztatják a nemzeti koordinációs központot.

(3)   A tengeri határőrizeti műveletek végrehajtása során és a 656/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (15) összhangban, az (1) bekezdésben említettel azonos kötelezettség vonatkozik az Ügynökségre.

(4)   A kutatási-mentési művelet során az illetékes nemzeti koordinációs központok naprakésszé teszik a nemzeti helyzetképet, és az európai helyzetkép naprakésszé tétele céljából tájékoztatják erről az Ügynökséget.

(5)   A helyzetképeket a következő célokból rendszeresen frissíteni kell:

| a) | a kutatási-mentési művelet lezárása utáni következő műveleti szakasz tervezésének és végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

a)

a kutatási-mentési művelet lezárása utáni következő műveleti szakasz tervezésének és végrehajtásának támogatása;

| b) | a kapcsolódó eseményhez és a teljes tengeri határszakaszhoz rendelt hatásszintek értékelése; |
| --- | --- |

b)

a kapcsolódó eseményhez és a teljes tengeri határszakaszhoz rendelt hatásszintek értékelése;

| c) | a 8. cikkben említett vonatkozó mutatók naprakésszé tétele. |
| --- | --- |

c)

a 8. cikkben említett vonatkozó mutatók naprakésszé tétele.

(6)   Az illetékes nemzeti koordinációs központ legkésőbb a művelet befejezését követő 24 órán belül jelentést tesz az Ügynökségnek a kutatási-mentési művelet befejezéséről.

21. cikk

A légi határőrizetre vonatkozó jelentéstétel

(1)   Minden nemzeti koordinációs központ gondoskodik arról, hogy a légi határőrizetben részt vevő hivatalok és szervek jelentést tegyenek azokról a külső járatokról, amelyek:

| a) | feltételezhetően a határátkelőhelyeken történő ellenőrzéseket megkerülő vagy megkerülni szándékozó személyeket szállítanak, ha az esemény az illegális migrációval kapcsolatos; |
| --- | --- |

a)

feltételezhetően a határátkelőhelyeken történő ellenőrzéseket megkerülő vagy megkerülni szándékozó személyeket szállítanak, ha az esemény az illegális migrációval kapcsolatos;

| b) | feltételezhetően légi úton történő csempészetben vagy más, határokon átnyúló bűncselekményben vesznek részt; |
| --- | --- |

b)

feltételezhetően légi úton történő csempészetben vagy más, határokon átnyúló bűncselekményben vesznek részt;

| c) | amikor a migránsok élete veszélybe kerülhet; |
| --- | --- |

c)

amikor a migránsok élete veszélybe kerülhet;

| d) | a figyelőlistákon szerepelnek vagy információkérés tárgyát képezik. A d) ponthoz kapcsolódó jelentések esetében a jelentéstétel során figyelembe kell venni a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt adatpolitikai korlátozásokat. |
| --- | --- |

d)

a figyelőlistákon szerepelnek vagy információkérés tárgyát képezik. A d) ponthoz kapcsolódó jelentések esetében a jelentéstétel során figyelembe kell venni a 14. cikk (2) bekezdésében és a 15. cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt adatpolitikai korlátozásokat.

(2)   A légi határőrizetben részt vevő hivatalok és szervek a műveleti tervvel összhangban továbbítják az információkat saját nemzeti koordinációs központjuknak, vagy – közös művelet vagy gyorsreagálású határvédelmi intervenció esetében – a megfelelő nemzetközi koordinációs központnak.

(3)   A nemzeti koordinációs központ vagy a nemzetközi koordinációs központ naprakésszé teszi vonatkozó helyzetképeit, és az európai helyzetkép naprakésszé tétele céljából tájékoztatja erről az Ügynökséget.

7. SZAKASZ

Minőség-ellenőrzési jelentéstétel az EUROSUR-ban

22. cikk

Az adatok minőségének jelentése az EUROSUR-ban

Az EUROSUR-ban foglalt adatok minőségének nyomon követése érdekében az Ügynökség a következő mutatókat állapítja meg és tartja fenn:

| a) | a beérkezett bejelentések száma és gyakorisága határszakaszonként és határátkelőhelyenként; |
| --- | --- |

a)

a beérkezett bejelentések száma és gyakorisága határszakaszonként és határátkelőhelyenként;

| b) | a jelentéstétel megfelelő ütemezése; |
| --- | --- |

b)

a jelentéstétel megfelelő ütemezése;

| c) | a jelentések teljessége és következetessége. |
| --- | --- |

c)

a jelentések teljessége és következetessége.

23. cikk

A szolgáltatások minőségének jelentése az EUROSUR-ban

(1)   Az EUROSUR technikai és operatív működésének az (EU) 2019/1896 rendelet 23. cikkével összhangban történő nyomon követése során az Ügynökség az illetékes nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben egyedi események jelentésére szolgáló technikai mutatókat és követelményeket állapíthat meg abból a célból, hogy nyomon kövesse a tagállamok és az Ügynökség olyan különféle rendszerei és hálózatai által biztosított szolgáltatások működési állapotát, amelyek az EUROSUR 27. cikkben meghatározott műszaki alkotóeleméhez kapcsolódnak és annak részét képezik.

(2)   A mutatók a következőkre használhatók fel:

| a) | az EUROSUR különböző műszaki alkotóelemei állapotának valós időben történő nyomon követése; |
| --- | --- |

a)

az EUROSUR különböző műszaki alkotóelemei állapotának valós időben történő nyomon követése;

| b) | az EUROSUR működése során feltárt események és hiányosságok azonosításának és az azokra való reagálásnak a támogatása; |
| --- | --- |

b)

az EUROSUR működése során feltárt események és hiányosságok azonosításának és az azokra való reagálásnak a támogatása;

| c) | az EUROSUR adatbiztonságának biztosítása. |
| --- | --- |

c)

az EUROSUR adatbiztonságának biztosítása.

(3)   A tagállamok és az Ügynökség jelentést tesznek az EUROSUR műszaki alkotóelemeit vagy az EUROSUR adatbiztonságát érintő minden egyedi eseményről.

II. FEJEZET

HELYZETKÉPEK

24. cikk

A helyzetképek struktúrája

(1)   Az európai helyzetkép esemény- és elemzési rétegei a szabálytalan továbbutazásokra vonatkozó alréteget tartalmaznak. A nemzeti helyzetkép és az egyedi helyzetkép esemény- és elemzési rétegei – azok rendelkezésre állása esetén – szintén tartalmaznak a szabálytalan továbbutazásokra vonatkozó alrétegeket a migrációs tendenciák, volumen és útvonalak megértése céljából.

(2)   Az európai helyzetkép műveleti rétege az EUROSUR technikai működésére vonatkozó alrétegeket tartalmaz. Ezek az alrétegek a következőket írják le:

| a) | a nemzeti koordinációs központok és a nemzetközi koordinációs központok működési állapota; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti koordinációs központok és a nemzetközi koordinációs központok működési állapota;

| b) | az EUROSUR működéséhez hozzájáruló fő műszaki alkotóelemek és azok állapota; |
| --- | --- |

b)

az EUROSUR működéséhez hozzájáruló fő műszaki alkotóelemek és azok állapota;

| c) | az EUROSUR-ban foglalt adatok és szolgáltatások minősége; |
| --- | --- |

c)

az EUROSUR-ban foglalt adatok és szolgáltatások minősége;

| d) | az EUROSUR technikai működését érintő incidensek és események; |
| --- | --- |

d)

az EUROSUR technikai működését érintő incidensek és események;

| e) | az adatbiztonsági incidensek. |
| --- | --- |

e)

az adatbiztonsági incidensek.

(3)   A helyzetkép más külön információs alrétegeket tartalmaz, hogy megkönnyítse az információk megjelenítését a felhasználók számára.

(4)   Minden helyzetképet egy dokumentumban kell létrehozni, amely meghatározza a réteget és az alrétegeket, valamint az alkalmazandó adatpolitikát.

25. cikk

A helyzetképek kezelése

A helyzetkép tulajdonosa

| a) | kezeli a beérkezett jelentéseket; |
| --- | --- |

a)

kezeli a beérkezett jelentéseket;

| b) | létrehozza és fenntartja a helyzetkép eseményrétegét, a helyzetkép eseményrétegében eseményeket generál és tesz naprakésszé, valamint megfelelő hatásszinteket és megbízhatósági szinteket rendel hozzá azokhoz; |
| --- | --- |

b)

létrehozza és fenntartja a helyzetkép eseményrétegét, a helyzetkép eseményrétegében eseményeket generál és tesz naprakésszé, valamint megfelelő hatásszinteket és megbízhatósági szinteket rendel hozzá azokhoz;

| c) | a saját eszközökre vonatkozó jelentések és a műveleti tervekre vonatkozó jelentések alapján létrehozza és fenntartja a helyzetkép műveleti rétegét; |
| --- | --- |

c)

a saját eszközökre vonatkozó jelentések és a műveleti tervekre vonatkozó jelentések alapján létrehozza és fenntartja a helyzetkép műveleti rétegét;

| d) | a kockázatelemzési jelentések alapján létrehozza és fenntartja a helyzetkép elemzési rétegét, és megfelelő hatásszinteket és megbízhatósági szinteket rendel hozzá ahhoz; |
| --- | --- |

d)

a kockázatelemzési jelentések alapján létrehozza és fenntartja a helyzetkép elemzési rétegét, és megfelelő hatásszinteket és megbízhatósági szinteket rendel hozzá ahhoz;

| e) | a jelentésekben szereplő kapcsolatokat figyelembe véve kapcsolatot hoz létre és tart fenn a helyzetkép különböző elemei között; |
| --- | --- |

e)

a jelentésekben szereplő kapcsolatokat figyelembe véve kapcsolatot hoz létre és tart fenn a helyzetkép különböző elemei között;

| f) | kezeli a felhasználók helyzetképhez való hozzáférését, és hozzájárul az EUROSUR adatbiztonságához; |
| --- | --- |

f)

kezeli a felhasználók helyzetképhez való hozzáférését, és hozzájárul az EUROSUR adatbiztonságához;

| g) | az I. fejezettel összhangban továbbítja a vonatkozó jelentéseket és a szükséges információkat a többi helyzetkép tulajdonosainak; |
| --- | --- |

g)

az I. fejezettel összhangban továbbítja a vonatkozó jelentéseket és a szükséges információkat a többi helyzetkép tulajdonosainak;

| h) | az alkalmazandó adatpolitikának megfelelően archiválja és törli a vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

h)

az alkalmazandó adatpolitikának megfelelően archiválja és törli a vonatkozó információkat.

26. cikk

Az egyedi helyzetképek létrehozására és megosztására vonatkozó szabályok

(1)   Az (EU) 2019/1896 rendelet 27. cikke szerinti egyedi helyzetkép létrehozásakor a tagállamok és az Ügynökség biztosítják az összhangot a következőkkel:

| a) | az I. fejezetben meghatározott jelentéstételi elvek; |
| --- | --- |

a)

az I. fejezetben meghatározott jelentéstételi elvek;

| b) | a helyzetképek struktúrájára és kezelésére vonatkozó, a 24. és 25. cikkben meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

b)

a helyzetképek struktúrájára és kezelésére vonatkozó, a 24. és 25. cikkben meghatározott követelmények;

| c) | a III. fejezetben foglalt általános rendelkezések. |
| --- | --- |

c)

a III. fejezetben foglalt általános rendelkezések.

(2)   Az egyedi helyzetképek létrehozására és megosztására vonatkozó szabályok a következőkre terjednek ki:

| a) | az egyedi helyzetkép tartalma és hatóköre, beleértve a következőket:






  i. | az egyedi helyzetkép célja; |
| --- | --- | --- |

a)

az egyedi helyzetkép tartalma és hatóköre, beleértve a következőket:

i.

az egyedi helyzetkép célja;

| ii. | az információs rétegek és alrétegek; |
| --- | --- |

ii.

az információs rétegek és alrétegek;

| iii. | az egyedi helyzetképben jelentendő információk típusa, beleértve az eseményjelentéseket, a műveleti jelentéseket és a kockázatelemzési jelentéseket; |
| --- | --- |

iii.

az egyedi helyzetképben jelentendő információk típusa, beleértve az eseményjelentéseket, a műveleti jelentéseket és a kockázatelemzési jelentéseket;

| b) | az egyedi helyzetkép irányítása, beleértve a következőket:






  i. | a tulajdonos; |
| --- | --- | --- |

b)

az egyedi helyzetkép irányítása, beleértve a következőket:

i.

a tulajdonos;

| ii. | azon szervek és hivatalok, amelyek a jelentések kibocsátói lehetnek; |
| --- | --- |

ii.

azon szervek és hivatalok, amelyek a jelentések kibocsátói lehetnek;

| iii. | a jelentéstételre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

iii.

a jelentéstételre vonatkozó szabályok;

| iv. | az adatbiztonságra, többek között a felhasználók hozzáférésére vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

iv.

az adatbiztonságra, többek között a felhasználók hozzáférésére vonatkozó rendelkezések;

| c) | az EUROSUR egyéb felhasználóival folytatott információcserére vonatkozó szabályok, beleértve a következőket:






  i. | a nemzeti és európai helyzetképekkel való információcserére szolgáló mechanizmusok, valamint a kibocsátó hozzájárulását biztosító mechanizmusok; |
| --- | --- | --- |

c)

az EUROSUR egyéb felhasználóival folytatott információcserére vonatkozó szabályok, beleértve a következőket:

i.

a nemzeti és európai helyzetképekkel való információcserére szolgáló mechanizmusok, valamint a kibocsátó hozzájárulását biztosító mechanizmusok;

| ii. | az EUROSUR (EU) 2019/1896 rendelet 28. cikkében említett fúziós szolgáltatásainak nyújtására vonatkozó szabályok és a kapcsolódó eljárások; |
| --- | --- |

ii.

az EUROSUR (EU) 2019/1896 rendelet 28. cikkében említett fúziós szolgáltatásainak nyújtására vonatkozó szabályok és a kapcsolódó eljárások;

| iii. | az EUROSUR technikai működésével kapcsolatos egyéb szempontok, beleértve az egyedi helyzetkép létrehozását támogató külső alkotóelemnek az EUROSUR vonatkozó nemzeti vagy európai alkotóelemeivel való összekapcsolását. |
| --- | --- |

iii.

az EUROSUR technikai működésével kapcsolatos egyéb szempontok, beleértve az egyedi helyzetkép létrehozását támogató külső alkotóelemnek az EUROSUR vonatkozó nemzeti vagy európai alkotóelemeivel való összekapcsolását.

III. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. SZAKASZ

A műszaki szempontokért felelős szervek

27. cikk

Az EUROSUR műszaki alkotóelemei

(1)   Az EUROSUR műszaki alkotóelemei nemzeti alkotóelemeket és európai alkotóelemet tartalmaznak.

(2)   Minden nemzeti alkotóelem a helyzetképek létrehozására, a jelentéstételre, a helyzetismeretre, a kockázatelemzésre, valamint a határellenőrzési műveletek tervezésének és végrehajtásának támogatására a tagállamok által használt nemzeti rendszerekből és hálózatokból áll, beleértve az annak támogatásához szükséges infrastruktúrát, szervezetet, személyzetet és információforrásokat. Az alkotóelemek tagállamokon belüli és tagállamok közötti összeköttetései a nemzeti alkotóelemek részét képezik.

(3)   Az európai alkotóelem kiegészíti a nemzeti alkotóelemeket, és magában foglalja a nemzeti alkotóelemekkel való összeköttetést. Az európai alkotóelem tartalmazza a kommunikációs hálózatot, valamint az Ügynökség által a helyzetképek létrehozására, a jelentéstételre, a helyzetismeretre, a kockázatelemzésre, valamint a határellenőrzési műveletek tervezésének és végrehajtásának támogatására használt rendszereket és hálózatokat.

28. cikk

Az Ügynökség technikai felelősségi köre

Az Ügynökség felel az európai alkotóelem irányításáért, ami a következőket foglalja magában:

| a) | a nemzeti és külső alkotóelemek rendszereinek, alkalmazásainak és berendezéseinek az európai alkotóelem megfelelő hálózataival, rendszereivel, alkalmazásaival és berendezéseivel történő összekapcsolására vonatkozó műszaki szabványok meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti és külső alkotóelemek rendszereinek, alkalmazásainak és berendezéseinek az európai alkotóelem megfelelő hálózataival, rendszereivel, alkalmazásaival és berendezéseivel történő összekapcsolására vonatkozó műszaki szabványok meghatározása;

| b) | a hálózatok, rendszerek, alkalmazások és berendezések tanúsítási eljárása az EUROSUR-hoz való összekapcsolásuk céljából, szoros együttműködésben az illetékes hatóságokkal; |
| --- | --- |

b)

a hálózatok, rendszerek, alkalmazások és berendezések tanúsítási eljárása az EUROSUR-hoz való összekapcsolásuk céljából, szoros együttműködésben az illetékes hatóságokkal;

| c) | az Ügynökség által a helyzetképek létrehozására, a jelentéstételre, a helyzetismeretre, a kockázatelemzésre, valamint a határellenőrzési műveletek tervezésének és végrehajtásának támogatására használt rendszerek és hálózatok szolgáltatásirányítása; |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség által a helyzetképek létrehozására, a jelentéstételre, a helyzetismeretre, a kockázatelemzésre, valamint a határellenőrzési műveletek tervezésének és végrehajtásának támogatására használt rendszerek és hálózatok szolgáltatásirányítása;

| d) | a c) pontban említett rendszerek és hálózatok üzemeltetésére, minőségi szolgáltatására és szolgáltatásirányítási szempontjaira vonatkozó, a 23. cikkben előírt jelentéstétel; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett rendszerek és hálózatok üzemeltetésére, minőségi szolgáltatására és szolgáltatásirányítási szempontjaira vonatkozó, a 23. cikkben előírt jelentéstétel;

| e) | az európai alkotóelem adatbiztonsága. |
| --- | --- |

e)

az európai alkotóelem adatbiztonsága.

29. cikk

A tagállamok technikai felelősségi köre

(1)   Az egyes tagállamok felelnek a következőkért:

| a) | a nemzeti alkotóelem irányítása – beleértve a szolgáltatásirányítást is –, biztosítva a helyzetképek létrehozására, a jelentéstételre, a helyzetismeretre, a kockázatelemzésre, valamint a határellenőrzési műveletek tervezésének és végrehajtásának támogatására használt nemzeti rendszerek és hálózatok kapcsolódásának koordinációját; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti alkotóelem irányítása – beleértve a szolgáltatásirányítást is –, biztosítva a helyzetképek létrehozására, a jelentéstételre, a helyzetismeretre, a kockázatelemzésre, valamint a határellenőrzési műveletek tervezésének és végrehajtásának támogatására használt nemzeti rendszerek és hálózatok kapcsolódásának koordinációját;

| b) | az a) pontban említett rendszerek és hálózatok üzemeltetésére, minőségi szolgáltatására és szolgáltatásirányítási szempontjaira vonatkozó, a 23. cikkben előírt jelentéstétel; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett rendszerek és hálózatok üzemeltetésére, minőségi szolgáltatására és szolgáltatásirányítási szempontjaira vonatkozó, a 23. cikkben előírt jelentéstétel;

| c) | az Ügynökség által megállapított műszaki szabványoknak való megfelelés; |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség által megállapított műszaki szabványoknak való megfelelés;

| d) | a nemzeti alkotóelem adatbiztonsága. |
| --- | --- |

d)

a nemzeti alkotóelem adatbiztonsága.

(2)   A nemzeti koordinációs központnak az alábbi feladatokat kell ellátnia:

| a) | a nemzeti alkotóelem koordinálásának, tervezésének és végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti alkotóelem koordinálásának, tervezésének és végrehajtásának támogatása;

| b) | a szolgáltatásminőség és az adatminőség rendszeres nyomon követéséhez való hozzájárulás, és annak az Ügynökség számára történő jelentése; |
| --- | --- |

b)

a szolgáltatásminőség és az adatminőség rendszeres nyomon követéséhez való hozzájárulás, és annak az Ügynökség számára történő jelentése;

| c) | az európai alkotóelem rendszereire és hálózataira vonatkozó műveleti jelentéstétel biztosítása. |
| --- | --- |

c)

az európai alkotóelem rendszereire és hálózataira vonatkozó műveleti jelentéstétel biztosítása.

30. cikk

Külső alkotóelemek

(1)   Az EUROSUR külső alkotóeleme olyan rendszerekből és hálózatokból áll – beleértve az annak támogatásához szükséges infrastruktúrát, szervezetet, személyzetet és információforrásokat –, amelyek nem képezik az EUROSUR részét és amelyek:

| a) | adatokat és információkat cserélnek az EUROSUR-ral; |
| --- | --- |

a)

adatokat és információkat cserélnek az EUROSUR-ral;

| b) | támogatják az egyedi helyzetképek létrehozását. |
| --- | --- |

b)

támogatják az egyedi helyzetképek létrehozását.

(2)   A külső alkotóelem összeköttetése az EUROSUR külső alkotóelemének részét képezi. Az összeköttetést a vonatkozó egyedi helyzetképet létrehozó szabályokban kell meghatározni.

2. SZAKASZ

Az EUROSUR adatbiztonsági és adatvédelmi szabályai

31. cikk

Az EUROSUR adatbiztonságának általános alapelvei

(1)   Az EUROSUR adatbiztonsága az ahhoz szükséges irányítási és technikai tevékenységeket foglalja magában, hogy az EUROSUR megfelelő szintű védelmet biztosítson a benne foglalt adatok és információk kezeléséhez, alkalmazkodjon a változó fenyegetettségi környezethez, valamint lehetővé tegye az EUROSUR-ban és az Ügynökségben részt vevő különböző nemzeti szervek és hivatalok számára a rájuk bízott feladat teljesítését. Az EUROSUR adatbiztonsága magában foglalja az információvédelmet, a fizikai biztonságot, a személyes biztonságot és az iparbiztonságot.

(2)   Az EUROSUR adatbiztonsága a következőkre terjed ki:

| a) | biztonsági kockázatkezelés, beleértve a biztonsági ellenőrzéseket és terveket, valamint a kapcsolódó nyomon követést, értékelést, karbantartást, javítást, jelentéstételt, tudatosságot és képzést; |
| --- | --- |

a)

biztonsági kockázatkezelés, beleértve a biztonsági ellenőrzéseket és terveket, valamint a kapcsolódó nyomon követést, értékelést, karbantartást, javítást, jelentéstételt, tudatosságot és képzést;

| b) | üzletmenet-folytonosság és katasztrófa utáni helyreállítás, beleértve a hatásvizsgálatot, a folytonossági és helyreállítási ellenőrzéseket és terveket, valamint a kapcsolódó monitoringértékelést, karbantartást, javítást, jelentéstételt, tudatosságot és képzést; |
| --- | --- |

b)

üzletmenet-folytonosság és katasztrófa utáni helyreállítás, beleértve a hatásvizsgálatot, a folytonossági és helyreállítási ellenőrzéseket és terveket, valamint a kapcsolódó monitoringértékelést, karbantartást, javítást, jelentéstételt, tudatosságot és képzést;

| c) | a biztonsági eseményekre való reagálás, valamint az Ügynökség és a tagállamok közötti együttműködésen alapuló reagálás a biztonsági eseményekre; |
| --- | --- |

c)

a biztonsági eseményekre való reagálás, valamint az Ügynökség és a tagállamok közötti együttműködésen alapuló reagálás a biztonsági eseményekre;

| d) | biztonsági akkreditáció; |
| --- | --- |

d)

biztonsági akkreditáció;

| e) | a felhasználói hozzáférés ellenőrzése; |
| --- | --- |

e)

a felhasználói hozzáférés ellenőrzése;

| f) | a határműveletek és az információs rendszerek tervezésének adatbiztonsággal kapcsolatos szempontjai; |
| --- | --- |

f)

a határműveletek és az információs rendszerek tervezésének adatbiztonsággal kapcsolatos szempontjai;

| g) | az alkotóelemek összekapcsolásának biztonsági szempontjai; |
| --- | --- |

g)

az alkotóelemek összekapcsolásának biztonsági szempontjai;

| h) | minősített adatok kezelése az EUROSUR céljára. |
| --- | --- |

h)

minősített adatok kezelése az EUROSUR céljára.

32. cikk

Az EUROSUR adatbiztonságának irányítása

(1)   Az Ügynökség gondoskodik az EUROSUR általános biztonságáról, kellő figyelmet fordítva a felülvizsgálat szükségességére és a biztonsági követelményeknek az EUROSUR egyes alkotóelemeibe való integrálására.

(2)   Az Ügynökség felel az európai alkotóelem adatbiztonságáért.

(3)   Az egyes tagállamok felelnek saját nemzeti alkotóelemük adatbiztonságáért.

(4)   Az Ügynökség és a tagállamok gondoskodnak az ellenőrzések, a folyamatok és a tervek összehangolásáról annak érdekében, hogy általános biztonsági kockázatkezelési eljárás alapján horizontálisan és hatékonyan biztosítsák az EUROSUR adatbiztonságát.

(5)   A külső alkotóelem adatbiztonságával kapcsolatos felelősségi köröket a 26. cikkben előírtak szerint az egyedi helyzetképet létrehozó megállapodásokban, szabályozásokban és műveleti tervekben kell meghatározni.

(6)   Az Ügynökség olyan előírásokat fogad el, amelyek meghatározzák az EUROSUR biztonságát szolgáló technológiákhoz való hozzáférés ellenőrzésére és azok kezelésének ellenőrzésére vonatkozó funkcionális biztonsági követelményeket és a biztonság garantálására vonatkozó követelményeket.

(7)   Minden tagállam és az Ügynökség gondoskodik arról, hogy meghozza a (6) bekezdésben említett előírásoknak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket, dokumentálja a követelmények teljesítésének és a kockázatok ellenőrzésének megfelelő indokolását, valamint a szakértői tanácsadást maradéktalanul figyelembe véve teljesítse a rendszerek biztonságával kapcsolatos további követelményeket.

(8)   Az adatminőségről és a szolgáltatás minőségéről szóló jelentéstétel keretében minden tagállam és az Ügynökség jelentést tesz az EUROSUR adatbiztonságát érintő, az EUROSUR-ban bekövetkezett biztonsági eseményekről.

(9)   Minden olyan esetben, amikor az EUROSUR működése hatással lehet az Unió vagy tagállamai biztonságára:

| a) | az Ügynökség haladéktalanul tájékoztatja erről az érintett nemzeti koordinációs központokat; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség haladéktalanul tájékoztatja erről az érintett nemzeti koordinációs központokat;

| b) | az Ügynökség ügyvezető igazgatója pedig dönthet arról, hogy az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben megteszi a helyzet orvoslására alkalmas intézkedéseket, ideértve bizonyos rendszereknek és hálózatoknak az EUROSUR európai alkotóeleméről való leválasztását is. |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség ügyvezető igazgatója pedig dönthet arról, hogy az érintett tagállamokkal szoros együttműködésben megteszi a helyzet orvoslására alkalmas intézkedéseket, ideértve bizonyos rendszereknek és hálózatoknak az EUROSUR európai alkotóeleméről való leválasztását is.

33. cikk

A biztonsági szabályok EUROSUR-beli alkalmazása

(1)   Az EUROSUR adatainak és információinak kezelése során minden tagállam és az Ügynökség gondoskodik a biztonsági ellenőrzések, eljárások és tervek rendelkezésre állásáról, olyan szintű védelmet biztosítva, amely legalább egyenértékű az (EU, Euratom) 2015/444 határozatban és az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozatban (16) meghatározott bizottsági biztonsági szabályozásban garantált szinttel.

(2)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és az Ügynökséget az (1) bekezdésben említett, az EUROSUR szempontjából releváns nemzeti biztonsági szabályok elfogadásáról.

(3)   A harmadik országokban lakóhellyel rendelkező természetes személyek és a harmadik országokban letelepedett jogalanyok kizárólag akkor kezelhetnek EUROSUR-adatokat, ha ezekben az országokban olyan biztonsági szabályok vonatkoznak rájuk, amelyek a Bizottság megfelelő biztonsági szabályaiban biztosítottal legalább egyenértékű védelmi szintet biztosítanak.

(4)   A harmadik országban alkalmazott biztonsági szabályok egyenértékűsége elismerhető az adott országgal kötött megállapodás keretében.

(5)   Az EUROSUR európai alkotóelemének kialakítása keretében az Ügynökség támogatja az EUROSUR-jelentések megfelelő cseréjét és a nemzeti alkotóelemek összekapcsolását nem minősített és minősített szinten egyaránt.

34. cikk

Az EUROSUR-on belüli biztonsági akkreditáció elvei

A biztonsági akkreditációs tevékenységeket a következő elvekkel összhangban kell végezni:

| a) | a biztonsági akkreditációs tevékenységeket és határozatokat az Unió és a tagállamok biztonság iránti kollektív felelősségével összefüggésben kell végrehajtani; |
| --- | --- |

a)

a biztonsági akkreditációs tevékenységeket és határozatokat az Unió és a tagállamok biztonság iránti kollektív felelősségével összefüggésben kell végrehajtani;

| b) | törekedni kell arra, hogy a határozatok konszenzusban szülessenek meg, valamint hogy a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi érdekelt felet bevonják; |
| --- | --- |

b)

törekedni kell arra, hogy a határozatok konszenzusban szülessenek meg, valamint hogy a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi érdekelt felet bevonják;

| c) | a feladatokat az Ügynökségre, a tagállami hatóságokra és a Bizottságra alkalmazandó vonatkozó biztonsági szabályok és akkreditációs szabványok tiszteletben tartásával kell elvégezni; |
| --- | --- |

c)

a feladatokat az Ügynökségre, a tagállami hatóságokra és a Bizottságra alkalmazandó vonatkozó biztonsági szabályok és akkreditációs szabványok tiszteletben tartásával kell elvégezni;

| d) | folyamatos monitoring folyamatnak kell biztosítania, hogy a biztonsági kockázatok ismertek legyenek, az alkalmazandó biztonsági szabályokban előírt alapelveknek és minimumkövetelményeknek megfelelően meghatározzák az e kockázatok elfogadható szintre történő csökkentését szolgáló biztonsági intézkedéseket, valamint hogy ezen intézkedések alkalmazására az „alapos védelem” elvével összhangban kerüljön sor. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell; |
| --- | --- |

d)

folyamatos monitoring folyamatnak kell biztosítania, hogy a biztonsági kockázatok ismertek legyenek, az alkalmazandó biztonsági szabályokban előírt alapelveknek és minimumkövetelményeknek megfelelően meghatározzák az e kockázatok elfogadható szintre történő csökkentését szolgáló biztonsági intézkedéseket, valamint hogy ezen intézkedések alkalmazására az „alapos védelem” elvével összhangban kerüljön sor. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell;

| e) | a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat a biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamat nyomán a tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok (SAA-k) által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni; |
| --- | --- |

e)

a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat a biztonsági akkreditációs stratégiában meghatározott folyamat nyomán a tagállami nemzeti biztonsági akkreditációs hatóságok (SAA-k) által hozott helyi biztonsági akkreditációs határozatokra kell alapozni;

| f) | a biztonsági akkreditációval kapcsolatos technikai feladatokat az összetett rendszerek akkreditációjához kellő felkészültséggel és megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező szakembereknek kell ellátniuk, akik objektív módon járnak el; |
| --- | --- |

f)

a biztonsági akkreditációval kapcsolatos technikai feladatokat az összetett rendszerek akkreditációjához kellő felkészültséggel és megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező szakembereknek kell ellátniuk, akik objektív módon járnak el;

| g) | a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat az Ügynökségtől és az EUROSUR nemzeti alkotóelemeinek végrehajtásáért felelős szervezetektől függetlenül kell meghozni. Az EUROSUR biztonsági akkreditációjával foglalkozó hatóság független határozatokat hozó, önálló testületet alkot az Ügynökségen belül; |
| --- | --- |

g)

a biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozatokat az Ügynökségtől és az EUROSUR nemzeti alkotóelemeinek végrehajtásáért felelős szervezetektől függetlenül kell meghozni. Az EUROSUR biztonsági akkreditációjával foglalkozó hatóság független határozatokat hozó, önálló testületet alkot az Ügynökségen belül;

| h) | a biztonsági akkreditációs tevékenységeket – a függetlenség követelményének a megfelelő koordináció szükségességével való összeegyeztetése mellett – az Ügynökség és a tagállamokban a biztonsági rendelkezések végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok végzik. |
| --- | --- |

h)

a biztonsági akkreditációs tevékenységeket – a függetlenség követelményének a megfelelő koordináció szükségességével való összeegyeztetése mellett – az Ügynökség és a tagállamokban a biztonsági rendelkezések végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok végzik.

35. cikk

Az EUROSUR biztonsági akkreditációs bizottsága

(1)   Az Ügynökségen belül létrejön egy EUROSUR biztonsági akkreditációs bizottság (a továbbiakban: az Akkreditációs Bizottság).

(2)   Biztonsági akkreditációval foglalkozó hatóságként az Akkreditációs Bizottság az EUROSUR biztonsági akkreditációja tekintetében a következőkért felel:

| a) | az EUROSUR biztonsági akkreditációjára vonatkozó stratégia meghatározása és jóváhagyása, beleértve az európai alkotóelemet is; |
| --- | --- |

a)

az EUROSUR biztonsági akkreditációjára vonatkozó stratégia meghatározása és jóváhagyása, beleértve az európai alkotóelemet is;

| b) | a tagállamok jelentést tesznek az Akkreditációs Bizottságnak nemzeti alkotóelemeik akkreditációjáról annak érdekében, hogy az Akkreditációs Tanács meghozhassa a vonatkozó összekapcsolási határozatokat; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok jelentést tesznek az Akkreditációs Bizottságnak nemzeti alkotóelemeik akkreditációjáról annak érdekében, hogy az Akkreditációs Tanács meghozhassa a vonatkozó összekapcsolási határozatokat;

| c) | az európai alkotóelem biztonsági akkreditációjával kapcsolatos határozatok meghozatala, figyelembe véve a biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti szervek tanácsait és az általános biztonsági kockázatokat; |
| --- | --- |

c)

az európai alkotóelem biztonsági akkreditációjával kapcsolatos határozatok meghozatala, figyelembe véve a biztonsági kérdésekben illetékes nemzeti szervek tanácsait és az általános biztonsági kockázatokat;

| d) | a biztonsági akkreditációval kapcsolatos vonatkozó dokumentáció jóváhagyása; |
| --- | --- |

d)

a biztonsági akkreditációval kapcsolatos vonatkozó dokumentáció jóváhagyása;

| e) | hatáskörén belüli tanácsadás az Ügynökségnek és a tagállamoknak a biztonsági üzemeltetési eljárások létrehozása során, és álláspontjához nyilatkozat csatolása; |
| --- | --- |

e)

hatáskörén belüli tanácsadás az Ügynökségnek és a tagállamoknak a biztonsági üzemeltetési eljárások létrehozása során, és álláspontjához nyilatkozat csatolása;

| f) | a biztonsági kockázatértékelés vizsgálata és jóváhagyása, az Ügynökséggel, a tagállamokkal és a Bizottsággal folytatott együttműködés a kockázatcsökkentési intézkedések meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

f)

a biztonsági kockázatértékelés vizsgálata és jóváhagyása, az Ügynökséggel, a tagállamokkal és a Bizottsággal folytatott együttműködés a kockázatcsökkentési intézkedések meghatározása érdekében;

| g) | az európai alkotóelem biztonsági akkreditációjával kapcsolatos biztonsági intézkedések végrehajtásának ellenőrzése biztonsági értékelések, ellenőrzések vagy felülvizsgálatok elvégzése vagy támogatása révén; |
| --- | --- |

g)

az európai alkotóelem biztonsági akkreditációjával kapcsolatos biztonsági intézkedések végrehajtásának ellenőrzése biztonsági értékelések, ellenőrzések vagy felülvizsgálatok elvégzése vagy támogatása révén;

| h) | az engedélyezett termékek és intézkedések, valamint az EUROSUR európai alkotóelemének biztonságát és az összekapcsolást szolgáló, engedélyezett kriptográfiai termékek kiválasztásának jóváhagyása; |
| --- | --- |

h)

az engedélyezett termékek és intézkedések, valamint az EUROSUR európai alkotóelemének biztonságát és az összekapcsolást szolgáló, engedélyezett kriptográfiai termékek kiválasztásának jóváhagyása;

| i) | az alábbiak jóváhagyása vagy adott esetben részvétel a biztonsági kérdésekben illetékes szervezetekkel együtt történő közös jóváhagyási folyamatban:






  i. | az európai alkotóelem és a nemzeti alkotóelemek közötti kapcsolódási pont; |
| --- | --- | --- |

i)

az alábbiak jóváhagyása vagy adott esetben részvétel a biztonsági kérdésekben illetékes szervezetekkel együtt történő közös jóváhagyási folyamatban:

i.

az európai alkotóelem és a nemzeti alkotóelemek közötti kapcsolódási pont;

| ii. | az EUROSUR külső alkotóelemeinek kapcsolódási pontja; |
| --- | --- |

ii.

az EUROSUR külső alkotóelemeinek kapcsolódási pontja;

| j) | megállapodás az érintett tagállammal a hozzáférés ellenőrzésére vonatkozó eljárásokról; |
| --- | --- |

j)

megállapodás az érintett tagállammal a hozzáférés ellenőrzésére vonatkozó eljárásokról;

| k) | a biztonsági kockázatról szóló jelentések alapján az Ügynökség tájékoztatása a kockázatértékeléséről, valamint tanácsadás az Ügynökség számára egy adott, biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozat esetében fennmaradó biztonsági kockázat kezelésének lehetőségeiről; |
| --- | --- |

k)

a biztonsági kockázatról szóló jelentések alapján az Ügynökség tájékoztatása a kockázatértékeléséről, valamint tanácsadás az Ügynökség számára egy adott, biztonsági akkreditációval kapcsolatos határozat esetében fennmaradó biztonsági kockázat kezelésének lehetőségeiről;

| l) | a feladatai teljesítéséhez szükséges konzultációk lefolytatása. |
| --- | --- |

l)

a feladatai teljesítéséhez szükséges konzultációk lefolytatása.

(3)   A (2) bekezdés a) pontjában említett biztonsági akkreditációra vonatkozó stratégiában az Akkreditációs Bizottság meghatározza a következőket:

| a) | azon tevékenységek köre, amelyek szükségesek az EUROSUR európai alkotóeleme, valamint az ezen alkotóelem és más alkotóelemek közötti kapcsolódási pontok akkreditációjának elvégzéséhez és fenntartásához; |
| --- | --- |

a)

azon tevékenységek köre, amelyek szükségesek az EUROSUR európai alkotóeleme, valamint az ezen alkotóelem és más alkotóelemek közötti kapcsolódási pontok akkreditációjának elvégzéséhez és fenntartásához;

| b) | az európai alkotóelem biztonsági akkreditációs folyamata, olyan részletezettségi szinten, amely arányos a kívánt konfidenciaszinttel, és amelyben a jóváhagyási feltételek egyértelműen meghatározásra kerülnek; |
| --- | --- |

b)

az európai alkotóelem biztonsági akkreditációs folyamata, olyan részletezettségi szinten, amely arányos a kívánt konfidenciaszinttel, és amelyben a jóváhagyási feltételek egyértelműen meghatározásra kerülnek;

| c) | az akkreditációs eljárásban érdekelt felek szerepe; |
| --- | --- |

c)

az akkreditációs eljárásban érdekelt felek szerepe;

| d) | az EUROSUR-szabványok bevezetéséhez illeszkedő akkreditációs ütemterv, különös tekintettel az infrastruktúra telepítésére, a szolgáltatásnyújtásra és a fejlesztésre; |
| --- | --- |

d)

az EUROSUR-szabványok bevezetéséhez illeszkedő akkreditációs ütemterv, különös tekintettel az infrastruktúra telepítésére, a szolgáltatásnyújtásra és a fejlesztésre;

| e) | a nemzeti alkotóelemek biztonsági ügyekben illetékes tagállami szervezetek által elvégzendő biztonsági akkreditációjának elvei; |
| --- | --- |

e)

a nemzeti alkotóelemek biztonsági ügyekben illetékes tagállami szervezetek által elvégzendő biztonsági akkreditációjának elvei;

| f) | az EUROSUR külső alkotóelemeinek adatbiztonságával kapcsolatos rendelkezések. |
| --- | --- |

f)

az EUROSUR külső alkotóelemeinek adatbiztonságával kapcsolatos rendelkezések.

(4)   Az Akkreditációs Bizottság az ügyek kezelése, a rendszerbiztonsági ellenőrzések elvégzése, a határozatok előkészítése és az ülések megszervezése során függetlenül végzi a feladatait.

36. cikk

A Biztonsági Akkreditációs Bizottság összetétele

(1)   Az Akkreditációs Bizottság tagállamonként egy képviselőből, valamint a Bizottság két képviselőjéből áll.

(2)   Az Ügynökség biztonsági tisztviselője az Akkreditációs Bizottság kijelölt titkára.

(3)   Az Akkreditációs Bizottság elfogadja eljárási szabályzatát és kinevezi az elnökét.

(4)   Ha nem jön létre konszenzus, az Akkreditációs Bizottság többségi szavazást alkalmaz.

(5)   Az Akkreditációs Bizottság alcsoportokat hozhat létre technikai kérdések kivizsgálására.

(6)   Az Akkreditációs Bizottság határozatairól folyamatosan tájékoztatja az Ügynökség igazgatótanácsát és ügyvezető igazgatóját, valamint a Bizottságot.

37. cikk

A tagállamok és az Ügynökség szerepe az Akkreditációs Bizottság tekintetében

A tagállamok és az Ügynökség ügyvezető igazgatója:

| a) | továbbítanak az Akkreditációs Bizottság számára minden olyan információt, amelyről úgy ítélik meg, hogy a biztonsági akkreditáció szempontjából lényeges; |
| --- | --- |

a)

továbbítanak az Akkreditációs Bizottság számára minden olyan információt, amelyről úgy ítélik meg, hogy a biztonsági akkreditáció szempontjából lényeges;

| b) | nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban, valamint állampolgárság alapján történő megkülönböztetés nélkül lehetővé teszik az Akkreditációs Bizottság által kijelölt és megfelelő felhatalmazással rendelkező személyek számára, hogy a joghatóságuk alá tartozó rendszerekkel kapcsolatos valamennyi minősített információhoz és területhez/helyszínhez hozzáférjenek, többek között az Akkreditációs Bizottság által meghatározott biztonsági ellenőrzések és tesztek céljából; |
| --- | --- |

b)

nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban, valamint állampolgárság alapján történő megkülönböztetés nélkül lehetővé teszik az Akkreditációs Bizottság által kijelölt és megfelelő felhatalmazással rendelkező személyek számára, hogy a joghatóságuk alá tartozó rendszerekkel kapcsolatos valamennyi minősített információhoz és területhez/helyszínhez hozzáférjenek, többek között az Akkreditációs Bizottság által meghatározott biztonsági ellenőrzések és tesztek céljából;

| c) | felelnek az EUROSUR-on belüli alkotóelemeik akkreditációjáért, és jelentést tesznek erről az Akkreditációs Bizottságnak. |
| --- | --- |

c)

felelnek az EUROSUR-on belüli alkotóelemeik akkreditációjáért, és jelentést tesznek erről az Akkreditációs Bizottságnak.

38. cikk

Felhasználók hozzáférése

(1)   A 35. cikk sérelme nélkül az EUROSUR valamely alkotóeleméért felelős szervezet kezeli a felhasználóknak a rendszerhálózataihoz és alkalmazásaihoz való hozzáférését.

(2)   Amennyiben valamely nemzeti tisztviselő közvetlen hozzáférést kap az Ügynökség valamely, az EUROSUR céljára használt rendszeréhez vagy alkalmazásához, az Ügynökség egyezteti a hozzáférési jogokat az érintett nemzeti koordinációs központtal.

(3)   Amennyiben valamely az Ügynökség tisztviselője közvetlen hozzáférést kap valamely, az EUROSUR céljára használt nemzeti rendszerhez vagy alkalmazáshoz, a felelős tagállam egyezteti a hozzáférési jogokat az Ügynökség ügyvezető igazgatójával.

39. cikk

Az EUROSUR külső alkotóelemeinek adatbiztonsága

(1)   A külső alkotóelemek csak akkor kapcsolhatók össze az EUROSUR-ral, ha azok adatbiztonsága egyenértékű az EUROSUR adatbiztonságával.

(2)   Az egyedi helyzetkép létrehozására és megosztására vonatkozó, a 26. cikkben említett szabályok kiterjednek az adatbiztonságra vonatkozó rendelkezésekre, és meghatározzák a kicserélhető információk típusát és a minősítés szintjét.

(3)   A külső elemeknek az EROSUR-ral való összekapcsolását az Akkreditációs Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia.

40. cikk

Az EUROSUR-ra vonatkozó adatvédelmi szabályok

(1)   Bár az EUROSUR által kezelt adatok kivételesen tartalmazhatnak közvetett módon személyek azonosítására alkalmas információkat, az ilyen adatok nem kezelhetők az EUROSUR keretében az említett személyek azonosítása céljából.

(2)   Ha az EUROSUR-ban történő adatkezelés kivételesen a hajó- és légijármű-azonosító számoktól eltérő személyes adatok kezelését teszi szükségessé, ezeket a személyes adatokat a gyűjtésüket indokoló cél teljesülését követően azonnal törölni kell.

41. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 295., 2019.11.14., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1052/2013/EU rendelete (2013. október 22.) az európai határőrizeti rendszer (EUROSUR) létrehozásáról (HL L 295., 2013.11.6., 11. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/493 rendelete (2020. március 30.) a hamis és eredeti okmányok online (FADO) rendszeréről és a 98/700/IB tanácsi együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről (HL L 107., 2020.4.6., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

4

(5)  A Tanács 515/97/EK rendelete (1997. március 13.) a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről (HL L 82., 1997.3.22., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/817 rendelete (2019. május 20.) az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a határok és a vízumügy területén, továbbá a 767/2008/EK, az (EU) 2016/399, az (EU) 2017/2226, az (EU) 2018/1240, az (EU) 2018/1726 és az (EU) 2018/1861 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/512/EK és a 2008/633/IB tanácsi határozat módosításáról (HL L 135., 2019.5.22., 27. o.).

7

(8)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

8

(9)  A Tanács 1999/437/EK határozata (1999. május 17.) az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

9

(10)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

10

(11)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/399 rendelete (2016. március 9.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok uniós kódexéről (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) (HL L 77., 2016.3.23., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 2002/90/EK irányelve (2002. november 28.) a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról (HL L 328., 2002.12.5., 17. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/36/EU irányelve (2011. április 5.) az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 101., 2011.4.15., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 656/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség által koordinált operatív együttműködés keretében a külső tengeri határok őrizetére vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 189., 2014.6.27., 93. o.).

15

(16)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata (2015. március 13.) a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

16

---

1. MELLÉKLET

A mutatók jegyzéke

1.   A BELÉPTETÉS MEGTAGADÁSÁRA VONATKOZÓ MUTATÓ

Minden nemzeti koordinációs központ minden hónap tizenötödik napján jelentést tesz az előző hónapban határátkelőhelyenként megtagadott beléptetések számáról.

Ezt a mutatót a következő almutatókra kell bontani:

| a) | az érintett harmadik országbeli állampolgárok állampolgársága; |
| --- | --- |

a)

az érintett harmadik országbeli állampolgárok állampolgársága;

| b) | származási ország; |
| --- | --- |

b)

származási ország;

| c) | az utolsó beszállás szerinti ország (kikötők és repülőterek esetében, nem számítva az átszállást); |
| --- | --- |

c)

az utolsó beszállás szerinti ország (kikötők és repülőterek esetében, nem számítva az átszállást);

| d) | korcsoport; |
| --- | --- |

d)

korcsoport;

| e) | nem; |
| --- | --- |

e)

nem;

| f) | a megtagadás okainak bontása az (EU) 2016/399 rendelet V. mellékletének B. részével összhangban; |
| --- | --- |

f)

a megtagadás okainak bontása az (EU) 2016/399 rendelet V. mellékletének B. részével összhangban;

| g) | az ETIAS utazási engedély kiadása megtagadásának, visszavonásának vagy megsemmisítésének indoklása; |
| --- | --- |

g)

az ETIAS utazási engedély kiadása megtagadásának, visszavonásának vagy megsemmisítésének indoklása;

| h) | a beléptetés megtagadására vonatkozó határozatok száma az azonos személyazonossággal rendelkező ugyanazon személyek esetében; |
| --- | --- |

h)

a beléptetés megtagadására vonatkozó határozatok száma az azonos személyazonossággal rendelkező ugyanazon személyek esetében;

| i) | a beléptetés megtagadására vonatkozó határozatok száma a több személyazonosságot használó ugyanazon személyek esetében. |
| --- | --- |

i)

a beléptetés megtagadására vonatkozó határozatok száma a több személyazonosságot használó ugyanazon személyek esetében.

2.   A JOGELLENES TARTÓZKODÁSRA VONATKOZÓ MUTATÓ

Minden nemzeti koordinációs központ minden hónap tizenötödik napján jelentést tesz a nemzeti hatóságok által az előző hónapban azonosított azon harmadik országbeli állampolgárok számáról, akik nem tesznek eleget, vagy már nem tesznek eleget az adott tagállamban való tartózkodás vagy letelepedés feltételeinek, függetlenül attól, hogy a területükön belül vagy a terület elhagyásának megkísérlésekor azonosították őket.

Ezt a mutatót a következő almutatókra kell bontani:

| a) | az érintett harmadik országbeli állampolgárok állampolgársága; |
| --- | --- |

a)

az érintett harmadik országbeli állampolgárok állampolgársága;

| b) | korcsoport; |
| --- | --- |

b)

korcsoport;

| c) | nem; |
| --- | --- |

c)

nem;

| d) | kísérő nélküli kiskorúak száma; |
| --- | --- |

d)

kísérő nélküli kiskorúak száma;

| e) | indok (pl. túltartózkodó személyek, lejárt tartózkodási engedély stb.); |
| --- | --- |

e)

indok (pl. túltartózkodó személyek, lejárt tartózkodási engedély stb.);

| f) | ellenőrzés típusa azonosításkor (határellenőrzés, belföldi rendőrségi ellenőrzés, bűnmegelőzési műveletek, közlekedési ellenőrzés); |
| --- | --- |

f)

ellenőrzés típusa azonosításkor (határellenőrzés, belföldi rendőrségi ellenőrzés, bűnmegelőzési műveletek, közlekedési ellenőrzés);

| g) | fő azonosítási területek. |
| --- | --- |

g)

fő azonosítási területek.

Ha ez az információ rendelkezésre áll, minden nemzeti koordinációs központ jelentést tesz a szabálytalan továbbutazásra vonatkozó megfelelő mutatókról.

3.   AZ ÁRAMLÁSOKRA VONATKOZÓ MUTATÓ

| 1. | Minden nemzeti koordinációs központ minden hónap tizenötödik napján jelentést tesz az előző hónapban megjelent utasok számáról határátkelőhelyenként.
  Ha ez az információ rendelkezésre áll, ezt a mutatót a következő almutatókra kell bontani:






  a) | állampolgárság; |
| --- | --- | --- |

1.

Ha ez az információ rendelkezésre áll, ezt a mutatót a következő almutatókra kell bontani:

a)

állampolgárság;

| b) | úti cél: a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés. |
| --- | --- |

b)

úti cél: a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés.

| 2. | Minden nemzeti koordinációs központ minden hónap tizenötödik napján jelentést tesz:






  a) | szárazföldi határátkelőhelyenként a járművek számáról; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

szárazföldi határátkelőhelyenként a járművek számáról;

| b) | tengeri határátkelőhelyenként (kikötők) a hajók számáról; |
| --- | --- |

b)

tengeri határátkelőhelyenként (kikötők) a hajók számáról;

| c) | légi határátkelőhelyenként (repülőterek) a külső járatok számáról. |
| --- | --- |

c)

légi határátkelőhelyenként (repülőterek) a külső járatok számáról.

Ha ez az információ rendelkezésre áll, ezeket a mutatókat a következő úti célokra kell bontani: a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés.

4.   AZ ÁRUCSEMPÉSZETRE VONATKOZÓ MUTATÓK

4.1.   Kábítószerek

A kábítószer-lefoglalásokat az alábbi kategóriákba kell sorolni:

| 1. | Hasis |
| --- | --- |

1.

Hasis

| 2. | Heroin |
| --- | --- |

2.

Heroin

| 3. | Egyéb ópiátok |
| --- | --- |

3.

Egyéb ópiátok

| 4. | Kokain |
| --- | --- |

4.

Kokain

| 5. | Amfetamin típusú élénkítő szerek (beleértve az amfetamint és a metamfetamint) |
| --- | --- |

5.

Amfetamin típusú élénkítő szerek (beleértve az amfetamint és a metamfetamint)

| 6. | MDMA (ecstasy) |
| --- | --- |

6.

MDMA (ecstasy)

| 7. | Új pszichoaktív anyagok |
| --- | --- |

7.

Új pszichoaktív anyagok

| 8. | Egyéb tiltott kábítószerek. |
| --- | --- |

8.

Egyéb tiltott kábítószerek.

Minden nemzeti koordinációs központ minden hónap tizenötödik napján jelentést tesz az előző hónapra vonatkozóan a következőkről:

| a) | a lefoglalt összmennyiség kategóriánként; |
| --- | --- |

a)

a lefoglalt összmennyiség kategóriánként;

| b) | a lefoglalások száma kategóriánként; |
| --- | --- |

b)

a lefoglalások száma kategóriánként;

| c) | származás szerinti bontás, ha a származás megállapítható; |
| --- | --- |

c)

származás szerinti bontás, ha a származás megállapítható;

| d) | eredet szerinti bontás, ha a származás megállapítható; |
| --- | --- |

d)

eredet szerinti bontás, ha a származás megállapítható;

| e) | rendeltetési hely (a schengeni térségbe való belépés vagy az onnan való kilépés vagy ismeretlen) szerinti és kategóriánkénti bontás; |
| --- | --- |

e)

rendeltetési hely (a schengeni térségbe való belépés vagy az onnan való kilépés vagy ismeretlen) szerinti és kategóriánkénti bontás;

| f) | a határellenőrzési tevékenység típusa (határőrizet vagy határátkelőhelyen végzett ellenőrzés) szerinti és kategóriánkénti bontás; |
| --- | --- |

f)

a határellenőrzési tevékenység típusa (határőrizet vagy határátkelőhelyen végzett ellenőrzés) szerinti és kategóriánkénti bontás;

| g) | a kábítószereket felderítő nemzeti hatóság; |
| --- | --- |

g)

a kábítószereket felderítő nemzeti hatóság;

| h) | az elfogott elkövetők száma összesen; |
| --- | --- |

h)

az elfogott elkövetők száma összesen;

| i) | a lefoglalt anyagok értéke. |
| --- | --- |

i)

a lefoglalt anyagok értéke.

4.2.   Járművek jogellenes kereskedelme

A járművek jogellenes kereskedelmét az alábbi kategóriákba kell sorolni:

| 1. | Lopott személygépkocsik |
| --- | --- |

1.

Lopott személygépkocsik

| 2. | Lopott kisteherautók |
| --- | --- |

2.

Lopott kisteherautók

| 3. | Lopott teherautók |
| --- | --- |

3.

Lopott teherautók

| 4. | Lopott építőipari és mezőgazdasági gépek |
| --- | --- |

4.

Lopott építőipari és mezőgazdasági gépek

| 5. | Egyéb lopott járművek |
| --- | --- |

5.

Egyéb lopott járművek

| 6. | Lopott járműalkatrészek |
| --- | --- |

6.

Lopott járműalkatrészek

| 7. | Hamisított jármű-forgalmiengedélyek. |
| --- | --- |

7.

Hamisított jármű-forgalmiengedélyek.

Minden nemzeti koordinációs központ minden hónap tizenötödik napján jelentést tesz a következőkről:

| a) | a lefoglalások száma kategóriánként; |
| --- | --- |

a)

a lefoglalások száma kategóriánként;

| b) | a lefoglalt összmennyiség kategóriánként; |
| --- | --- |

b)

a lefoglalt összmennyiség kategóriánként;

| c) | származás szerinti bontás, ha a származás megállapítható; |
| --- | --- |

c)

származás szerinti bontás, ha a származás megállapítható;

| d) | rendeltetési hely (a schengeni térségbe való belépés vagy az onnan való kilépés vagy ismeretlen) szerinti és kategóriánkénti bontás; |
| --- | --- |

d)

rendeltetési hely (a schengeni térségbe való belépés vagy az onnan való kilépés vagy ismeretlen) szerinti és kategóriánkénti bontás;

| e) | a határellenőrzési tevékenység típusa (határőrizet vagy határátkelőhelyen végzett ellenőrzés) szerinti bontás kategóriánként; |
| --- | --- |

e)

a határellenőrzési tevékenység típusa (határőrizet vagy határátkelőhelyen végzett ellenőrzés) szerinti bontás kategóriánként;

| f) | az elfogott elkövetők száma összesen. |
| --- | --- |

f)

az elfogott elkövetők száma összesen.

4.3.   Fegyverek és robbanóanyagok

A fegyverekre és robbanóanyagokra vonatkozó mutatókat az alábbi kategóriákba kell sorolni:

| 1. | Tűzfegyverek (1)

  A tűzfegyverek adott esetben a következő alkategóriákba sorolhatók:






  a) | Maroklőfegyver: revolver |
| --- | --- | --- |

1.

Tűzfegyverek (1)

A tűzfegyverek adott esetben a következő alkategóriákba sorolhatók:

a)

Maroklőfegyver: revolver

| b) | Maroklőfegyver: pisztoly |
| --- | --- |

b)

Maroklőfegyver: pisztoly

| c) | Hosszú tűzfegyver: puska |
| --- | --- |

c)

Hosszú tűzfegyver: puska

| d) | Hosszú tűzfegyver: sörétes puska |
| --- | --- |

d)

Hosszú tűzfegyver: sörétes puska

| e) | Hosszú tűzfegyver: gépfegyver/teljesen automata |
| --- | --- |

e)

Hosszú tűzfegyver: gépfegyver/teljesen automata

| f) | Hosszú tűzfegyver: egyéb |
| --- | --- |

f)

Hosszú tűzfegyver: egyéb

| g) | Nehéz tűzfegyver (páncéltörő rakéta, aknavető stb.). |
| --- | --- |

g)

Nehéz tűzfegyver (páncéltörő rakéta, aknavető stb.).

| 2. | Tűzfegyverek alapvető alkatrészei |
| --- | --- |

2.

Tűzfegyverek alapvető alkatrészei

| 3. | Halált nem okozó fegyverek: riasztó- és jelzőfegyverek (tűzfegyverekké nem átalakíthatók) |
| --- | --- |

3.

Halált nem okozó fegyverek: riasztó- és jelzőfegyverek (tűzfegyverekké nem átalakíthatók)

| 4. | Halált nem okozó fegyverek: légfegyverek |
| --- | --- |

4.

Halált nem okozó fegyverek: légfegyverek

| 5. | Halált nem okozó fegyverek: hatástalanított tűzfegyverek |
| --- | --- |

5.

Halált nem okozó fegyverek: hatástalanított tűzfegyverek

| 6. | Robbanóanyagok |
| --- | --- |

6.

Robbanóanyagok

| 7. | Lőszerek |
| --- | --- |

7.

Lőszerek

| 8. | Egyéb fegyverek. |
| --- | --- |

8.

Egyéb fegyverek.

Minden nemzeti koordinációs központ minden hónap tizenötödik napján jelentést tesz a következőkről:

| a) | a lefoglalások száma kategóriánként; |
| --- | --- |

a)

a lefoglalások száma kategóriánként;

| b) | a lefoglalt összmennyiség kategóriánként; |
| --- | --- |

b)

a lefoglalt összmennyiség kategóriánként;

| c) | származás szerinti bontás, ha a származás megállapítható; |
| --- | --- |

c)

származás szerinti bontás, ha a származás megállapítható;

| d) | rendeltetési hely (a schengeni térségbe való belépés vagy az onnan való kilépés vagy ismeretlen) szerinti és kategóriánkénti bontás; |
| --- | --- |

d)

rendeltetési hely (a schengeni térségbe való belépés vagy az onnan való kilépés vagy ismeretlen) szerinti és kategóriánkénti bontás;

| e) | a határellenőrzési tevékenység típusa (határőrizet vagy határátkelőhelyen végzett ellenőrzés) szerinti bontás kategóriánként; |
| --- | --- |

e)

a határellenőrzési tevékenység típusa (határőrizet vagy határátkelőhelyen végzett ellenőrzés) szerinti bontás kategóriánként;

| f) | szállítási mód szerinti bontás:






  1. | Szállítótartály |
| --- | --- | --- |

f)

szállítási mód szerinti bontás:

1.

Szállítótartály

| 2. | Tehergépjármű vagy haszonjármű |
| --- | --- |

2.

Tehergépjármű vagy haszonjármű

| 3. | Személygépkocsi |
| --- | --- |

3.

Személygépkocsi

| 4. | Autóbusz vagy távolsági autóbusz |
| --- | --- |

4.

Autóbusz vagy távolsági autóbusz

| 5. | Vonat |
| --- | --- |

5.

Vonat

| 6. | Kereskedelmi légi jármű |
| --- | --- |

6.

Kereskedelmi légi jármű

| 7. | Általános célú légi jármű |
| --- | --- |

7.

Általános célú légi jármű

| 8. | Teheráru és postai csomag |
| --- | --- |

8.

Teheráru és postai csomag

| 9. | Gyalogos; |
| --- | --- |

9.

Gyalogos;

| g) | a fegyvereket és/vagy robbanóanyagokat felderítő nemzeti hatóságok; |
| --- | --- |

g)

a fegyvereket és/vagy robbanóanyagokat felderítő nemzeti hatóságok;

| h) | az elfogott elkövetők száma összesen. |
| --- | --- |

h)

az elfogott elkövetők száma összesen.

4.4.   Más áruk

A más árukra vonatkozó mutatókat az alábbi kategóriákba kell sorolni:

| 1. | Dohány |
| --- | --- |

1.

Dohány

| 2. | Cigaretta |
| --- | --- |

2.

Cigaretta

| 3. | Alkohol |
| --- | --- |

3.

Alkohol

| 4. | Szekunder energiahordozók (tüzelőanyagok) |
| --- | --- |

4.

Szekunder energiahordozók (tüzelőanyagok)

| 5. | Kulturális javak jogellenes kereskedelme |
| --- | --- |

5.

Kulturális javak jogellenes kereskedelme

| 6. | Egyéb áruk. |
| --- | --- |

6.

Egyéb áruk.

Minden nemzeti koordinációs központ minden hónap tizenötödik napján jelentést tesz a következőkről:

| a) | a lefoglalások száma kategóriánként; |
| --- | --- |

a)

a lefoglalások száma kategóriánként;

| b) | a lefoglalt összmennyiség kategóriánként; |
| --- | --- |

b)

a lefoglalt összmennyiség kategóriánként;

| c) | származás és kategória szerinti bontás, ha megállapítható; |
| --- | --- |

c)

származás és kategória szerinti bontás, ha megállapítható;

| d) | eredet szerinti bontás, ha a származás megállapítható; |
| --- | --- |

d)

eredet szerinti bontás, ha a származás megállapítható;

| e) | rendeltetési hely (a schengeni térségbe való belépés vagy az onnan való kilépés vagy ismeretlen) szerinti bontás kategóriánként; |
| --- | --- |

e)

rendeltetési hely (a schengeni térségbe való belépés vagy az onnan való kilépés vagy ismeretlen) szerinti bontás kategóriánként;

| f) | a határellenőrzési tevékenység típusa (határátkelőhelyen végzett ellenőrzés és határőrizet) szerinti és kategóriánkénti bontás; |
| --- | --- |

f)

a határellenőrzési tevékenység típusa (határátkelőhelyen végzett ellenőrzés és határőrizet) szerinti és kategóriánkénti bontás;

| g) | a javakat felderítő nemzeti hatóság; |
| --- | --- |

g)

a javakat felderítő nemzeti hatóság;

| h) | az elfogott elkövetők száma összesen; |
| --- | --- |

h)

az elfogott elkövetők száma összesen;

| i) | a lefoglalt javak értéke. |
| --- | --- |

i)

a lefoglalt javak értéke.

5.   EGYÉB HATÁROKON ÁTNYÚLÓ BŰNCSELEKMÉNYEKRE VONATKOZÓ MUTATÓK

Az egyéb határokon átnyúló bűncselekményekre vonatkozó mutatókat az alábbi kategóriákba kell sorolni:

| 1. | Kiskorú jogellenes elvitele |
| --- | --- |

1.

Kiskorú jogellenes elvitele

| 2. | Az Európai Határ- és Parti Őrség személyzetével (nemzeti hatóságok vagy az ügynökség személyzete) szembeni támadások, fenyegetések |
| --- | --- |

2.

Az Európai Határ- és Parti Őrség személyzetével (nemzeti hatóságok vagy az ügynökség személyzete) szembeni támadások, fenyegetések

| 3. | Közlekedési eszközök jogellenes hatalomba kerítése |
| --- | --- |

3.

Közlekedési eszközök jogellenes hatalomba kerítése

| 4. | Egyéb. |
| --- | --- |

4.

Egyéb.

Minden nemzeti koordinációs központ minden hónap tizenötödik napján jelentést tesz a következőkről:

| a) | az esetek száma kategóriánként; |
| --- | --- |

a)

az esetek száma kategóriánként;

| b) | a határellenőrzési tevékenység típusa (határátkelőhelyen végzett ellenőrzés, határőrizet) szerinti és kategóriánkénti bontás; |
| --- | --- |

b)

a határellenőrzési tevékenység típusa (határátkelőhelyen végzett ellenőrzés, határőrizet) szerinti és kategóriánkénti bontás;

| c) | az esetet felderítő nemzeti hatóság; |
| --- | --- |

c)

az esetet felderítő nemzeti hatóság;

| d) | az elfogott elkövetők száma összesen. |
| --- | --- |

d)

az elfogott elkövetők száma összesen.

6.   AZ EGYEDI ESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSÉTELBŐL SZÁRMAZTATOTT EGYÉB MUTATÓK

Az Ügynökség minden hónap tizenötödik napján mindegyik határszakasz esetében megállapítja a havi mutatókat.

Ezek a mutatók a következőkre terjednek ki:

| 1. | jogellenes belépések a 2. melléklet 1. bekezdésében említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések alapján; |
| --- | --- |

1.

jogellenes belépések a 2. melléklet 1. bekezdésében említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések alapján;

| 2. | kutatási-mentési események a 2. melléklet 8. bekezdésében említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések alapján; |
| --- | --- |

2.

kutatási-mentési események a 2. melléklet 8. bekezdésében említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések alapján;

| 3. | illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtás és emberkereskedelem a 2. melléklet 2. bekezdésében említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések alapján; |
| --- | --- |

3.

illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtás és emberkereskedelem a 2. melléklet 2. bekezdésében említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések alapján;

| 4. | közokirat-hamisítás a 2. melléklet 4. bekezdésében említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések alapján. |
| --- | --- |

4.

közokirat-hamisítás a 2. melléklet 4. bekezdésében említett, egyedi eseményekre vonatkozó jelentések alapján.

Az Ügynökség a rendelkezésre álló információk alapján egyéb olyan mutatókat is megállapíthat, amelyeket relevánsnak tart a kockázatelemzés vagy a helyzetismeret szempontjából.

---

(1)  Beleértve a tisztelgésre használt és akusztikus fegyvereket, valamint az átalakítható riasztó- és jelzőfegyvereket.

---

2. MELLÉKLET

Az egyedi eseményekre vonatkozó jelentéstétel esetei és a kapcsolódó információk

Az egyedi események EUROSUR-ban való jelentése az alábbiakban felsorolt különböző információelemek összekapcsolásából áll, ami elősegíti az EU külső határain kialakult helyzet leírását.

Az első jelentés az első reakció kiváltása céljából gyűjtött információkat tartalmazza. Az első jelentés alapján az EUROSUR-ban részt vevő különböző felek arra törekednek, hogy az e mellékletben előírtak szerint kiegészítsék az említett információkat.

1.   A SZABÁLYTALAN BELÉPÉSSEL VAGY A SZABÁLYTALAN BELÉPÉS KÍSÉRLETÉNEK GYANÚJÁVAL KAPCSOLATOS EGYEDI ESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSTÉTEL

A nemzeti koordinációs központ jelentést tesz a szabálytalan belépésekkel kapcsolatos minden eseményről. A szabálytalan belépésre vonatkozó jelentés összekapcsolható a 2. bekezdésben előírtak szerinti, illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtással, illetve emberkereskedelemmel vagy a 8. bekezdésnek megfelelő kutatási-mentési eseménnyel.

Az eseményre vonatkozó első jelentést legkésőbb 24 órával azt követően kell megküldeni, hogy az eseményt felderítették.

A kibocsátók és a tulajdonosok törekednek arra, hogy jelentést tegyenek a következő információkról, amennyiben azok rendelkezésre állnak.

1.1.   Az esemény típusa

| a) | szabálytalan belépés vagy annak kísérlete; |
| --- | --- |

a)

szabálytalan belépés vagy annak kísérlete;

| b) | nyílt vagy titkos határátlépés. |
| --- | --- |

b)

nyílt vagy titkos határátlépés.

1.2.   Az esemény körülményei

| a) | időpont és helyzet; |
| --- | --- |

a)

időpont és helyzet;

| b) | rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen); |
| --- | --- |

b)

rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen);

| c) | utolsó beszállás szerinti ország (csak a tengeri és légi határszakaszokon található kikötőkbe és repülőtereire való belépéskor alkalmazandó); |
| --- | --- |

c)

utolsó beszállás szerinti ország (csak a tengeri és légi határszakaszokon található kikötőkbe és repülőtereire való belépéskor alkalmazandó);

| d) | az úti cél szerinti ország; |
| --- | --- |

d)

az úti cél szerinti ország;

| e) | a szabálytalan határátlépés célja; |
| --- | --- |

e)

a szabálytalan határátlépés célja;

| f) | a felderítés körülményei:






  1. | a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során, |
| --- | --- | --- |

f)

a felderítés körülményei:

1.

a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során,

| 2. | határőrizeti művelet során, |
| --- | --- |

2.

határőrizeti művelet során,

| 3. | egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület); |
| --- | --- |

3.

egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület);

| g) | határellenőrzés előli elrejtőzés kísérletei; |
| --- | --- |

g)

határellenőrzés előli elrejtőzés kísérletei;

| h) | szállítóeszközök:






  1. | Légi járat (a légi járatra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni a 7. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel) |
| --- | --- | --- |

h)

szállítóeszközök:

1.

Légi járat (a légi járatra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni a 7. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel)

| 2. | Hajó (a hajóra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni az 1. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel, vagy a 6. bekezdés rendelkezési szerinti kutatási-mentési esettel) |
| --- | --- |

2.

Hajó (a hajóra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni az 1. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel, vagy a 6. bekezdés rendelkezési szerinti kutatási-mentési esettel)

| 3. | Szállítótartály |
| --- | --- |

3.

Szállítótartály

| 4. | Tehergépjármű vagy haszonjármű |
| --- | --- |

4.

Tehergépjármű vagy haszonjármű

| 5. | Személygépkocsi |
| --- | --- |

5.

Személygépkocsi

| 6. | Autóbusz vagy távolsági autóbusz |
| --- | --- |

6.

Autóbusz vagy távolsági autóbusz

| 7. | Vonat |
| --- | --- |

7.

Vonat

| 8. | Gyalogos. |
| --- | --- |

8.

Gyalogos.

1.3.   Érintett személyek

| a) | az érintett személyek száma összesen; |
| --- | --- |

a)

az érintett személyek száma összesen;

| b) | kiskorúak száma; |
| --- | --- |

b)

kiskorúak száma;

| c) | a nemzetközi védelemre szoruló személyek száma; |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi védelemre szoruló személyek száma;

| d) | (feltételezett/megerősített) állampolgárság szerinti bontás, állampolgárságok; |
| --- | --- |

d)

(feltételezett/megerősített) állampolgárság szerinti bontás, állampolgárságok;

| e) | korcsoport. |
| --- | --- |

e)

korcsoport.

2.   AZ ILLEGÁLIS BEVÁNDORLÁSHOZ TÖRTÉNŐ SEGÍTSÉGNYÚJTÁSSAL VAGY EMBERKERESKEDELEMMEL, VAGY ILLEGÁLIS BEVÁNDORLÁSHOZ TÖRTÉNŐ SEGÍTSÉGNYÚJTÁS VAGY EMBERKERESKEDELEM KÍSÉRLETÉNEK GYANÚJÁVAL KAPCSOLATOS EGYEDI ESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSTÉTEL

A nemzeti koordinációs központ jelentést tesz az illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtással, illetve az illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtás kísérletének gyanújával, vagy az emberkereskedelemmel, illetve az emberkereskedelem kísérletének gyanújával kapcsolatos eseményekről.

Az eseményre vonatkozó első jelentést legkésőbb 24 órával azt követően kell megküldeni, hogy az eseményt felderítették.

Az eseményt össze lehet kapcsolni egy szabálytalan belépéssel kapcsolatos eseménnyel.

A kibocsátók és a tulajdonosok törekednek arra, hogy jelentést tegyenek a következő információkról, amennyiben azok rendelkezésre állnak:

2.1.   Az esemény típusa

| a) | illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtás, emberkereskedelem; |
| --- | --- |

a)

illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtás, emberkereskedelem;

| b) | szakasz (gyanú, kísérlet, befejezett cselekmény) |
| --- | --- |

b)

szakasz (gyanú, kísérlet, befejezett cselekmény)

2.2.   Az esemény körülményei

| a) | időpont és helyszín; |
| --- | --- |

a)

időpont és helyszín;

| b) | rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen); |
| --- | --- |

b)

rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen);

| c) | a felderítés körülményei:






  1. | a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során, |
| --- | --- | --- |

c)

a felderítés körülményei:

1.

a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során,

| 2. | határőrizeti művelet során, |
| --- | --- |

2.

határőrizeti művelet során,

| 3. | egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület); |
| --- | --- |

3.

egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület);

| d) | szállítóeszközök:






  1. | Légijárat (a légijáratra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni a 7. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel) |
| --- | --- | --- |

d)

szállítóeszközök:

1.

Légijárat (a légijáratra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni a 7. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel)

| 2. | Hajó (a hajóra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni az 1. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel, vagy a 6. bekezdés rendelkezési szerinti kutatási-mentési esettel) |
| --- | --- |

2.

Hajó (a hajóra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni az 1. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel, vagy a 6. bekezdés rendelkezési szerinti kutatási-mentési esettel)

| 3. | Szállítótartály |
| --- | --- |

3.

Szállítótartály

| 4. | Tehergépjármű vagy haszonjármű |
| --- | --- |

4.

Tehergépjármű vagy haszonjármű

| 5. | Személygépkocsi |
| --- | --- |

5.

Személygépkocsi

| 6. | Autóbusz vagy távolsági autóbusz |
| --- | --- |

6.

Autóbusz vagy távolsági autóbusz

| 7. | Vonat |
| --- | --- |

7.

Vonat

| 8. | Gyalogos. |
| --- | --- |

8.

Gyalogos.

2.3.   Elkövetők

| a) | az érintett személyek száma összesen; |
| --- | --- |

a)

az érintett személyek száma összesen;

| b) | korcsoportok: |
| --- | --- |

b)

korcsoportok:

| c) | (feltételezett/megerősített) állampolgárság és származási ország szerinti bontás; |
| --- | --- |

c)

(feltételezett/megerősített) állampolgárság és származási ország szerinti bontás;

| d) | a kizsákmányolás formája (szexuális, munkaerő, egyéb). |
| --- | --- |

d)

a kizsákmányolás formája (szexuális, munkaerő, egyéb).

2.4.   Áldozatok (ha az esemény nem szabálytalan határátlépéshez kapcsolódik)

| a) | az áldozatok száma összesen; |
| --- | --- |

a)

az áldozatok száma összesen;

| b) | kiskorúak száma; |
| --- | --- |

b)

kiskorúak száma;

| c) | a kísérő nélküli kiskorúak és a nemzetközi védelemre szoruló személyek száma; |
| --- | --- |

c)

a kísérő nélküli kiskorúak és a nemzetközi védelemre szoruló személyek száma;

| d) | az áldozatok megoszlása tranzitország(ok) szerint; |
| --- | --- |

d)

az áldozatok megoszlása tranzitország(ok) szerint;

| e) | (feltételezett/megerősített) állampolgárság és származási ország szerinti bontása. |
| --- | --- |

e)

(feltételezett/megerősített) állampolgárság és származási ország szerinti bontása.

2.5.   Indíték és elkövetési mód

| a) | elkövetési mód; |
| --- | --- |

a)

elkövetési mód;

| b) | az illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtás vagy emberkereskedelem esetén célzott kizsákmányolás céljából. |
| --- | --- |

b)

az illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtás vagy emberkereskedelem esetén célzott kizsákmányolás céljából.

3.   ÁRUK JOGELLENES KERESKEDELMÉVEL VAGY ÁRUK JOGELLENES KERESKEDELME KÍSÉRLETÉNEK GYANÚJÁVAL KAPCSOLATOS EGYEDI ESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSTÉTEL

Az 1. melléklet 4. bekezdésében említett mutatókon kívül a nemzeti koordinációs központ a következő esetekben jelentést tesz az áruk jogellenes kereskedelmével vagy áruk jogellenes kereskedelme kísérletének gyanújával kapcsolatos egyedi eseményekről:

| 1. | A lefoglalt mennyiségek meghaladják a 3. mellékletben meghatározott küszöbértékeket; |
| --- | --- |

1.

A lefoglalt mennyiségek meghaladják a 3. mellékletben meghatározott küszöbértékeket;

| 2. | Az áruk jogellenes kereskedelme vagy áruk jogellenes kereskedelme kísérletének gyanúja lehetséges terrorista tevékenységhez kapcsolódik vagy veszélyt jelenthet az Unió vagy tagállamai biztonságára; |
| --- | --- |

2.

Az áruk jogellenes kereskedelme vagy áruk jogellenes kereskedelme kísérletének gyanúja lehetséges terrorista tevékenységhez kapcsolódik vagy veszélyt jelenthet az Unió vagy tagállamai biztonságára;

| 3. | Az áruk jogellenes kereskedelme vagy áruk jogellenes kereskedelme kísérletének gyanúja más tagállamok és az Ügynökség reakcióját vonja maga után, vagy hatással van a határellenőrzési intézkedésekre; |
| --- | --- |

3.

Az áruk jogellenes kereskedelme vagy áruk jogellenes kereskedelme kísérletének gyanúja más tagállamok és az Ügynökség reakcióját vonja maga után, vagy hatással van a határellenőrzési intézkedésekre;

| 4. | Az áruk jogellenes kereskedelme vagy áruk jogellenes kereskedelme kísérletének gyanúja egy konkrét elkövetési módhoz kapcsolódik. Ebben az esetben a jelentéseket az azokat leíró kockázatelemzési jelentéshez kell kapcsolni; |
| --- | --- |

4.

Az áruk jogellenes kereskedelme vagy áruk jogellenes kereskedelme kísérletének gyanúja egy konkrét elkövetési módhoz kapcsolódik. Ebben az esetben a jelentéseket az azokat leíró kockázatelemzési jelentéshez kell kapcsolni;

| 5. | Az áruk lefoglalása rendellenes, és új bűncselekményi mintát jelezhet. |
| --- | --- |

5.

Az áruk lefoglalása rendellenes, és új bűncselekményi mintát jelezhet.

A kibocsátók és a tulajdonosok törekednek arra, hogy jelentést tegyenek a következő információkról, amennyiben azok rendelkezésre állnak.

3.1.   Az esemény típusa

Az esemény típusának leírásakor a kibocsátó az 1. melléklet 4. bekezdésében szereplő kategóriákat és alkategóriákat, valamint adott esetben a 3. mellékletben említett egységeket használja.

3.2.   Az esemény körülményei

| a) | időpont és helyzet; |
| --- | --- |

a)

időpont és helyzet;

| b) | rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen); |
| --- | --- |

b)

rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen);

| c) | a felderítés körülményei:






  1. | a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során, |
| --- | --- | --- |

c)

a felderítés körülményei:

1.

a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során,

| 2. | határőrizeti művelet során, |
| --- | --- |

2.

határőrizeti művelet során,

| 3. | egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület); |
| --- | --- |

3.

egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület);

| d) | szállítóeszközök:






  1. | Légijárat (a légijáratra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni a 7. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel) |
| --- | --- | --- |

d)

szállítóeszközök:

1.

Légijárat (a légijáratra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni a 7. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel)

| 2. | Hajó (a hajóra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni az 1. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel, vagy a 6. bekezdés rendelkezési szerinti kutatási-mentési esettel) |
| --- | --- |

2.

Hajó (a hajóra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni az 1. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel, vagy a 6. bekezdés rendelkezési szerinti kutatási-mentési esettel)

| 3. | Szállítótartály |
| --- | --- |

3.

Szállítótartály

| 4. | Tehergépjármű vagy haszonjármű |
| --- | --- |

4.

Tehergépjármű vagy haszonjármű

| 5. | Személygépkocsi |
| --- | --- |

5.

Személygépkocsi

| 6. | Autóbusz vagy távolsági autóbusz |
| --- | --- |

6.

Autóbusz vagy távolsági autóbusz

| 7. | Vonat |
| --- | --- |

7.

Vonat

| 8. | Gyalogos |
| --- | --- |

8.

Gyalogos

| 9. | Teheráru vagy postai csomag; |
| --- | --- |

9.

Teheráru vagy postai csomag;

| e) | elkövetési mód vagy feltételezett elkövetési mód beleértve a következőket:






  1. | elrejtés típusa; |
| --- | --- | --- |

e)

elkövetési mód vagy feltételezett elkövetési mód beleértve a következőket:

1.

elrejtés típusa;

| 2. | elrejtéssel kapcsolatos részletek. |
| --- | --- |

2.

elrejtéssel kapcsolatos részletek.

3.3.   Árutípus

| a) | az 1. melléklet 4. bekezdésének megfelelő kategória és alkategória; |
| --- | --- |

a)

az 1. melléklet 4. bekezdésének megfelelő kategória és alkategória;

| b) | mennyiség (becsült/lefoglalt); |
| --- | --- |

b)

mennyiség (becsült/lefoglalt);

| c) | becsült érték. |
| --- | --- |

c)

becsült érték.

3.4.   Érintett személyek

| a) | az érintett személyek száma összesen; |
| --- | --- |

a)

az érintett személyek száma összesen;

| b) | a személy szerepe; |
| --- | --- |

b)

a személy szerepe;

| c) | kiskorúak száma; |
| --- | --- |

c)

kiskorúak száma;

| d) | (feltételezett/megerősített) állampolgárság szerinti bontás. |
| --- | --- |

d)

(feltételezett/megerősített) állampolgárság szerinti bontás.

4.   A KÖZOKIRAT-HAMISÍTÁSSAL KAPCSOLATOS EGYEDI ESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSTÉTEL

A nemzeti koordinációs központ jelentést tesz a határellenőrzési művelet során észlelt közokirat-hamisítással vagy okmányokkal való visszaéléssel kapcsolatos eseményekről.

Az eseményre vonatkozó első jelentést legkésőbb 24 órával azt követően kell megküldeni, hogy az eseményt felderítették.

Az eseményt össze lehet kapcsolni a szabálytalan határátlépéssel, az illegális bevándorláshoz történő segítségnyújtással vagy emberkereskedelemmel, az áruk jogellenes kereskedelmével vagy a határokon átnyúló bűnözés egyéb formáival kapcsolatos eseményekkel.

A kibocsátók és a tulajdonosok rendelkezésre állásuk esetén jelentést tesznek a következő információkról.

4.1.   Az okmányokkal való visszaélés típusa

4.2.   Az esemény körülményei

| a) | időpont és helyzet; |
| --- | --- |

a)

időpont és helyzet;

| b) | rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen); |
| --- | --- |

b)

rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen);

| c) | a felderítés körülményei:






  1. | a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során, |
| --- | --- | --- |

c)

a felderítés körülményei:

1.

a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során,

| 2. | határőrizeti művelet során, |
| --- | --- |

2.

határőrizeti művelet során,

| 3. | egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület); |
| --- | --- |

3.

egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület);

4.3.   A személyre vonatkozó információk

| a) | a személy állítólagos állampolgársága; |
| --- | --- |

a)

a személy állítólagos állampolgársága;

| b) | nem; |
| --- | --- |

b)

nem;

| c) | korcsoport. |
| --- | --- |

c)

korcsoport.

4.4.   Az okmányra vonatkozó információk

| a) | az okmány típusa és altípusa (útlevél, személyi igazolvány, tartózkodási engedély, vízum, határbélyegző, egyéb); |
| --- | --- |

a)

az okmány típusa és altípusa (útlevél, személyi igazolvány, tartózkodási engedély, vízum, határbélyegző, egyéb);

| b) | az okmányt kibocsátó állam; |
| --- | --- |

b)

az okmányt kibocsátó állam;

| c) | az okmány használata (bemutatott, elrejtett, n.a.); |
| --- | --- |

c)

az okmány használata (bemutatott, elrejtett, n.a.);

| d) | a beszállás szerinti határátkelőhely; |
| --- | --- |

d)

a beszállás szerinti határátkelőhely;

| e) | a tranzit határátkelőhelye; |
| --- | --- |

e)

a tranzit határátkelőhelye;

| f) | az úti cél szerinti határátkelőhely; |
| --- | --- |

f)

az úti cél szerinti határátkelőhely;

| g) | mikrocsip; |
| --- | --- |

g)

mikrocsip;

| h) | határbélyegző. |
| --- | --- |

h)

határbélyegző.

5.   A HATÁROKON ÁTNYÚLÓ BŰNÖZÉS EGYÉB FORMÁIVAL KAPCSOLATOS EGYEDI ESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSTÉTEL

Az 1. melléklet 7. bekezdésében említett mutatókon kívül a nemzeti koordinációs központ a következő esetekben jelentést tesz az egyéb bűncselekményekkel kapcsolatos egyedi eseményekről:

| 1. | A határokon átnyúló bűncselekmény vagy a határokon átnyúló bűncselekmény kísérletének gyanúja, vagy az adatbázisban, illetve a nagy méretű IT-rendszerben elért találat lehetséges terrorista tevékenységhez kapcsolódik vagy veszélyt jelenthet az Unió vagy tagállamai biztonságára; |
| --- | --- |

1.

A határokon átnyúló bűncselekmény vagy a határokon átnyúló bűncselekmény kísérletének gyanúja, vagy az adatbázisban, illetve a nagy méretű IT-rendszerben elért találat lehetséges terrorista tevékenységhez kapcsolódik vagy veszélyt jelenthet az Unió vagy tagállamai biztonságára;

| 2. | A határokon átnyúló bűncselekmény vagy a határokon átnyúló bűncselekmény kísérletének gyanúja, vagy az adatbázisban, illetve a nagy méretű IT-rendszerben elért találat más tagállamok és az Ügynökség reakcióját vonja maga után, vagy hatással van a határellenőrzési intézkedésekre; |
| --- | --- |

2.

A határokon átnyúló bűncselekmény vagy a határokon átnyúló bűncselekmény kísérletének gyanúja, vagy az adatbázisban, illetve a nagy méretű IT-rendszerben elért találat más tagállamok és az Ügynökség reakcióját vonja maga után, vagy hatással van a határellenőrzési intézkedésekre;

| 3. | A határokon átnyúló bűncselekmény vagy a határokon átnyúló bűncselekmény kísérletének gyanúja egy konkrét elkövetési módhoz kapcsolódik. Ebben az esetben a jelentéseket az azokat leíró kockázatelemzési jelentéshez kell kapcsolni. |
| --- | --- |

3.

A határokon átnyúló bűncselekmény vagy a határokon átnyúló bűncselekmény kísérletének gyanúja egy konkrét elkövetési módhoz kapcsolódik. Ebben az esetben a jelentéseket az azokat leíró kockázatelemzési jelentéshez kell kapcsolni.

A kibocsátók és a tulajdonosok törekednek arra, hogy jelentést tegyenek a következő információkról, amennyiben azok rendelkezésre állnak:

5.1.   Az esemény típusa

Az esemény típusának leírásakor a kibocsátó az 1. melléklet 7. bekezdésében szereplő kategóriákat és alkategóriákat használja.

5.2.   Az esemény körülményei

| a) | időpont és helyzet; |
| --- | --- |

a)

időpont és helyzet;

| b) | rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen); |
| --- | --- |

b)

rendeltetési hely/úti cél (a schengeni térségbe való belépés vagy kilépés, vagy ismeretlen);

| c) | a felderítés körülményei:






  1. | a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során, |
| --- | --- | --- |

c)

a felderítés körülményei:

1.

a határátkelőhelyen végzett ellenőrzés során,

| 2. | határőrizeti művelet során, |
| --- | --- |

2.

határőrizeti művelet során,

| 3. | egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület); |
| --- | --- |

3.

egyéb (szabálytalan továbbutazás, határok előtti terület);

| d) | szállítóeszközök:






  1. | Légijárat (a légijáratra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni a 7. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel) |
| --- | --- | --- |

d)

szállítóeszközök:

1.

Légijárat (a légijáratra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni a 7. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel)

| 2. | Hajó (a hajóra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni az 1. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel, vagy a 6. bekezdés rendelkezési szerinti kutatási-mentési esettel) |
| --- | --- |

2.

Hajó (a hajóra vonatkozó jelentést össze kell kapcsolni az 1. bekezdés rendelkezései szerinti jelentéssel, vagy a 6. bekezdés rendelkezési szerinti kutatási-mentési esettel)

| 3. | Szállítótartály |
| --- | --- |

3.

Szállítótartály

| 4. | Tehergépjármű vagy haszonjármű |
| --- | --- |

4.

Tehergépjármű vagy haszonjármű

| 5. | Személygépkocsi |
| --- | --- |

5.

Személygépkocsi

| 6. | Autóbusz vagy távolsági autóbusz |
| --- | --- |

6.

Autóbusz vagy távolsági autóbusz

| 7. | Vonat |
| --- | --- |

7.

Vonat

| 8. | Gyalogos |
| --- | --- |

8.

Gyalogos

| 9. | Teheráru vagy postai csomag. |
| --- | --- |

9.

Teheráru vagy postai csomag.

5.3.   Érintett személyek

| a) | az érintett személyek száma összesen; |
| --- | --- |

a)

az érintett személyek száma összesen;

| b) | a személy szerepe; |
| --- | --- |

b)

a személy szerepe;

| c) | kiskorúak száma; |
| --- | --- |

c)

kiskorúak száma;

| d) | (feltételezett/megerősített) állampolgárság szerinti bontás. |
| --- | --- |

d)

(feltételezett/megerősített) állampolgárság szerinti bontás.

6.   A FIGYELMET ÉRDEMLŐ HAJÓKKAL KAPCSOLATOS EGYEDI ESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSTÉTEL

A figyelmet érdemlő hajókkal kapcsolatos információkat jelenteni kell:

| 1. | ha az észlelt hajó szerepel a gyanús hajók figyelőlistáján, ebben az esetben a jelentést a megfelelő figyelőlistához kell kapcsolni; |
| --- | --- |

1.

ha az észlelt hajó szerepel a gyanús hajók figyelőlistáján, ebben az esetben a jelentést a megfelelő figyelőlistához kell kapcsolni;

| 2. | ha a hajó érintett az e mellékletben felsorolt valamely eseményben, ebben az esetben a jelentést a megfelelő eseményhez kell kapcsolni; |
| --- | --- |

2.

ha a hajó érintett az e mellékletben felsorolt valamely eseményben, ebben az esetben a jelentést a megfelelő eseményhez kell kapcsolni;

| 3. | vagy ha hajót a kibocsátó gyanúsnak tartja, ebben az esetben a jelentést a kockázatelemzési jelentéshez kell kapcsolni. |
| --- | --- |

3.

vagy ha hajót a kibocsátó gyanúsnak tartja, ebben az esetben a jelentést a kockázatelemzési jelentéshez kell kapcsolni.

A hajókra vonatkozó első jelentést legkésőbb 24 órával azt követően kell megküldeni, hogy a hajót észlelték.

A kibocsátók és a tulajdonosok törekednek arra, hogy jelentést tegyenek a következő információkról, amennyiben azok rendelkezésre állnak:

6.1.   A hajó helyzete és állapota

A figyelmet érdemlő hajó helyzetére vonatkozó információk a következők:

| a) | a mérés időpontja, a helyzet és a bizonytalansági tartomány, az irány és a sebesség, ha az eszköz mozog; |
| --- | --- |

a)

a mérés időpontja, a helyzet és a bizonytalansági tartomány, az irány és a sebesség, ha az eszköz mozog;

| b) | a hajó állapota (kikapcsolt hajtóművek, füstérzékelés, lehorgonyzott stb.); |
| --- | --- |

b)

a hajó állapota (kikapcsolt hajtóművek, füstérzékelés, lehorgonyzott stb.);

| c) | a mérés vagy észlelés forrása (radar, helymeghatározó rendszer stb.); |
| --- | --- |

c)

a mérés vagy észlelés forrása (radar, helymeghatározó rendszer stb.);

| d) | a hajónak az esemény előtti korábbi ismert helyzete.
  Azoknak a kibocsátóknak, amelyek a hajóra vonatkozó információhoz tudnak jutni, törekedniük kell arra, hogy a rendelkezésükre álló információforrások felhasználásával a lehető leghamarabb frissítsék a hajó helyzetét.
  A tengeren észlelt, figyelmet érdemlő hajó helyzetére vonatkozó információkat az észlelést követően legalább óránként frissíteni kell. |
| --- | --- |

d)

a hajónak az esemény előtti korábbi ismert helyzete.

Azoknak a kibocsátóknak, amelyek a hajóra vonatkozó információhoz tudnak jutni, törekedniük kell arra, hogy a rendelkezésükre álló információforrások felhasználásával a lehető leghamarabb frissítsék a hajó helyzetét.

A tengeren észlelt, figyelmet érdemlő hajó helyzetére vonatkozó információkat az észlelést követően legalább óránként frissíteni kell.

6.2.   Hajó típusa

A figyelmet érdemlő hajó típusára vonatkozó információk elősegítik a következők közötti különbségtételt:

| a) | személyhajó, vitorlás hajó, motoros jacht, halászhajó, cellás konténerszállító hajó, ömlesztettáru-szállító hajó, olajszállító tartályhajó, általános teherhajó, gyorsjáratú vízi jármű, mobil tengeri fúrótorony, különleges célra szolgáló hajó; |
| --- | --- |

a)

személyhajó, vitorlás hajó, motoros jacht, halászhajó, cellás konténerszállító hajó, ömlesztettáru-szállító hajó, olajszállító tartályhajó, általános teherhajó, gyorsjáratú vízi jármű, mobil tengeri fúrótorony, különleges célra szolgáló hajó;

| b) | hajóhasználat: kereskedelmi vagy szabadidős célú. |
| --- | --- |

b)

hajóhasználat: kereskedelmi vagy szabadidős célú.

6.3.   Hajóazonosítók

A hajóazonosítókra vonatkozó információk a következők:

| a) | a lobogó; |
| --- | --- |

a)

a lobogó;

| b) | a hajó neve; |
| --- | --- |

b)

a hajó neve;

| c) | Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) hajóazonosító száma, tengeri mobilszolgáltatás-azonosító, valamint a hajókkal való kapcsolatfelvételhez és azok leírásához használt egyéb vizuális és rádióazonosítók. |
| --- | --- |

c)

Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) hajóazonosító száma, tengeri mobilszolgáltatás-azonosító, valamint a hajókkal való kapcsolatfelvételhez és azok leírásához használt egyéb vizuális és rádióazonosítók.

6.4.   Személyhajók és áruszállító hajók

A személy- és áruszállító légi járatokra vonatkozó információk közé tartoznak a következők:

| a) | a hajószemélyzet létszáma; |
| --- | --- |

a)

a hajószemélyzet létszáma;

| b) | a hajószemélyzet állampolgárság szerinti megoszlása; |
| --- | --- |

b)

a hajószemélyzet állampolgárság szerinti megoszlása;

| c) | utaslétszám; |
| --- | --- |

c)

utaslétszám;

| d) | az utasok állampolgárság szerinti megoszlása; |
| --- | --- |

d)

az utasok állampolgárság szerinti megoszlása;

| e) | a rakomány típusa és mennyisége/tömege. |
| --- | --- |

e)

a rakomány típusa és mennyisége/tömege.

7.   A FIGYELMET ÉRDEMLŐ KÜLSŐ JÁRATOKKAL KAPCSOLATOS EGYEDI ESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSTÉTEL

A figyelmet érdemlő külső járatokkal kapcsolatos információkat jelenteni kell:

| 1. | ha az észlelt járat szerepel a gyanús járatok figyelőlistáján, ebben az esetben a jelentést a megfelelő figyelőlistához kell kapcsolni; |
| --- | --- |

1.

ha az észlelt járat szerepel a gyanús járatok figyelőlistáján, ebben az esetben a jelentést a megfelelő figyelőlistához kell kapcsolni;

| 2. | ha a járat érintett az e mellékletben felsorolt valamely eseményben, ebben az esetben a jelentést a megfelelő eseményhez kell kapcsolni; |
| --- | --- |

2.

ha a járat érintett az e mellékletben felsorolt valamely eseményben, ebben az esetben a jelentést a megfelelő eseményhez kell kapcsolni;

| 3. | vagy ha a járatot a kibocsátó gyanúsnak tartja; ebben az esetben a jelentést a kockázatelemzési jelentéshez kell kapcsolni. |
| --- | --- |

3.

vagy ha a járatot a kibocsátó gyanúsnak tartja; ebben az esetben a jelentést a kockázatelemzési jelentéshez kell kapcsolni.

A járatra vonatkozó első jelentést legkésőbb 24 órával azt követően kell megküldeni, hogy a hajót észlelték.

A kibocsátók és a tulajdonosok törekednek arra, hogy jelentést tegyenek a következő információkról, amennyiben azok rendelkezésre állnak.

7.1.   A figyelmet érdemlő légi jármű helyzete

A figyelmet érdemlő járat helyzetére vonatkozó információk a következők:

| a) | a mérés időpontja; |
| --- | --- |

a)

a mérés időpontja;

| b) | hely, a magasságot is beleértve, valamint a bizonytalanság mértéke; |
| --- | --- |

b)

hely, a magasságot is beleértve, valamint a bizonytalanság mértéke;

| c) | irány és sebesség; |
| --- | --- |

c)

irány és sebesség;

| d) | a mérés vagy észlelés forrása (radar, helymeghatározó rendszer stb.). |
| --- | --- |

d)

a mérés vagy észlelés forrása (radar, helymeghatározó rendszer stb.).

Azoknak a kibocsátóknak, amelyek a légi járműre vonatkozó információhoz tudnak jutni, törekedniük kell arra, hogy a rendelkezésükre álló információforrások felhasználásával frissítsék a légi jármű helyzetét.

A figyelmet érdemlő légi jármű helyzetére vonatkozó információkat közel valós időben frissíteni kell.

7.2.   A figyelmet érdemlő légi jármű típusa

A légi jármű típusára vonatkozó információk elősegítik a merev- vagy forgószárnyas, a sugárhajtásos vagy légcsavaros, a fedélzeten tartózkodó pilóta által irányított vagy távirányítású légi jármű közötti különbségtételt, továbbá – ha rendelkezésre állnak – a pontos modellre vonatkozó tájékoztatást is nyújthatnak.

7.3.   Légi jármű azonosítók

A légi jármű azonosítóira vonatkozó információk a légi járművel való kapcsolatfelvételhez és annak leírásához használt különböző vizuális és rádióazonosítókra terjednek ki.

7.4.   A járatra vonatkozó információk

A járatra vonatkozó információk a következőket foglalják magukban:

| a) | a járat típusa (kereskedelmi, magán, kormányzati stb.); |
| --- | --- |

a)

a járat típusa (kereskedelmi, magán, kormányzati stb.);

| b) | a járat azonosítója, beleértve a kereskedelmi légi járat azonosítóit is; |
| --- | --- |

b)

a járat azonosítója, beleértve a kereskedelmi légi járat azonosítóit is;

| c) | az indulás helye; |
| --- | --- |

c)

az indulás helye;

| d) | a célállomás; |
| --- | --- |

d)

a célállomás;

| e) | a repülési tervre való hivatkozás. |
| --- | --- |

e)

a repülési tervre való hivatkozás.

7.5.   Személy- és áruszállító légi járatok

A személy- és áruszállító légi járatokra vonatkozó információk közé tartoznak a következők:

| a) | a személyzet létszáma; |
| --- | --- |

a)

a személyzet létszáma;

| b) | a kabinszemélyzet állampolgárság szerinti megoszlása; |
| --- | --- |

b)

a kabinszemélyzet állampolgárság szerinti megoszlása;

| c) | utaslétszám; |
| --- | --- |

c)

utaslétszám;

| d) | az utasok állampolgárság szerinti megoszlása; |
| --- | --- |

d)

az utasok állampolgárság szerinti megoszlása;

| e) | rakománytípus. |
| --- | --- |

e)

rakománytípus.

8.   A KUTATÁSI-MENTÉSI ESEMÉNYEKKEL KAPCSOLATOS EGYEDI ESEMÉNYEKRE VONATKOZÓ JELENTÉSTÉTEL

A nemzeti koordinációs központ jelentést tesz a 21. cikknek megfelelő kutatás-mentéssel kapcsolatos minden eseményről.

A lehetséges kutatási-mentési eseményekkel kapcsolatos jelentéstétel kiterjed az esemény teljes időtartamára, a figyelmet érdemlő hajó első észlelésétől vagy a tengeren bajba jutott személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzés beérkezésétől a határátlépés befejezéséig és a kapcsolódó kutatási-mentési művelet lezárásáig.

A kibocsátók és a tulajdonosok törekednek arra, hogy jelentést tegyenek a következő információkról, amennyiben azok rendelkezésre állnak.

8.1.   A veszélyben lévő hajóra vonatkozó, a 6. bekezdés szerinti jelentéstételhez való kapcsolatok

A jelentés összekapcsolható a kutatási-mentési műveletben például anyahajóként részt vevő más, figyelmet érdemlő hajóval.

8.2.   A kutatási-mentési művelet helyzetére vonatkozó jelentéstétel a következőkre terjed ki:

| a) | a kutatás-mentés fázisa (bizonytalanság, figyelmeztető jelzés, veszély, folyamatban lévő kutatási-mentési művelet, lezárt kutatási-mentési művelet); |
| --- | --- |

a)

a kutatás-mentés fázisa (bizonytalanság, figyelmeztető jelzés, veszély, folyamatban lévő kutatási-mentési művelet, lezárt kutatási-mentési művelet);

| b) | az illetékes tengeri mentést koordináló központ; |
| --- | --- |

b)

az illetékes tengeri mentést koordináló központ;

| c) | az előrelátható biztonságos hely vagy az a biztonságos hely, ahol a kutatási-mentési művelet véget ér. |
| --- | --- |

c)

az előrelátható biztonságos hely vagy az a biztonságos hely, ahol a kutatási-mentési művelet véget ér.

8.3.   Az 1. bekezdés és a 2. bekezdés szerinti jelentéstételhez való kapcsolatok (megfelelő esetben)

---

3. MELLÉKLET

Az árukkal kapcsolatos egyedi eseményekre vonatkozó jelentéstétel küszöbértékei

1.   TILTOTT KÁBÍTÓSZER

| 1. | Hasis: 10 kg |
| --- | --- |

1.

Hasis: 10 kg

| 2. | Heroin: 500 gramm |
| --- | --- |

2.

Heroin: 500 gramm

| 3. | Egyéb ópiátok (pl. morfium, ópium stb.): 500 gramm |
| --- | --- |

3.

Egyéb ópiátok (pl. morfium, ópium stb.): 500 gramm

| 4. | Kokain: 10 kg |
| --- | --- |

4.

Kokain: 10 kg

| 5. | Amfetamin típusú élénkítő szerek (beleértve az amfetamint és a metamfetamint): 100 gramm |
| --- | --- |

5.

Amfetamin típusú élénkítő szerek (beleértve az amfetamint és a metamfetamint): 100 gramm

| 6. | MDMA (ecstasy): 5000 tabletta |
| --- | --- |

6.

MDMA (ecstasy): 5000 tabletta

| 7. | Új pszichoaktív anyagok: 500 tabletta vagy 100 gramm |
| --- | --- |

7.

Új pszichoaktív anyagok: 500 tabletta vagy 100 gramm

| 8. | Egyéb tiltott kábítószerek. |
| --- | --- |

8.

Egyéb tiltott kábítószerek.

2.   FEGYVEREK ÉS ROBBANÓANYAGOK

| 1. | Tűzfegyverek vagy fegyveralkatrészek: 15 egység |
| --- | --- |

1.

Tűzfegyverek vagy fegyveralkatrészek: 15 egység

| 2. | Robbanóanyagok: 3 kg |
| --- | --- |

2.

Robbanóanyagok: 3 kg

| 3. | Lőszerek: 10 000 darab. |
| --- | --- |

3.

Lőszerek: 10 000 darab.

3.   EGYÉB ÁRUK

| 1. | Nyers dohány: 500 kg |
| --- | --- |

1.

Nyers dohány: 500 kg

| 2. | Cigaretta: 1 millió darab |
| --- | --- |

2.

Cigaretta: 1 millió darab

| 3. | Alkohol: 5 000 liter tiszta szesz |
| --- | --- |

3.

Alkohol: 5 000 liter tiszta szesz

| 4. | Szekunder energiahordozók (tüzelőanyagok): 10 000 liter |
| --- | --- |

4.

Szekunder energiahordozók (tüzelőanyagok): 10 000 liter

| 5. | Kulturális javak jogellenes kereskedelme: 1 millió EUR feletti becsült érték. |
| --- | --- |

5.

Kulturális javak jogellenes kereskedelme: 1 millió EUR feletti becsült érték.

---

| 2021.4.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/582 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 9.)

a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,

a tagállamokkal való konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. augusztus 14-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó síkhengerelt alumíniumtermékek (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. augusztus 14-én az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó síkhengerelt alumíniumtermékek (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára vonatkozóan. A Bizottság az eljárás megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot az Európai Alumínium Szövetség (a továbbiakban: panaszos) által a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártói nevében 2020. június 30-án benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos a síkhengerelt alumíniumtermékek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviseli. Ezenkívül, amint azt az aktafeljegyzés meghatározza, a panaszt támogató gyártók a vizsgálati időszakban a teljes nem belső felhasználásra történő uniós termelés több mint 80 %-át tették ki. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot az Európai Alumínium Szövetség (a továbbiakban: panaszos) által a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártói nevében 2020. június 30-án benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos a síkhengerelt alumíniumtermékek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviseli. Ezenkívül, amint azt az aktafeljegyzés meghatározza, a panaszt támogató gyártók a vizsgálati időszakban a teljes nem belső felhasználásra történő uniós termelés több mint 80 %-át tették ki. A panaszban foglalt, a dömpinggel és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak az eljárás megindításához.

1.2.   Nyilvántartásba vétel

Nyilvántartásba vétel

| (3) | Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak folyamán nyilvántartásba kell vennie a dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező behozatalokat, kivéve abban az esetben, ha elegendő bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy bizonyos feltételek nem teljesülnek. E feltételek egyike az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában található, és azt mondja ki, hogy a behozatalnak jelentős mértékben tovább kell növekednie, túl azon a szinten, amely a vizsgálati időszakban kárt okozott. Amint az az 1. táblázatból látható, a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatala 26 %-kal csökkent az eljárás megindítását követő négy hónapban a vizsgálati időszakhoz képest. Mivel az ügy irataiban nem volt arra vonatkozó utalás, hogy az alábbi (55) preambulumbekezdésben meghatározott síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára jellemzőek lennének a szezonális ingadozások, a Bizottság nem tartotta szükségesnek, hogy a 2019 szeptembere és decembere közötti behozatali szintet összehasonlítsa az előző év azonos időszakának behozatali szintjével. Az eljárás megindítását követő adatok az eljárás megindításakor az érintett termék számára létrehozott TARIC-kódokon alapultak. Ezeket a Bizottság összehasonlította a vizsgálati időszak négy hónapja alatt Kínából érkező havi átlagos behozatallal.

  1. táblázat


  A Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszakban és az eljárás megindítását követően (tonna) | Vizsgálati időszak | Havi átlag a vizsgálati időszakban | 2020. szeptember–december | 2020. szeptember–december, havi átlag |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából az Unióba irányuló behozatal | 265 727 | 22 144 | 88 576 | 16 382 |
| Forrás: Eurostat és felügyeleti adatbázis. |

(3)

Az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése szerint a Bizottságnak az előzetes tájékoztatási időszak folyamán nyilvántartásba kell vennie a dömpingellenes vizsgálat tárgyát képező behozatalokat, kivéve abban az esetben, ha elegendő bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy bizonyos feltételek nem teljesülnek. E feltételek egyike az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában található, és azt mondja ki, hogy a behozatalnak jelentős mértékben tovább kell növekednie, túl azon a szinten, amely a vizsgálati időszakban kárt okozott. Amint az az 1. táblázatból látható, a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatala 26 %-kal csökkent az eljárás megindítását követő négy hónapban a vizsgálati időszakhoz képest. Mivel az ügy irataiban nem volt arra vonatkozó utalás, hogy az alábbi (55) preambulumbekezdésben meghatározott síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára jellemzőek lennének a szezonális ingadozások, a Bizottság nem tartotta szükségesnek, hogy a 2019 szeptembere és decembere közötti behozatali szintet összehasonlítsa az előző év azonos időszakának behozatali szintjével. Az eljárás megindítását követő adatok az eljárás megindításakor az érintett termék számára létrehozott TARIC-kódokon alapultak. Ezeket a Bizottság összehasonlította a vizsgálati időszak négy hónapja alatt Kínából érkező havi átlagos behozatallal.

1. táblázat

1. táblázat

A Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszakban és az eljárás megindítását követően (tonna)

A Kínából érkező behozatal a vizsgálati időszakban és az eljárás megindítását követően (tonna)

Vizsgálati időszak

Havi átlag a vizsgálati időszakban

2020. szeptember–december

2020. szeptember–december, havi átlag

A Kínából az Unióba irányuló behozatal

265 727

22 144

88 576

16 382

Forrás: Eurostat és felügyeleti adatbázis.

Forrás:

| (4) | Következésképpen, tekintettel arra, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában foglalt feltétel nem teljesült, azaz nem volt tapasztalható a behozatal további jelentős mértékű növekedése, a Bizottság az érintett termék behozatalaira vonatkozóan az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése alapján nem vezetett be nyilvántartásba vételi kötelezettséget. |
| --- | --- |

(4)

Következésképpen, tekintettel arra, hogy az alaprendelet 10. cikke (4) bekezdésének d) pontjában foglalt feltétel nem teljesült, azaz nem volt tapasztalható a behozatal további jelentős mértékű növekedése, a Bizottság az érintett termék behozatalaira vonatkozóan az alaprendelet 14. cikkének (5a) bekezdése alapján nem vezetett be nyilvántartásba vételi kötelezettséget.

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. Emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszosokat, az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat, valamint az eljárás megindításában érintettként ismert szövetségeket az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. Emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszosokat, az ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai hatóságokat, az ismert importőröket és felhasználókat, valamint az eljárás megindításában érintettként ismert szövetségeket az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (6) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (7) | Több érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálataitól. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. |
| --- | --- |

(7)

Több érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálataitól. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra.

1.4.   Névtelenség iránti kérelem

Névtelenség iránti kérelem

| (8) | Az egyik felhasználó – a továbbiakban mint „A” jelű vállalat – névtelen kívánt maradni annak érdekében, hogy elkerülje a panaszosok esetleges megtorló intézkedéseit, amelyek egyúttal a beszállítói is. |
| --- | --- |

(8)

Az egyik felhasználó – a továbbiakban mint „A” jelű vállalat – névtelen kívánt maradni annak érdekében, hogy elkerülje a panaszosok esetleges megtorló intézkedéseit, amelyek egyúttal a beszállítói is.

| (9) | Az Európai Alumínium Szövetség megjegyezte, hogy az „A” jelű vállalatnak nincs legitimációja ebben az eljárásban, mivel – az Európai Alumínium Szövetség véleménye szerint – nem fedte fel kilétét, illetve nem bizonyította, hogy objektív kapcsolat állna fenn tevékenysége és az alábbi 2.2. szakaszban meghatározott hasonló termék között. Az Európai Alumínium Szövetség azt állította továbbá, hogy az „A” jelű vállalat névtelenségét nem indokolja az EU-n belüli megtorló intézkedések kockázata, mivel az „A” jelű vállalat az EU-ban található, ahol érvényesülnek az alapvető európai értékek, és a hasonló termék európai gyártói nem vennének részt ilyen gyakorlatban. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Alumínium Szövetség megjegyezte, hogy az „A” jelű vállalatnak nincs legitimációja ebben az eljárásban, mivel – az Európai Alumínium Szövetség véleménye szerint – nem fedte fel kilétét, illetve nem bizonyította, hogy objektív kapcsolat állna fenn tevékenysége és az alábbi 2.2. szakaszban meghatározott hasonló termék között. Az Európai Alumínium Szövetség azt állította továbbá, hogy az „A” jelű vállalat névtelenségét nem indokolja az EU-n belüli megtorló intézkedések kockázata, mivel az „A” jelű vállalat az EU-ban található, ahol érvényesülnek az alapvető európai értékek, és a hasonló termék európai gyártói nem vennének részt ilyen gyakorlatban.

| (10) | A rendelkezésre álló információk (3) és az „A” jelű vállalat által a Bizottsággal megosztott bizalmas információk azt bizonyították, hogy az „A” jelű vállalat kellő időben nyilvántartásba vetette magát érdekelt félként, és bizonyítékokkal szolgált a tevékenysége és a vizsgált termék közötti objektív kapcsolatra vonatkozóan. Ami a névtelenség iránti kérelem okait illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat kielégítően megindokolta kérelmét. Különösen az „A” jelű vállalat megfelelően dokumentált információkat szolgáltatott a kereskedelmi jellegű megtorlásoktól való félelmére vonatkozóan, amely a tevékenysége jellegéből, valamint az érintett piacon aktív más felekkel fennálló üzleti kapcsolataiból fakad. Következésképpen a Bizottság e vizsgálat keretében névtelenséget biztosította a szóban forgó vállalatnak. |
| --- | --- |

(10)

A rendelkezésre álló információk (3) és az „A” jelű vállalat által a Bizottsággal megosztott bizalmas információk azt bizonyították, hogy az „A” jelű vállalat kellő időben nyilvántartásba vetette magát érdekelt félként, és bizonyítékokkal szolgált a tevékenysége és a vizsgált termék közötti objektív kapcsolatra vonatkozóan. Ami a névtelenség iránti kérelem okait illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat kielégítően megindokolta kérelmét. Különösen az „A” jelű vállalat megfelelően dokumentált információkat szolgáltatott a kereskedelmi jellegű megtorlásoktól való félelmére vonatkozóan, amely a tevékenysége jellegéből, valamint az érintett piacon aktív más felekkel fennálló üzleti kapcsolataiból fakad. Következésképpen a Bizottság e vizsgálat keretében névtelenséget biztosította a szóban forgó vállalatnak.

3

1.5.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

1.5.1.   A kárral kapcsolatos észrevételek

A kárral kapcsolatos észrevételek

| (11) | Az „A” jelű vállalat és a Shanghai Huafon Aluminium Corporation (a továbbiakban: Huafon) kifogásolta, hogy hiányzik a (57) preambulumbekezdésben, valamint a vizsgált terméknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározásában említett termékek kizárásának indoklása. |
| --- | --- |

(11)

Az „A” jelű vállalat és a Shanghai Huafon Aluminium Corporation (a továbbiakban: Huafon) kifogásolta, hogy hiányzik a (57) preambulumbekezdésben, valamint a vizsgált terméknek az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározásában említett termékek kizárásának indoklása.

| (12) | Az alaprendelet előírja, hogy a panasznak tartalmaznia kell az állítólagosan dömpingelt termék kimerítő leírását. Ugyanakkor nem írja elő, hogy a panaszosnak indokolást kell szolgáltatnia azokkal a termékekkel kapcsolatosan, amelyekre nem terjed ki a panasza. Ezen indok alapján a Bizottság az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet előírja, hogy a panasznak tartalmaznia kell az állítólagosan dömpingelt termék kimerítő leírását. Ugyanakkor nem írja elő, hogy a panaszosnak indokolást kell szolgáltatnia azokkal a termékekkel kapcsolatosan, amelyekre nem terjed ki a panasza. Ezen indok alapján a Bizottság az állítást elutasította.

| (13) | Az „A” jelű vállalat azt is állította, hogy mivel a panaszt az uniós termelés csupán 80 %-át képviselő gyártók nyújtották be, feltételezhető, hogy az uniós termelés 20 %-át kitevő többi gyártó nem szenvedett jelentős kárt. |
| --- | --- |

(13)

Az „A” jelű vállalat azt is állította, hogy mivel a panaszt az uniós termelés csupán 80 %-át képviselő gyártók nyújtották be, feltételezhető, hogy az uniós termelés 20 %-át kitevő többi gyártó nem szenvedett jelentős kárt.

| (14) | Az eljárás megindításához kapott támogatás mértéke nem szolgál megbízható jelzésként az uniós gazdasági ágazatot ért kárra vonatkozóan. Az eljárás megindításával kapcsolatos jogi követelményeket az alaprendelet 5. cikke határozza meg. A panaszban szereplő bizonyíték elegendő volt ahhoz, hogy a Bizottság az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban vizsgálatot indítson. Továbbá, amint arra az „A” jelű vállalat emlékeztetett, a panaszt az összes nem belső felhasználásra történő uniós termelés 80 %-át képviselő uniós gyártók nyújtották be és támogatták, egyértelműen lefedve az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát, ahogyan azt az 5. cikk (4) bekezdése előírja. Ezen okokból a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításához kapott támogatás mértéke nem szolgál megbízható jelzésként az uniós gazdasági ágazatot ért kárra vonatkozóan. Az eljárás megindításával kapcsolatos jogi követelményeket az alaprendelet 5. cikke határozza meg. A panaszban szereplő bizonyíték elegendő volt ahhoz, hogy a Bizottság az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban vizsgálatot indítson. Továbbá, amint arra az „A” jelű vállalat emlékeztetett, a panaszt az összes nem belső felhasználásra történő uniós termelés 80 %-át képviselő uniós gyártók nyújtották be és támogatták, egyértelműen lefedve az uniós gazdasági ágazat jelentős hányadát, ahogyan azt az 5. cikk (4) bekezdése előírja. Ezen okokból a Bizottság elutasította az állítást.

| (15) | Ugyanez a felhasználó azzal érvelt, hogy a panaszban leírt bizonyos kármutatók a vizsgálat hatálya alól kizárt termékeken alapultak. Mivel azonban ez az állítás nem volt kellően konkrét, és azt semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá, a Bizottság elutasította azt. |
| --- | --- |

(15)

Ugyanez a felhasználó azzal érvelt, hogy a panaszban leírt bizonyos kármutatók a vizsgálat hatálya alól kizárt termékeken alapultak. Mivel azonban ez az állítás nem volt kellően konkrét, és azt semmilyen bizonyítékkal nem támasztották alá, a Bizottság elutasította azt.

| (16) | Egy felhasználó, a Valeo Systèmes Thermiques SAS (a továbbiakban: Valeo) azt állította, hogy a panaszos szegmensenkénti kárelemzést végzett, és ez az elemzés nem mutatta ki a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket ért kárt, tekintettel a panaszban szereplő csekély mértékű alákínálási és alulértékesítési különbözetre. A Valeo emellett hivatkozott e termékkategória legfontosabb gyártójának éves beszámolójára, jelezve, hogy az utóbbi jó pénzügyi teljesítményről számolt be 2019-ben és 2020 első felében, és a kínai behozatalt nem tüntette fel kockázatként. |
| --- | --- |

(16)

Egy felhasználó, a Valeo Systèmes Thermiques SAS (a továbbiakban: Valeo) azt állította, hogy a panaszos szegmensenkénti kárelemzést végzett, és ez az elemzés nem mutatta ki a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket ért kárt, tekintettel a panaszban szereplő csekély mértékű alákínálási és alulértékesítési különbözetre. A Valeo emellett hivatkozott e termékkategória legfontosabb gyártójának éves beszámolójára, jelezve, hogy az utóbbi jó pénzügyi teljesítményről számolt be 2019-ben és 2020 első felében, és a kínai behozatalt nem tüntette fel kockázatként.

| (17) | A Bizottság megjegyezte, hogy a panasz nem tartalmazott szegmensenként elvégzett, teljeskörű kárelemzést, hanem három reprezentatív terméktípus – többek között a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek – alákínálási és alulértékesítési számításait tartalmazta. Ami a szóban forgó terméktípust illeti, a panasz nem tartalmazott minden konkrét kármutatót. Ehelyett a hasonló termék egészére vonatkozó valamennyi mutató szerepelt benne, szegmensenkénti kárelemzés azonban nem. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság megjegyezte, hogy a panasz nem tartalmazott szegmensenként elvégzett, teljeskörű kárelemzést, hanem három reprezentatív terméktípus – többek között a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek – alákínálási és alulértékesítési számításait tartalmazta. Ami a szóban forgó terméktípust illeti, a panasz nem tartalmazott minden konkrét kármutatót. Ehelyett a hasonló termék egészére vonatkozó valamennyi mutató szerepelt benne, szegmensenkénti kárelemzés azonban nem.

| (18) | A gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek legfontosabb gyártóját illetően a Bizottság megállapította, hogy annak termékkínálata nem korlátozódik kizárólag a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekre, hanem magában foglal fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez szánt termékeket is. Ezenkívül a szóban forgó gyártó éves beszámolója nem kizárólag az Unióban történő értékesítéseire, hanem szerte a világon folytatott tevékenységére vonatkoznak, ami megmagyarázza, hogy miért nem emeli ki Kínát kockázati tényezőként. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította. |
| --- | --- |

(18)

A gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek legfontosabb gyártóját illetően a Bizottság megállapította, hogy annak termékkínálata nem korlátozódik kizárólag a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekre, hanem magában foglal fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez szánt termékeket is. Ezenkívül a szóban forgó gyártó éves beszámolója nem kizárólag az Unióban történő értékesítéseire, hanem szerte a világon folytatott tevékenységére vonatkoznak, ami megmagyarázza, hogy miért nem emeli ki Kínát kockázati tényezőként. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította.

| (19) | A Valeo és az „A” jelű vállalat azt állította, hogy a panasz nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, és ezt azzal indokolták, hogy számos mutató, például az exportértékesítés, a beruházások, a kapacitás, a készletek, az árak és a foglalkoztatás pozitív tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(19)

A Valeo és az „A” jelű vállalat azt állította, hogy a panasz nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett, és ezt azzal indokolták, hogy számos mutató, például az exportértékesítés, a beruházások, a kapacitás, a készletek, az árak és a foglalkoztatás pozitív tendenciát mutatott.

| (20) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének d) pontja az eljárás megindításának szakaszában – többek között – a releváns kártényezők vizsgálatát írja elő. Az alaprendelet 5. cikke nem írja elő kifejezetten, hogy a 3. cikke (5) bekezdésében felsorolt összes kártényező esetében romlást kell tapasztalni ahhoz, hogy a jelentős kár megállapítható legyen. Az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege azt mondja ki, hogy a panasznak tartalmaznia kell információkat az állítólagosan dömpingelt behozatal volumenének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozóan, amit az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő releváns (de nem feltétlenül összes), például az alaprendelet 3. cikkének (3) és (5) bekezdésében szereplő tényezők és mutatók is tanúsítanak. Valójában a panasz kárra vonatkozó egyedi elemzése azt mutatja, hogy elegendő bizonyíték utal a Kínából érkező, az uniós ipar árainak jelentősen alákínáló árakon történő behozatal jelentős uniós piaci térnyerésére. A panasz bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy ez jelentősen káros hatással bírt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, például a piaci részesedésére és a jövedelmezőségére, a 2016 és 2019 közötti időszakban. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének d) pontja az eljárás megindításának szakaszában – többek között – a releváns kártényezők vizsgálatát írja elő. Az alaprendelet 5. cikke nem írja elő kifejezetten, hogy a 3. cikke (5) bekezdésében felsorolt összes kártényező esetében romlást kell tapasztalni ahhoz, hogy a jelentős kár megállapítható legyen. Az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege azt mondja ki, hogy a panasznak tartalmaznia kell információkat az állítólagosan dömpingelt behozatal volumenének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozóan, amit az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő releváns (de nem feltétlenül összes), például az alaprendelet 3. cikkének (3) és (5) bekezdésében szereplő tényezők és mutatók is tanúsítanak. Valójában a panasz kárra vonatkozó egyedi elemzése azt mutatja, hogy elegendő bizonyíték utal a Kínából érkező, az uniós ipar árainak jelentősen alákínáló árakon történő behozatal jelentős uniós piaci térnyerésére. A panasz bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy ez jelentősen káros hatással bírt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, például a piaci részesedésére és a jövedelmezőségére, a 2016 és 2019 közötti időszakban. Ezért a Bizottság ezeket a felvetéseket elutasította.

| (21) | Egy másik érdekelt fél, a Nilo Asia PTE Ltd./Lodec Metall-Handel Niederlassung Bremen der O. Wilms GmbH (a továbbiakban: Nilo) azzal érvelt, hogy az alákínálás és az alulértékesítés kiszámításához használt KN-kódok nem teszik lehetővé az alumíniumlap és a közönséges alumíniumlemez azonosítását, és pontatlanságokhoz vezethetnek. Egyúttal vitatta az alulértékesítési számításokhoz használt módszertant. |
| --- | --- |

(21)

Egy másik érdekelt fél, a Nilo Asia PTE Ltd./Lodec Metall-Handel Niederlassung Bremen der O. Wilms GmbH (a továbbiakban: Nilo) azzal érvelt, hogy az alákínálás és az alulértékesítés kiszámításához használt KN-kódok nem teszik lehetővé az alumíniumlap és a közönséges alumíniumlemez azonosítását, és pontatlanságokhoz vezethetnek. Egyúttal vitatta az alulértékesítési számításokhoz használt módszertant.

| (22) | Ami az alulértékesítési számításokhoz használt módszertant illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszos objektív adatokat és módszertant használt az exportár megállapításához, amely az áruk Unióba történő szállításának költségeit is magukba foglaló teljes tényleges költségen alapult. Ezenkívül a KN-kódok az eljárás ezen szakaszában helyesek voltak, ahogyan azt a Bizottság is ellenőrizte. Az uniós gazdasági ágazat irányára a panaszosnak az alaprendelet 7. cikkével összhangban 6 %-os nyereségcéllal megnövelt termelési költségén alapult. Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy a panaszos helyesen határozta meg az áron aluli értékesítést, és elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(22)

Ami az alulértékesítési számításokhoz használt módszertant illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszos objektív adatokat és módszertant használt az exportár megállapításához, amely az áruk Unióba történő szállításának költségeit is magukba foglaló teljes tényleges költségen alapult. Ezenkívül a KN-kódok az eljárás ezen szakaszában helyesek voltak, ahogyan azt a Bizottság is ellenőrizte. Az uniós gazdasági ágazat irányára a panaszosnak az alaprendelet 7. cikkével összhangban 6 %-os nyereségcéllal megnövelt termelési költségén alapult. Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy a panaszos helyesen határozta meg az áron aluli értékesítést, és elutasította ezt az állítást.

| (23) | A Nilo és egy exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. (a továbbiakban: Xiamen Xiashun), azt állította, hogy a panaszos túlbecsülte a teljes uniós felhasználást. Hivatkoztak az Európai Alumínium Szövetség 2019-es jelentésére (4), amely szerint a felhasználás 5 447 millió tonna volt. |
| --- | --- |

(23)

A Nilo és egy exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. (a továbbiakban: Xiamen Xiashun), azt állította, hogy a panaszos túlbecsülte a teljes uniós felhasználást. Hivatkoztak az Európai Alumínium Szövetség 2019-es jelentésére (4), amely szerint a felhasználás 5 447 millió tonna volt.

4

| (24) | A Bizottság megállapította, hogy e vizsgálat hatálya eltér a hivatkozott jelentésétől. Ugyanis, amint az az eljárás megindításáról szóló értesítésben szerepel, a Bizottság több terméket kizárt a termékkörből. Ezenfelül az említett jelentés nemcsak az EU-ra vonatkozik, hanem az EFTA többi tagországára is kiterjed, például Norvégiára, Svájcra és Törökországra. Ezen eltérések miatt a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság megállapította, hogy e vizsgálat hatálya eltér a hivatkozott jelentésétől. Ugyanis, amint az az eljárás megindításáról szóló értesítésben szerepel, a Bizottság több terméket kizárt a termékkörből. Ezenfelül az említett jelentés nemcsak az EU-ra vonatkozik, hanem az EFTA többi tagországára is kiterjed, például Norvégiára, Svájcra és Törökországra. Ezen eltérések miatt a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (25) | A Xiamen Xiashun exportáló gyártó vitatta a panaszos azon állítását, miszerint a Kínából érkező behozatal árai következetesen alacsonyabbak lennének, mint a más országokból érkező behozatal árai, és ezt azzal indokolta, hogy a termékkör által lefedett összes KN-kódon alapuló elemzés nem elég pontos. A 7607 11 90 KN-kódra vonatkozóan benyújtott egy elemzést, amely azt mutatta, hogy a török importárak voltak a legalacsonyabbak, és így az uniós gazdasági ágazatot ért kár a Kínán kívüli országokból érkező behozatalnak volt betudható. |
| --- | --- |

(25)

A Xiamen Xiashun exportáló gyártó vitatta a panaszos azon állítását, miszerint a Kínából érkező behozatal árai következetesen alacsonyabbak lennének, mint a más országokból érkező behozatal árai, és ezt azzal indokolta, hogy a termékkör által lefedett összes KN-kódon alapuló elemzés nem elég pontos. A 7607 11 90 KN-kódra vonatkozóan benyújtott egy elemzést, amely azt mutatta, hogy a török importárak voltak a legalacsonyabbak, és így az uniós gazdasági ágazatot ért kár a Kínán kívüli országokból érkező behozatalnak volt betudható.

| (26) | A Bizottság rámutatott, hogy a szóban forgó elemzés egyetlen KN-kódra korlátozódik, és nem cáfolja a panaszos állítását. Ami a figyelembe vett időszak alatti behozatal átfogó elemzését illeti, a Bizottság az (51)–(59) preambulumbekezdésre hivatkozik. Ennek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság rámutatott, hogy a szóban forgó elemzés egyetlen KN-kódra korlátozódik, és nem cáfolja a panaszos állítását. Ami a figyelembe vett időszak alatti behozatal átfogó elemzését illeti, a Bizottság az (51)–(59) preambulumbekezdésre hivatkozik. Ennek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (27) | A Xiamen Xiashun azt is állította, hogy a panasz nem tartalmazott a Kínából érkező behozatal által okozott jelentős kár fennállására vonatkozóan egyértelmű bizonyítékokat, és hivatkozott a mikro- és makrogazdasági mutatókkal kapcsolatos állítások hibáira. A szóban forgó fél vitatta a panaszban szereplő mutatók megbízhatóságát és pontosságát, hivatkozva több elszigetelt, különféle uniós gyártókat érintő elemre, amelyek állítólag befolyásolták a mutatókat. Nem ismertette azonban, hogy ezek a példák milyen módon kérdőjeleznék meg a Bizottság azon általános értékelését, miszerint a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(27)

A Xiamen Xiashun azt is állította, hogy a panasz nem tartalmazott a Kínából érkező behozatal által okozott jelentős kár fennállására vonatkozóan egyértelmű bizonyítékokat, és hivatkozott a mikro- és makrogazdasági mutatókkal kapcsolatos állítások hibáira. A szóban forgó fél vitatta a panaszban szereplő mutatók megbízhatóságát és pontosságát, hivatkozva több elszigetelt, különféle uniós gyártókat érintő elemre, amelyek állítólag befolyásolták a mutatókat. Nem ismertette azonban, hogy ezek a példák milyen módon kérdőjeleznék meg a Bizottság azon általános értékelését, miszerint a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott az eljárás megindításához.

| (28) | Több érdekelt fél azt állította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket és a fólia-alapanyagokat ki kellene zárni a vizsgálat köréből, vagy legalábbis külön, szegmens-specifikus elemzésre van szükség. |
| --- | --- |

(28)

Több érdekelt fél azt állította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket és a fólia-alapanyagokat ki kellene zárni a vizsgálat köréből, vagy legalábbis külön, szegmens-specifikus elemzésre van szükség.

| (29) | Az eljárás megindításának szakaszában nem volt arra utaló jel, hogy ezeket a szegmenseket külön kellene elemezni. A vizsgálat során a Bizottság összegyűjtötte az érdekelt feleknek az érintett termékkel kapcsolatos észrevételeit, valamint a kizárás és a szegmensenkénti elemzés iránti kérelmeit. A kizárás iránti kérelmeket a (61)–(105) preambulumbekezdés, míg a szegmensenkénti elemzés feltételezett szükségességét a (38)–(45) preambulumbekezdés vizsgálja. |
| --- | --- |

(29)

Az eljárás megindításának szakaszában nem volt arra utaló jel, hogy ezeket a szegmenseket külön kellene elemezni. A vizsgálat során a Bizottság összegyűjtötte az érdekelt feleknek az érintett termékkel kapcsolatos észrevételeit, valamint a kizárás és a szegmensenkénti elemzés iránti kérelmeit. A kizárás iránti kérelmeket a (61)–(105) preambulumbekezdés, míg a szegmensenkénti elemzés feltételezett szükségességét a (38)–(45) preambulumbekezdés vizsgálja.

1.5.2.   A dömpinggel kapcsolatos észrevételek

A dömpinggel kapcsolatos észrevételek

| (30) | Az egyik importőr, a Nilo megkérdőjelezte a panaszos által az alumíniumlapra és közönséges alumíniumlemezre vonatkozó dömpingszámítások során alkalmazott módszertant és KN-kódokat, és úgy vélte, hogy ez egy súlyos hiányosság a panaszban. |
| --- | --- |

(30)

Az egyik importőr, a Nilo megkérdőjelezte a panaszos által az alumíniumlapra és közönséges alumíniumlemezre vonatkozó dömpingszámítások során alkalmazott módszertant és KN-kódokat, és úgy vélte, hogy ez egy súlyos hiányosság a panaszban.

| (31) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszos objektív adatokat és módszertant használt az exportár megállapításához. Ezenkívül a KN-kódok az eljárás ezen szakaszában helyesek voltak, ahogyan azt a Bizottság is ellenőrizte. Továbbá ami a dömpingszámítást illeti, figyelembe véve a panaszban az alumíniumlap és a közönséges alumíniumlemez esetében megállapított rendes érték szintjét, a dömpingre vonatkozó ténymegállapítással kapcsolatos következtetés azonos lett volna, vagyis a kapott dömpingkülönbözet jelentősen nagyobb lenne, mint a csekély mértékű különbözet küszöbértéke. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszos objektív adatokat és módszertant használt az exportár megállapításához. Ezenkívül a KN-kódok az eljárás ezen szakaszában helyesek voltak, ahogyan azt a Bizottság is ellenőrizte. Továbbá ami a dömpingszámítást illeti, figyelembe véve a panaszban az alumíniumlap és a közönséges alumíniumlemez esetében megállapított rendes érték szintjét, a dömpingre vonatkozó ténymegállapítással kapcsolatos következtetés azonos lett volna, vagyis a kapott dömpingkülönbözet jelentősen nagyobb lenne, mint a csekély mértékű különbözet küszöbértéke. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (32) | A mintában szereplő egyik exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun előadta, hogy a panasz nem tartalmazott a dömpingre vonatkozóan elegendő bizonyítékot. Az „A” jelű vállalat szerint az alumíniumöntecs ára és a rendes érték is túlzottan magas. Különösen úgy vélte, hogy az alumíniumöntecsnek a dömpingszámításokhoz használt, 2019-es átlagára tonnánként 1 792 USD volt, nem pedig 2 300–2 700 EUR, amint az a panaszban szerepelt. Az „A” jelű vállalat továbbá úgy vélte, hogy túlzó a panasz azon állítása, miszerint egy tonna közönséges alumíniumlemez előállításához 1–2 alumíniumöntecs felhasználása szükséges. A Xiamen Xiashun továbbá azzal érvelt, hogy a panaszban a közönséges alumíniumlemezek esetében a dömpingszámításhoz használt tonnánkénti 107,77 EUR szállítási költség túl magas azon költségekhez képest, amelyek a Xiamen Xiashunnál ugyanezen termék szállítása kapcsán felmerülnek (5). |
| --- | --- |

(32)

A mintában szereplő egyik exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun előadta, hogy a panasz nem tartalmazott a dömpingre vonatkozóan elegendő bizonyítékot. Az „A” jelű vállalat szerint az alumíniumöntecs ára és a rendes érték is túlzottan magas. Különösen úgy vélte, hogy az alumíniumöntecsnek a dömpingszámításokhoz használt, 2019-es átlagára tonnánként 1 792 USD volt, nem pedig 2 300–2 700 EUR, amint az a panaszban szerepelt. Az „A” jelű vállalat továbbá úgy vélte, hogy túlzó a panasz azon állítása, miszerint egy tonna közönséges alumíniumlemez előállításához 1–2 alumíniumöntecs felhasználása szükséges. A Xiamen Xiashun továbbá azzal érvelt, hogy a panaszban a közönséges alumíniumlemezek esetében a dömpingszámításhoz használt tonnánkénti 107,77 EUR szállítási költség túl magas azon költségekhez képest, amelyek a Xiamen Xiashunnál ugyanezen termék szállítása kapcsán felmerülnek (5).

5

| (33) | A Bizottság elutasította ezeket az állításokat. A panaszos által a számításokhoz felhasznált alumíniumöntecs-ár tonnánként 1 797 EUR volt, nem pedig tonnánként 2 300–2 700 EUR, amint azt a Xiamen Xiashun állítja (6). Ezenkívül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy mind az egy tonna közönséges alumíniumlap előállításához szükséges alumíniumöntecs-felhasználás mértékét, mind pedig a szállítási költségeit a panaszos kellő bizonyítékkal alátámasztotta. Még ha a Xiamen Xiashun által javasolt szállítási költségek felhasználásával a Bizottság újra is számolja a rendes értéket, az így kapott dömpingkülönbözet nagymértékben meghaladta a csekély mértékű különbözet küszöbértékét. Ez alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszban szereplő bizonyítékok elegendőek az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság elutasította ezeket az állításokat. A panaszos által a számításokhoz felhasznált alumíniumöntecs-ár tonnánként 1 797 EUR volt, nem pedig tonnánként 2 300–2 700 EUR, amint azt a Xiamen Xiashun állítja (6). Ezenkívül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy mind az egy tonna közönséges alumíniumlap előállításához szükséges alumíniumöntecs-felhasználás mértékét, mind pedig a szállítási költségeit a panaszos kellő bizonyítékkal alátámasztotta. Még ha a Xiamen Xiashun által javasolt szállítási költségek felhasználásával a Bizottság újra is számolja a rendes értéket, az így kapott dömpingkülönbözet nagymértékben meghaladta a csekély mértékű különbözet küszöbértékét. Ez alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panaszban szereplő bizonyítékok elegendőek az eljárás megindításához.

6

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (34) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.6.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (35) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók azon vállalatok a becsült teljes termelési volumen 35 %-át tették ki, valamint a hasonló termék becsült teljes uniós értékesítési volumenének 35 %-át. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Az Európai Alumínium Szövetség a mintában szereplő két tagja nevében nyújtott be észrevételeket. Egy, az ideiglenes mintában szereplő vállalat azt kérte, hogy a Bizottság csak az egyik hengerlő üzemét vegye fel a mintába, mivel az pontosan a Kínából jellemzően importált termékeket állítja elő. Azt is állította, hogy reprezentatívabbá tenné a mintát, ha csak ez az egy hengerlő üzeme kerülne felvételre. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok különálló jogi személyekből állnak, és nem lehet különbséget tenni egy adott jogi személy belső szervezeti felépítése alapján, ha az összes alegység ugyanazon jogi személyhez tartozik. Emiatt a Bizottság ezt a kérést elutasította. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók azon vállalatok a becsült teljes termelési volumen 35 %-át tették ki, valamint a hasonló termék becsült teljes uniós értékesítési volumenének 35 %-át. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Az Európai Alumínium Szövetség a mintában szereplő két tagja nevében nyújtott be észrevételeket. Egy, az ideiglenes mintában szereplő vállalat azt kérte, hogy a Bizottság csak az egyik hengerlő üzemét vegye fel a mintába, mivel az pontosan a Kínából jellemzően importált termékeket állítja elő. Azt is állította, hogy reprezentatívabbá tenné a mintát, ha csak ez az egy hengerlő üzeme kerülne felvételre. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok különálló jogi személyekből állnak, és nem lehet különbséget tenni egy adott jogi személy belső szervezeti felépítése alapján, ha az összes alegység ugyanazon jogi személyhez tartozik. Emiatt a Bizottság ezt a kérést elutasította.

| (36) | Egy másik, a mintában szereplő vállalat azt állította, hogy megnehezítené az ellenőrzést, ha a vállalatcsoportjából csupán egy jogi személy kerülne a mintába felvételre, mivel az informatikai és számviteli rendszert csoportszinten működtetik. A Bizottság a rendelkezésre álló korlátozott időre való tekintettel úgy döntött, arra szorítkozik, hogy csak a szóban forgó jogi személyt vegye fel a mintába. Tekintettel azonban a szóban forgó jogi személy által gyártott termékek értékesítési csatornáira és arra, hogy a társasággal kapcsolatban álló vállalatok részt vehetnek az értékesítési folyamatban, a vállalatcsoport többi tagjának is ki kellett töltenie a kérdőív vonatkozó részeit. |
| --- | --- |

(36)

Egy másik, a mintában szereplő vállalat azt állította, hogy megnehezítené az ellenőrzést, ha a vállalatcsoportjából csupán egy jogi személy kerülne a mintába felvételre, mivel az informatikai és számviteli rendszert csoportszinten működtetik. A Bizottság a rendelkezésre álló korlátozott időre való tekintettel úgy döntött, arra szorítkozik, hogy csak a szóban forgó jogi személyt vegye fel a mintába. Tekintettel azonban a szóban forgó jogi személy által gyártott termékek értékesítési csatornáira és arra, hogy a társasággal kapcsolatban álló vállalatok részt vehetnek az értékesítési folyamatban, a vállalatcsoport többi tagjának is ki kellett töltenie a kérdőív vonatkozó részeit.

| (37) | A fentiek fényében a Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak tekintette. |
| --- | --- |

(37)

A fentiek fényében a Bizottság a mintát az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak tekintette.

1.6.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (38) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(38)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (39) | Négy független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a behozatali volumenek alapján hármat vett fel közülük a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte valamennyi ismert érintett importőr véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(39)

Négy független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság a behozatali volumenek alapján hármat vett fel közülük a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte valamennyi ismert érintett importőr véleményét a minta kiválasztásával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett.

1.6.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (40) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(40)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg és/vagy lépjen kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (41) | Az érintett országban működő huszonnégy exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján három társaságot/vállalatcsoportot vett fel a mintába, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. E társaságok/vállalatcsoportok a becsült teljes kivitel 18,9 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság valamennyi ismert érintett exportáló gyártó és az érintett ország hatóságai számára lehetőséget biztosított arra, hogy a mintavétellel kapcsolatos észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(41)

Az érintett országban működő huszonnégy exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján három társaságot/vállalatcsoportot vett fel a mintába, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. E társaságok/vállalatcsoportok a becsült teljes kivitel 18,9 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság valamennyi ismert érintett exportáló gyártó és az érintett ország hatóságai számára lehetőséget biztosított arra, hogy a mintavétellel kapcsolatos észrevételeket tegyenek.

| (42) | 2020. augusztus 27-i levelében a Yantai Jintai International Trade Co., Ltd. társaság (a Nanshan csoport része) benyújtotta észrevételeit és kérte a mintába való felvételét. 2020. szeptember 2-i e-mailjében a mintában szereplő egyik társaság, a Tianjin Zhongwang Aluminium Co. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy beszüntette az együttműködést. Ez alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a Tianjin Zhongwang Aluminium Co. helyére a Nanshan csoportot veszi fel a mintába. A módosított minta szintén a vizsgálati időszak alatt Kínából az Unióba irányuló kivitel teljes becsült volumenének 18,9 %-át teszi ki. A módosított mintával kapcsolatban nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(42)

2020. augusztus 27-i levelében a Yantai Jintai International Trade Co., Ltd. társaság (a Nanshan csoport része) benyújtotta észrevételeit és kérte a mintába való felvételét. 2020. szeptember 2-i e-mailjében a mintában szereplő egyik társaság, a Tianjin Zhongwang Aluminium Co. arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy beszüntette az együttműködést. Ez alapján a Bizottság úgy határozott, hogy a Tianjin Zhongwang Aluminium Co. helyére a Nanshan csoportot veszi fel a mintába. A módosított minta szintén a vizsgálati időszak alatt Kínából az Unióba irányuló kivitel teljes becsült volumenének 18,9 %-át teszi ki. A módosított mintával kapcsolatban nem érkezett észrevétel.

1.7.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (43) | Tizenhét kínai exportáló gyártót, amelyek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kérvényeztek, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkért, hogy töltse ki a kérdőívet. A megadott határidőn belül azonban egyetlen exportáló gyártó sem nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ezért a Bizottság egyetlen vállalatot sem vont egyedi vizsgálat alá. |
| --- | --- |

(43)

Tizenhét kínai exportáló gyártót, amelyek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kérvényeztek, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkért, hogy töltse ki a kérdőívet. A megadott határidőn belül azonban egyetlen exportáló gyártó sem nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ezért a Bizottság egyetlen vállalatot sem vont egyedi vizsgálat alá.

1.8.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (44) | A Bizottság kérdőívet küldött Kína kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. Emellett az alaprendelet 7. cikke (2a) és (2b) bekezdésének értelmében vett nyersanyagokat érintő torzulásokra vonatkozó kérdőívet is küldött a kínai kormánynak. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság kérdőívet küldött Kína kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. Emellett az alaprendelet 7. cikke (2a) és (2b) bekezdésének értelmében vett nyersanyagokat érintő torzulásokra vonatkozó kérdőívet is küldött a kínai kormánynak.

| (45) | A Bizottság továbbá a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintában szereplő importőröknek, a felhasználóknak, valamint a mintában szereplő exportáló gyártóknak is küldött kérdőívet. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (7). |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság továbbá a mintában szereplő uniós gyártóknak, a mintában szereplő importőröknek, a felhasználóknak, valamint a mintában szereplő exportáló gyártóknak is küldött kérdőívet. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (7).

7

| (46) | A Bizottságnak a mintában szereplő három uniós gyártó, az uniós gyártók szervezete, a mintában szereplő három független importőr, öt felhasználó, valamint három exportáló gyártók(ból álló csoport) nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottságnak a mintában szereplő három uniós gyártó, az uniós gyártók szervezete, a mintában szereplő három független importőr, öt felhasználó, valamint három exportáló gyártók(ból álló csoport) nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (47) | Egy további felhasználó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza, amely nem tartalmazott értelmes, bizalmasnak nem minősülő változatot sem. Számos kérés és emlékeztető ellenére a szóban forgó felhasználó nem adta meg a kért információkat. A kérdőívre adott válaszait ezért a Bizottság nem vette figyelembe az elemzés során. |
| --- | --- |

(47)

Egy további felhasználó hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza, amely nem tartalmazott értelmes, bizalmasnak nem minősülő változatot sem. Számos kérés és emlékeztető ellenére a szóban forgó felhasználó nem adta meg a kért információkat. A kérdőívre adott válaszait ezért a Bizottság nem vette figyelembe az elemzés során.

| (48) | A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte az ideiglenes megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (8). A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést: |
| --- | --- |

(48)

A Covid19-járvány kitörése, valamint a különböző tagállamok és harmadik országok által bevezetett korlátozó intézkedések miatt a Bizottság a vizsgálat ideiglenes szakaszában nem tudott az alaprendelet 16. cikke értelmében ellenőrző látogatásokat tenni. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte az ideiglenes megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt, összhangban a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (8). A Bizottság a következő vállalkozások/felek esetében végzett távoli ellenőrzést:

8

Az uniós gyártókat tömörítő szervezet:

Az uniós gyártókat tömörítő szervezet:

| — | Európai Alumínium Szövetség, Brüsszel, Belgium; |
| --- | --- |

—

Európai Alumínium Szövetség, Brüsszel, Belgium;

Uniós gyártók:

Uniós gyártók:

| — | Hydro csoport (a továbbiakban: Hydro):






  — | Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Grevenbroich és Hamburg, Németország, |
| --- | --- | --- |

—

Hydro csoport (a továbbiakban: Hydro):

—

Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Grevenbroich és Hamburg, Németország,

| — | Hydro Aluminium Dormagen GmbH, Dormagen, Németország, |
| --- | --- |

—

Hydro Aluminium Dormagen GmbH, Dormagen, Németország,

| — | Aluminium Norf GmbH, Neuss, Németország; |
| --- | --- |

—

Aluminium Norf GmbH, Neuss, Németország;

| — | Elval Halcor csoport:






  — | ELVALHALCOR S.A., Oinofyta, Görögország, |
| --- | --- | --- |

—

Elval Halcor csoport:

—

ELVALHALCOR S.A., Oinofyta, Görögország,

| — | Symetal Aluminium Foil Industry Single Member S.A., Athén, Görögország, |
| --- | --- |

—

Symetal Aluminium Foil Industry Single Member S.A., Athén, Görögország,

| — | International Trade S.A., Brüsszel, Belgium, |
| --- | --- |

—

International Trade S.A., Brüsszel, Belgium,

| — | UACJ ELVAL HEX Materials GmbH, Düsseldorf, Németország, |
| --- | --- |

—

UACJ ELVAL HEX Materials GmbH, Düsseldorf, Németország,

| — | Vepal, Thiva, Görögország; |
| --- | --- |

—

Vepal, Thiva, Görögország;

| — | Aludium csoport:






  — | Aludium Transformacion dc Productos S.L, Amorebieta és Alicante, Spanyolország, |
| --- | --- | --- |

—

Aludium csoport:

—

Aludium Transformacion dc Productos S.L, Amorebieta és Alicante, Spanyolország,

| — | Aludium France SAS, Castelsarrasin, Franciaország; |
| --- | --- |

—

Aludium France SAS, Castelsarrasin, Franciaország;

Felhasználók:

Felhasználók:

| — | „A” jelű vállalat, |
| --- | --- |

—

„A” jelű vállalat,

| — | Valeo csoport






  — | Valeo Systèmes Thermiques, Le Mesnil Saint Denis, Franciaország, |
| --- | --- | --- |

—

Valeo csoport

—

Valeo Systèmes Thermiques, Le Mesnil Saint Denis, Franciaország,

| — | Valeo Autosystemy Sp Zo.o, Skawina, Lengyelország, |
| --- | --- |

—

Valeo Autosystemy Sp Zo.o, Skawina, Lengyelország,

| — | Valeo Vymeniky Tepia s.r.o., Zebrak, Cseh Köztársaság; |
| --- | --- |

—

Valeo Vymeniky Tepia s.r.o., Zebrak, Cseh Köztársaság;

Kínai exportáló gyártók:

Kínai exportáló gyártók:

| — | Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Jiangsu Alcha csoport), |
| --- | --- |

—

Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Jiangsu Alcha csoport),

| — | Nanshan csoport






  — | Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

—

Nanshan csoport

—

Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd.,

| — | Yantai Nanshan Aluminum New Material Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Yantai Nanshan Aluminum New Material Co., Ltd.,

| — | Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd.,

| — | Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.; |
| --- | --- |

—

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.;

| — | Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

1.9.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (49) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(49)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.10.   Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

| (50) | A jelen ügy 2020. augusztus 14-én, azaz az Egyesült Királyság és az EU által megállapodott átmeneti időszakban indult, amelyben az uniós jog továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget. Következésképpen 2021. január 1-jétől az egyesült királyságbeli vállalatok és szervezetek már nem minősülnek érdekelt feleknek ebben az eljárásban. |
| --- | --- |

(50)

A jelen ügy 2020. augusztus 14-én, azaz az Egyesült Királyság és az EU által megállapodott átmeneti időszakban indult, amelyben az uniós jog továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget. Következésképpen 2021. január 1-jétől az egyesült királyságbeli vállalatok és szervezetek már nem minősülnek érdekelt feleknek ebben az eljárásban.

| (51) | Az ügy irataihoz 2021. január 18-án fűzött feljegyzésével (9) a Bizottság felkérte azokat az egyesült királyságbeli gazdasági szereplőket, amelyek úgy vélik, hogy továbbra is érdekelt feleknek minősülnek, vegyék fel vele a kapcsolatot. Egyetlen vállalat sem jelentkezett. |
| --- | --- |

(51)

Az ügy irataihoz 2021. január 18-án fűzött feljegyzésével (9) a Bizottság felkérte azokat az egyesült királyságbeli gazdasági szereplőket, amelyek úgy vélik, hogy továbbra is érdekelt feleknek minősülnek, vegyék fel vele a kapcsolatot. Egyetlen vállalat sem jelentkezett.

9

| (52) | Annak érdekében, hogy a Bizottság összhangba hozza az érdekelt felektől gyűjtött adatokat azzal a ténnyel, hogy az átmeneti időszak véget ért, és az így az uniós jog többé már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra, az érintett érdekelt feleket felkérte, hogy töltsenek ki egy felülvizsgált, a 27 tagú EU-t alapul vevő kérdőívet. |
| --- | --- |

(52)

Annak érdekében, hogy a Bizottság összhangba hozza az érdekelt felektől gyűjtött adatokat azzal a ténnyel, hogy az átmeneti időszak véget ért, és az így az uniós jog többé már nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra, az érintett érdekelt feleket felkérte, hogy töltsenek ki egy felülvizsgált, a 27 tagú EU-t alapul vevő kérdőívet.

| (53) | Az egyik felhasználó, a Valeo azt állította, hogy a panasz jelentős eljárási hiányosságoktól szenvedett, mivel – az Egyesült Királyságot is magában foglaló – 28 tagú EU adatain alapult, miközben a panasz benyújtásának és az eljárás megindításának időpontjában ez az ország már nem volt tagállam. |
| --- | --- |

(53)

Az egyik felhasználó, a Valeo azt állította, hogy a panasz jelentős eljárási hiányosságoktól szenvedett, mivel – az Egyesült Királyságot is magában foglaló – 28 tagú EU adatain alapult, miközben a panasz benyújtásának és az eljárás megindításának időpontjában ez az ország már nem volt tagállam.

| (54) | Az (50) preambulumbekezdésben említettek szerint, az Egyesült Királyság és az EU megállapodott egy átmeneti időszakról, amely alatt az uniós jog továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget (10). Mivel az ügy az átmeneti időszakban indult, a panaszt érvényesen nyújtották be a 28 tagú EU-t alapul véve. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(54)

Az (50) preambulumbekezdésben említettek szerint, az Egyesült Királyság és az EU megállapodott egy átmeneti időszakról, amely alatt az uniós jog továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget (10). Mivel az ügy az átmeneti időszakban indult, a panaszt érvényesen nyújtották be a 28 tagú EU-t alapul véve. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

10

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (55) | Az érintett termék: síkhengerelt, ötvözött vagy ötvözetlen, akár tovább megmunkált is, alátét nélküli, más anyagból készült belső rétegek nélküli,






  — | tekercsben vagy tekercselt szalagban, méretre vágott lemezekben vagy köralakban, vastagsága legalább 0,2 mm, de legfeljebb 6 mm, |
| --- | --- | --- |

(55)

Az érintett termék: síkhengerelt, ötvözött vagy ötvözetlen, akár tovább megmunkált is, alátét nélküli, más anyagból készült belső rétegek nélküli,

—

tekercsben vagy tekercselt szalagban, méretre vágott lemezekben vagy köralakban, vastagsága legalább 0,2 mm, de legfeljebb 6 mm,

| — | lapokban, vastagsága több mint 6 mm, |
| --- | --- |

—

lapokban, vastagsága több mint 6 mm,

| — | tekercsben vagy tekercselt szalagban, vastagsága legalább 0,03 mm, de kevesebb mint 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

tekercsben vagy tekercselt szalagban, vastagsága legalább 0,03 mm, de kevesebb mint 0,2 mm,

| — | a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7606 11 10 (TARIC-kódok: 7606111025, 7606111086), ex 7606 11 91 (TARIC-kódok: 7606119125, 7606119186), ex 7606 11 93 (TARIC-kódok: 7606119325, 7606119386), ex 7606 11 99 (TARIC-kódok: 7606119925, 7606119986), ex 7606 12 20 (TARIC-kódok: 7606122025, 7606122086), ex 7606 12 92 (TARIC-kódok: 7606129225, 7606129295), ex 7606 12 93 (TARIC-kód: 7606129386), ex 7606 12 99 (TARIC-kódok: 7606129925 és 7606129986), ex 7606 91 00 (TARIC-kódok: 7606910025, 7606910086), ex 7606 92 00 (TARIC-kódok: 7606920025, 7606920086), ex 7607 11 90 (TARIC-kódok: 7607119044, 7607119048, 7607119051, 7607119053, 7607119065, 7607119071, 7607119073, 7607119075, 7607119077, 7607119091, 7607119093) és ex 7607 19 90 KN-kódok alá tartozó (TARIC-kódok: 7607199075, 7607199086) alumíniumtermékek (a továbbiakban: érintett termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek. |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7606 11 10 (TARIC-kódok: 7606111025, 7606111086), ex 7606 11 91 (TARIC-kódok: 7606119125, 7606119186), ex 7606 11 93 (TARIC-kódok: 7606119325, 7606119386), ex 7606 11 99 (TARIC-kódok: 7606119925, 7606119986), ex 7606 12 20 (TARIC-kódok: 7606122025, 7606122086), ex 7606 12 92 (TARIC-kódok: 7606129225, 7606129295), ex 7606 12 93 (TARIC-kód: 7606129386), ex 7606 12 99 (TARIC-kódok: 7606129925 és 7606129986), ex 7606 91 00 (TARIC-kódok: 7606910025, 7606910086), ex 7606 92 00 (TARIC-kódok: 7606920025, 7606920086), ex 7607 11 90 (TARIC-kódok: 7607119044, 7607119048, 7607119051, 7607119053, 7607119065, 7607119071, 7607119073, 7607119075, 7607119077, 7607119091, 7607119093) és ex 7607 19 90 KN-kódok alá tartozó (TARIC-kódok: 7607199075, 7607199086) alumíniumtermékek (a továbbiakban: érintett termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

| (56) | Az érintett termék (11) szokásos megnevezése: „síkhengerelt alumíniumtermékek”. A gyártási folyamat négy egymást követő szakaszának eredményeként jön létre: olvasztás, öntés, hengerlés és felületkezelés. Az integrációjuk szintjétől függően egyes vállalatok eltérő szakaszban kezdhetik meg a gyártási folyamatot. |
| --- | --- |

(56)

Az érintett termék (11) szokásos megnevezése: „síkhengerelt alumíniumtermékek”. A gyártási folyamat négy egymást követő szakaszának eredményeként jön létre: olvasztás, öntés, hengerlés és felületkezelés. Az integrációjuk szintjétől függően egyes vállalatok eltérő szakaszban kezdhetik meg a gyártási folyamatot.

11

| (57) | Nem tartoznak e vizsgálat hatókörébe a következő termékek:






  — | alumíniumból készült italdoboz testek, zárórészek és nyitófülek, |
| --- | --- | --- |

(57)

Nem tartoznak e vizsgálat hatókörébe a következő termékek:

—

alumíniumból készült italdoboz testek, zárórészek és nyitófülek,

| — | gépjárműiparban karosszériaelemekhez használt, legalább 0,2 mm, de legfeljebb 6 mm vastagságú alumíniumtermékek, síkhengerelve, ötvözve, tovább megmunkálva is, |
| --- | --- |

—

gépjárműiparban karosszériaelemekhez használt, legalább 0,2 mm, de legfeljebb 6 mm vastagságú alumíniumtermékek, síkhengerelve, ötvözve, tovább megmunkálva is,

| — | légijármű-alkatrészek gyártásához használt, legalább 0,8 mm vastagságú alumíniumtermékek, síkhengerelve, ötvözve, tovább megmunkálva is. |
| --- | --- |

—

légijármű-alkatrészek gyártásához használt, legalább 0,8 mm vastagságú alumíniumtermékek, síkhengerelve, ötvözve, tovább megmunkálva is.

| (58) | A síkhengerelt alumíniumtermékeket széles körben alkalmazzák különféle területeken, úgymint az építőipar, fóliagyártás, műszaki alkalmazások, közlekedés és tartós fogyasztási cikkek. |
| --- | --- |

(58)

A síkhengerelt alumíniumtermékeket széles körben alkalmazzák különféle területeken, úgymint az építőipar, fóliagyártás, műszaki alkalmazások, közlekedés és tartós fogyasztási cikkek.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (59) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(59)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaságban gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (60) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (61) | Több fél nyújtott be a következő termékeknek a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet: keményforrasztott alumíniumból készült gépjármű-hőcserélők gyártásához, valamint elektromos járművek akkumulátorhűtőinek gyártásához történő felhasználásra szánt plattírozott csövek, plattírozott lemezek, plattírozott bordák és plattírozatlan borda-alapanyag (a továbbiakban: hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek); bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek; litográfiás nyomólemezek; akkumulátorokhoz való lemezek; 30–60 mikron vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia, valamint ablakredőnyök lamelláinak gyártásához szánt, síkhengerelt alumíniumtermékek. |
| --- | --- |

(61)

Több fél nyújtott be a következő termékeknek a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet: keményforrasztott alumíniumból készült gépjármű-hőcserélők gyártásához, valamint elektromos járművek akkumulátorhűtőinek gyártásához történő felhasználásra szánt plattírozott csövek, plattírozott lemezek, plattírozott bordák és plattírozatlan borda-alapanyag (a továbbiakban: hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek); bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek; litográfiás nyomólemezek; akkumulátorokhoz való lemezek; 30–60 mikron vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia, valamint ablakredőnyök lamelláinak gyártásához szánt, síkhengerelt alumíniumtermékek.

2.3.1.   Gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek

Gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek

| (62) | Több érdekelt fél, így a Huafon, a Valeo, a Mahle GmbH, a Gépjárműipari Beszállítók Európai Szövetsége (a továbbiakban: CLEPA) és a TitanX Holding AB (a továbbiakban: TitanX) azt állította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek eltérő alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek. A jellegzetes gyártási (speciális berendezések) és kémiai folyamatok (a szokásostól eltérő, saját fejlesztésű ötvözetek alkalmazása) eltérő keményforrasztási képességet, formázhatóságot, szilárdságot, korrózióállóságot és rétegarányokat (plattírozásnál) eredményeznek, aminek következtében a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek teljes mértékben különböznek a termék meghatározásába tartozó többi síkhengerelt alumíniumterméktől. Azt is állították, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek – azok egyedi fizikai, mechanikai és kémiai tulajdonságai folytán, amelyeket az upstream és downstream ágazattal közösen fejlesztettek ki – nem felcserélhetők a vizsgálat hatálya alá tartozó, tömegáruként gyártott, egyéb alkalmazásokhoz használt síkhengerelt alumíniumtermékekkel. Azt állították továbbá, hogy ezek főleg egyedi megrendelésre készülnek, kis volumenben kereskednek velük, amely a síkhengerelt alumíniumtermékek teljes uniós piacának kevesebb, mint 5 %-át teszi ki, valamint, hogy ezeket magas áron értékesítik első osztályú gépjárműipari beszállítóknak, amelyek műszaki, kereskedelmi és kockázatminimalizálási okokból a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek összes kategóriáját ugyanazon beszállítótól szerzik be egy „egyablakos rendszerben”. |
| --- | --- |

(62)

Több érdekelt fél, így a Huafon, a Valeo, a Mahle GmbH, a Gépjárműipari Beszállítók Európai Szövetsége (a továbbiakban: CLEPA) és a TitanX Holding AB (a továbbiakban: TitanX) azt állította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek eltérő alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek. A jellegzetes gyártási (speciális berendezések) és kémiai folyamatok (a szokásostól eltérő, saját fejlesztésű ötvözetek alkalmazása) eltérő keményforrasztási képességet, formázhatóságot, szilárdságot, korrózióállóságot és rétegarányokat (plattírozásnál) eredményeznek, aminek következtében a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek teljes mértékben különböznek a termék meghatározásába tartozó többi síkhengerelt alumíniumterméktől. Azt is állították, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek – azok egyedi fizikai, mechanikai és kémiai tulajdonságai folytán, amelyeket az upstream és downstream ágazattal közösen fejlesztettek ki – nem felcserélhetők a vizsgálat hatálya alá tartozó, tömegáruként gyártott, egyéb alkalmazásokhoz használt síkhengerelt alumíniumtermékekkel. Azt állították továbbá, hogy ezek főleg egyedi megrendelésre készülnek, kis volumenben kereskednek velük, amely a síkhengerelt alumíniumtermékek teljes uniós piacának kevesebb, mint 5 %-át teszi ki, valamint, hogy ezeket magas áron értékesítik első osztályú gépjárműipari beszállítóknak, amelyek műszaki, kereskedelmi és kockázatminimalizálási okokból a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek összes kategóriáját ugyanazon beszállítótól szerzik be egy „egyablakos rendszerben”.

| (63) | A felek azt állították továbbá, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket a vámhatóságok azonos módon tudják azonosítani, mint azokat a gépjárműiparnak (12) vagy a légijárműiparnak szánt termékeket, amelyeket a panaszosok kizártak a termékkörből. Azt állították, hogy – a gépjárműiparnak szánt karosszéria-panelekhez hasonlóan – ezért ki kell zárni a termékkörből a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket is. |
| --- | --- |

(63)

A felek azt állították továbbá, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket a vámhatóságok azonos módon tudják azonosítani, mint azokat a gépjárműiparnak (12) vagy a légijárműiparnak szánt termékeket, amelyeket a panaszosok kizártak a termékkörből. Azt állították, hogy – a gépjárműiparnak szánt karosszéria-panelekhez hasonlóan – ezért ki kell zárni a termékkörből a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket is.

12

| (64) | A Huafon azzal is érvelt, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékei különböznek az Unióban gyártottaktól az eltérő gyártási folyamat miatt (folyamatos öntés), amely egyedi műszaki jellemzőket biztosít a termékeinek több szempontból is, például a szemcseméret, a szilárdság, a korrózióállóság, a formázhatóság, a keményforrasztási képesség, a tűrések, valamint az erózió tekintetében. Azzal érvelt továbbá, hogy a legtöbb uniós gyártó nem hajlandó a megrendelők sajátos igényeire szabott hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket szállítani. |
| --- | --- |

(64)

A Huafon azzal is érvelt, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékei különböznek az Unióban gyártottaktól az eltérő gyártási folyamat miatt (folyamatos öntés), amely egyedi műszaki jellemzőket biztosít a termékeinek több szempontból is, például a szemcseméret, a szilárdság, a korrózióállóság, a formázhatóság, a keményforrasztási képesség, a tűrések, valamint az erózió tekintetében. Azzal érvelt továbbá, hogy a legtöbb uniós gyártó nem hajlandó a megrendelők sajátos igényeire szabott hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket szállítani.

| (65) | A szóban forgó felek a következő elemekkel is indokolták kérelmeiket:






  — | az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitásának jelenlegi – állítólagos – hiánya, valamint, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hajlandó további kapacitásokba beruházni, |
| --- | --- | --- |

(65)

A szóban forgó felek a következő elemekkel is indokolták kérelmeiket:

—

az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitásának jelenlegi – állítólagos – hiánya, valamint, hogy az uniós gazdasági ágazat nem hajlandó további kapacitásokba beruházni,

| — | két uniós gyártó, a Gränges és az Impexmetal egyesülése, amely állítólag áremelkedéshez vezet, |
| --- | --- |

—

két uniós gyártó, a Gränges és az Impexmetal egyesülése, amely állítólag áremelkedéshez vezet,

| — | a kereslet várható növekedése, |
| --- | --- |

—

a kereslet várható növekedése,

| — | a költségeknek a dömpingellenes vámok és az új validálási (13) költségek következtében várható növekedése, ha a teljesítményüket a járvány kedvezőtlenül befolyásolja, és ezáltal negatív hatással lesz a jövedelmezőségükre, |
| --- | --- |

—

a költségeknek a dömpingellenes vámok és az új validálási (13) költségek következtében várható növekedése, ha a teljesítményüket a járvány kedvezőtlenül befolyásolja, és ezáltal negatív hatással lesz a jövedelmezőségükre,

13

| — | az új termékek és ötvözetek validálása miatt az ellátási láncra gyakorolt kedvezőtlen hatás, valamint |
| --- | --- |

—

az új termékek és ötvözetek validálása miatt az ellátási láncra gyakorolt kedvezőtlen hatás, valamint

| — | annak szükségessége, hogy az Unió elérje az üvegházhatásúgáz-kibocsátási célját, amely egyébként akadályokba ütközik. |
| --- | --- |

—

annak szükségessége, hogy az Unió elérje az üvegházhatásúgáz-kibocsátási célját, amely egyébként akadályokba ütközik.

| (66) | A Bizottság először is megállapította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek termékcsoportjába tartoznak, amely nemcsak a gépjármű-hőcserélőket, hanem a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez és más alkalmazáshoz (például szélmalmokhoz) használt hőcserélőket is magában foglalja. A gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek – a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez és az egyéb alkalmazásokhoz használt síkhengerelt alumíniumtermékekhez hasonlóan – magukban foglalnak plattírozott (cső, lemez, borda) és plattírozatlan (borda) termékeket. A felhasználó Valeo állításával ellentétben a rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez szánt hőcserélők piacának mérete jelentős, és a hőcserélők teljes uniós piacának 20 %-át teszi ki. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt is mutatják, hogy a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékek hőcserélői az ötvözetet, hőkezelést és vastagságot tekintve hasonlóak a gépjármű-hőcserélőkhöz. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság először is megállapította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek termékcsoportjába tartoznak, amely nemcsak a gépjármű-hőcserélőket, hanem a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez és más alkalmazáshoz (például szélmalmokhoz) használt hőcserélőket is magában foglalja. A gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek – a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez és az egyéb alkalmazásokhoz használt síkhengerelt alumíniumtermékekhez hasonlóan – magukban foglalnak plattírozott (cső, lemez, borda) és plattírozatlan (borda) termékeket. A felhasználó Valeo állításával ellentétben a rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez szánt hőcserélők piacának mérete jelentős, és a hőcserélők teljes uniós piacának 20 %-át teszi ki. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt is mutatják, hogy a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékek hőcserélői az ötvözetet, hőkezelést és vastagságot tekintve hasonlóak a gépjármű-hőcserélőkhöz.

| (67) | Másodszor: az Európai Alumínium Szövetség által benyújtott panasz kiterjedt a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekre is, függetlenül azok alkalmazási módjától, és azok beletartoznak az eljárás megindításáról szóló értesítésben és az (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe. Ezenkívül a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. |
| --- | --- |

(67)

Másodszor: az Európai Alumínium Szövetség által benyújtott panasz kiterjedt a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekre is, függetlenül azok alkalmazási módjától, és azok beletartoznak az eljárás megindításáról szóló értesítésben és az (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe. Ezenkívül a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével.

| (68) | Harmadszor: a vizsgálat feltárta, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek ugyanazokkal az alapvető kémiai jellemzőkkel bírnak, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek. Még ha plattírozottak is, több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül, még akkor is, ha saját fejlesztésű ötvözeteket használnak a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekben, ezek nagyban hasonlítanak más ötvözetekhez, mivel többnyire a 3xxx sorozatba tartozó ötvözetekből származnak. |
| --- | --- |

(68)

Harmadszor: a vizsgálat feltárta, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek ugyanazokkal az alapvető kémiai jellemzőkkel bírnak, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek. Még ha plattírozottak is, több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül, még akkor is, ha saját fejlesztésű ötvözeteket használnak a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekben, ezek nagyban hasonlítanak más ötvözetekhez, mivel többnyire a 3xxx sorozatba tartozó ötvözetekből származnak.

| (69) | Ami a fizikai és műszaki jellemzőket illeti, a síkhengerelt alumíniumtermékek többségének megvannak a maga sajátos specifikációi a felhasználástól vagy az adott végfelhasználó követelményeitől függően. Az a tény, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártóinak be kell tartaniuk a keményforrasztási képességre, a formázhatóságra, a szilárdságra, a szemcseméretre vagy a korrózióállóságra vonatkozó konkrét követelményeket, nem jelenti azt, hogy a termékeik nem ugyanazokkal az alapvető műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek. Ugyanakkor, még ha nem is egyeznének ezen alapvető jellemzőik bizonyos, a vizsgálat hatálya alá tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel – jóllehet nem a helyzet –, az alapvető jellemzőik egyeznének az ugyanazon termékcsoporthoz tartozó, nevezetesen a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez és egyéb alkalmazásokhoz használt, hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek alapvető jellemzőivel. |
| --- | --- |

(69)

Ami a fizikai és műszaki jellemzőket illeti, a síkhengerelt alumíniumtermékek többségének megvannak a maga sajátos specifikációi a felhasználástól vagy az adott végfelhasználó követelményeitől függően. Az a tény, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártóinak be kell tartaniuk a keményforrasztási képességre, a formázhatóságra, a szilárdságra, a szemcseméretre vagy a korrózióállóságra vonatkozó konkrét követelményeket, nem jelenti azt, hogy a termékeik nem ugyanazokkal az alapvető műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek. Ugyanakkor, még ha nem is egyeznének ezen alapvető jellemzőik bizonyos, a vizsgálat hatálya alá tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel – jóllehet nem a helyzet –, az alapvető jellemzőik egyeznének az ugyanazon termékcsoporthoz tartozó, nevezetesen a fűtő-, szellőztető, légkondicionáló és hűtőkészülékekhez és egyéb alkalmazásokhoz használt, hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek alapvető jellemzőivel.

| (70) | Ami a felcserélhetőséget illeti, a különböző termékcsoportokhoz tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek nem feltétlenül cserélhetők fel különféle okok, például az ötvözetek speciális kezelése vagy a felületkezelés típusa miatt. Ezek a termékek ugyanakkor a vizsgálat hatálya alá tartoznak, mivel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(70)

Ami a felcserélhetőséget illeti, a különböző termékcsoportokhoz tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek nem feltétlenül cserélhetők fel különféle okok, például az ötvözetek speciális kezelése vagy a felületkezelés típusa miatt. Ezek a termékek ugyanakkor a vizsgálat hatálya alá tartoznak, mivel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek.

| (71) | Ami a gyártási folyamatot illeti, a Bizottság megállapította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek ugyanazon gyártási folyamat eredményei, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Az a tény, hogy bizonyos ötvözeteket egyedileg kell kifejleszteni, vagy hogy a termékeket validálni kell, nem a gyártási folyamathoz, hanem inkább a kutatás-fejlesztés szakaszához kapcsolódik, amely elkülönül a gyártási folyamattól. Még akkor is, ha a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekhez speciális berendezéseket (plattírozó állomás, hasítóberendezések) használnak, ezeket a berendezéseket fel lehet használni más hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek, vagy egyszerűen más, bizonyos szélességű síkhengerelt alumíniumtermékek gyártására. Az a tény, hogy bizonyos gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket folyamatos öntéssel állítanak elő, szintén nem indokolja ennek a terméknek a külön kezelését, mivel más, a vizsgálat hatálya alá tartozó termékek is előállíthatók ugyanilyen típusú eljárással. |
| --- | --- |

(71)

Ami a gyártási folyamatot illeti, a Bizottság megállapította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek ugyanazon gyártási folyamat eredményei, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Az a tény, hogy bizonyos ötvözeteket egyedileg kell kifejleszteni, vagy hogy a termékeket validálni kell, nem a gyártási folyamathoz, hanem inkább a kutatás-fejlesztés szakaszához kapcsolódik, amely elkülönül a gyártási folyamattól. Még akkor is, ha a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekhez speciális berendezéseket (plattírozó állomás, hasítóberendezések) használnak, ezeket a berendezéseket fel lehet használni más hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek, vagy egyszerűen más, bizonyos szélességű síkhengerelt alumíniumtermékek gyártására. Az a tény, hogy bizonyos gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket folyamatos öntéssel állítanak elő, szintén nem indokolja ennek a terméknek a külön kezelését, mivel más, a vizsgálat hatálya alá tartozó termékek is előállíthatók ugyanilyen típusú eljárással.

| (72) | Harmadszor: ami a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek forgalmazását illeti, a Bizottság megállapította, hogy a legtöbb síkhengerelt alumíniumterméket megrendelésre készítik, és a tömegáruk részaránya alacsony közöttük. Továbbá, figyelembe véve, hogy e termék az uniós piaci felhasználás körülbelül 9 %-át teszi ki, nem tekinthető úgy, hogy kis volumenben kereskednek vele, illetve, hogy az egy réspiacot képviselne. |
| --- | --- |

(72)

Harmadszor: ami a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek forgalmazását illeti, a Bizottság megállapította, hogy a legtöbb síkhengerelt alumíniumterméket megrendelésre készítik, és a tömegáruk részaránya alacsony közöttük. Továbbá, figyelembe véve, hogy e termék az uniós piaci felhasználás körülbelül 9 %-át teszi ki, nem tekinthető úgy, hogy kis volumenben kereskednek vele, illetve, hogy az egy réspiacot képviselne.

| (73) | Negyedszer: a Bizottság azt is megállapította, hogy nem kizárólagosan a gépjármű-hőcserélők a vizsgálat hatálya alá tartozó, első osztályú járműipari beszállítóknak értékesített termékek. Valójában más termékeket, például a futóműveket és az alkatrészeket is végső soron a gépjárműiparnak szánják, ugyanazon az értékesítési csatornán keresztül kerülnek forgalmazásra, és az esetükben is szükség van validálási eljárásra. Mi több, a hőcserélőgyártók különböző beszállítóktól szerezhetik be a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek különféle kategóriáit, vagyis nincs egyablakos rendszer, amint azt az érintett felek tévesen állították. Végül a Bizottság megállapította azt is, hogy a mintában szereplő uniós gyártók jelentős hányadban értékesítettek a termékkörbe tartozó egyéb termékeket a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeknél magasabb áron. Ezen egyéb termékek a mintába felvett uniós gyártók teljes értékesítési volumenének több mint 8 %-át tették ki a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(73)

Negyedszer: a Bizottság azt is megállapította, hogy nem kizárólagosan a gépjármű-hőcserélők a vizsgálat hatálya alá tartozó, első osztályú járműipari beszállítóknak értékesített termékek. Valójában más termékeket, például a futóműveket és az alkatrészeket is végső soron a gépjárműiparnak szánják, ugyanazon az értékesítési csatornán keresztül kerülnek forgalmazásra, és az esetükben is szükség van validálási eljárásra. Mi több, a hőcserélőgyártók különböző beszállítóktól szerezhetik be a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek különféle kategóriáit, vagyis nincs egyablakos rendszer, amint azt az érintett felek tévesen állították. Végül a Bizottság megállapította azt is, hogy a mintában szereplő uniós gyártók jelentős hányadban értékesítettek a termékkörbe tartozó egyéb termékeket a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeknél magasabb áron. Ezen egyéb termékek a mintába felvett uniós gyártók teljes értékesítési volumenének több mint 8 %-át tették ki a vizsgálati időszak alatt.

| (74) | Ötödször: a Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket ki kellene zárni azok gépjárműiparban történő használata miatt. Emlékeztetett arra, hogy nem minden autóipari alkalmazásra szánt termék van kizárva a vizsgálat hatóköréből. Valójában a vizsgált termék magában foglalja a gépjárműipari termékekhez szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket, például a gépjárműipari alkalmazásokhoz szánt részegységeket (futómű, alkatrészek) is. |
| --- | --- |

(74)

Ötödször: a Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket ki kellene zárni azok gépjárműiparban történő használata miatt. Emlékeztetett arra, hogy nem minden autóipari alkalmazásra szánt termék van kizárva a vizsgálat hatóköréből. Valójában a vizsgált termék magában foglalja a gépjárműipari termékekhez szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket, például a gépjárműipari alkalmazásokhoz szánt részegységeket (futómű, alkatrészek) is.

| (75) | Ami az uniós érdekekkel kapcsolatos állításokat illeti, a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat elegendő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a jelenlegi keresletet kielégítse, és hogy a versenyfeltételekre és az EU-ban rendelkezésre álló kapacitásokra tekintettel nem áll fenn az árak strukturális emelkedésének kockázata, amit a Gränges és az Impexmetal egyesülésére vonatkozó, közelmúltbeli bizottsági határozat is megerősített (14). Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és a Bizottság által ellenőrzött információk alapján az uniós gazdasági ágazat a közelmúltban a termelési kapacitásának növelését célzó beruházásokat hajtott végre, és más kapcsolódó projektek is folyamatban vannak. A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a növekedés valószínűleg felszívja az autógyártási modellek várható változásai (nevezetesen a belső égésű motorok számának csökkenése és a hálózatról tölthető hibrid/elektromos járművek térnyerése) következtében előrejelzett növekvő keresletet. |
| --- | --- |

(75)

Ami az uniós érdekekkel kapcsolatos állításokat illeti, a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat elegendő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a jelenlegi keresletet kielégítse, és hogy a versenyfeltételekre és az EU-ban rendelkezésre álló kapacitásokra tekintettel nem áll fenn az árak strukturális emelkedésének kockázata, amit a Gränges és az Impexmetal egyesülésére vonatkozó, közelmúltbeli bizottsági határozat is megerősített (14). Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott és a Bizottság által ellenőrzött információk alapján az uniós gazdasági ágazat a közelmúltban a termelési kapacitásának növelését célzó beruházásokat hajtott végre, és más kapcsolódó projektek is folyamatban vannak. A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a növekedés valószínűleg felszívja az autógyártási modellek várható változásai (nevezetesen a belső égésű motorok számának csökkenése és a hálózatról tölthető hibrid/elektromos járművek térnyerése) következtében előrejelzett növekvő keresletet.

14

| (76) | Ami a megnövekedett költségeket illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a világjárvány előtti nyereségszintjük lehetővé teszi a gépjármű-hőcserélők gyártói számára, hogy vállalják a dömpingellenes vámok vagy validálási költségek formájában felmerülő többletköltségeket, ha vissza kívánnának térni az uniós gyártóktól történő beszerzésre. Ezen túlmenően e társaságok és vállalatcsoportjaik általános pénzügyi helyzete (például az eredménytartalékuk) nem utalt olyan drámai pénzügyi helyzetre, amely veszélyeztetné tevékenységük folytatását a jelenlegi helyzetben. |
| --- | --- |

(76)

Ami a megnövekedett költségeket illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a világjárvány előtti nyereségszintjük lehetővé teszi a gépjármű-hőcserélők gyártói számára, hogy vállalják a dömpingellenes vámok vagy validálási költségek formájában felmerülő többletköltségeket, ha vissza kívánnának térni az uniós gyártóktól történő beszerzésre. Ezen túlmenően e társaságok és vállalatcsoportjaik általános pénzügyi helyzete (például az eredménytartalékuk) nem utalt olyan drámai pénzügyi helyzetre, amely veszélyeztetné tevékenységük folytatását a jelenlegi helyzetben.

| (77) | Továbbá ami az ellátási láncra gyakorolt hatást illeti, meg kell jegyezni, hogy a gépjármű-hőcserélők gyártói általában a kettős forrásból történő beszerzésre támaszkodnak a sajátos termékek esetében, és minden termékkategória esetében (cső, lemez, borda) általában több validált beszállítóval is rendelkeznek. A gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek uniós gyártói bizonyítottan évek óta nagy mennyiségben szállítanak be ilyen sajátos termékeket a jelentős uniós és EU-n kívüli gyártóknak egyaránt. Ennélfogva rendelkeznek az ilyen termékek fejlesztéséhez és szállításához szükséges berendezésekkel és műszaki know-how-val, és gyakran előminősített beszállítók. Bár ez nem jelenti azt, hogy a felhasználók, ha úgy kívánják, minden termékük esetében azonnal válthatnának az egyik síkhengereltalumíniumtermék-beszállítóról a másikra, az uniós gazdasági ágazat képes lenne gyorsan átvenni a kínai import helyét, és biztonságos alternatív beszerzési forrással szolgálni. Az egyik uniós gyártó azt állította, hogy hasonló folyamat korábban már lezajlott az Egyesült Államok piacán, ahol is egyes nem egyesült államokbeli gyártók át tudták venni a kínai import helyét, miután a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékekre dömpingellenes vámokat vetettek ki. |
| --- | --- |

(77)

Továbbá ami az ellátási láncra gyakorolt hatást illeti, meg kell jegyezni, hogy a gépjármű-hőcserélők gyártói általában a kettős forrásból történő beszerzésre támaszkodnak a sajátos termékek esetében, és minden termékkategória esetében (cső, lemez, borda) általában több validált beszállítóval is rendelkeznek. A gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek uniós gyártói bizonyítottan évek óta nagy mennyiségben szállítanak be ilyen sajátos termékeket a jelentős uniós és EU-n kívüli gyártóknak egyaránt. Ennélfogva rendelkeznek az ilyen termékek fejlesztéséhez és szállításához szükséges berendezésekkel és műszaki know-how-val, és gyakran előminősített beszállítók. Bár ez nem jelenti azt, hogy a felhasználók, ha úgy kívánják, minden termékük esetében azonnal válthatnának az egyik síkhengereltalumíniumtermék-beszállítóról a másikra, az uniós gazdasági ágazat képes lenne gyorsan átvenni a kínai import helyét, és biztonságos alternatív beszerzési forrással szolgálni. Az egyik uniós gyártó azt állította, hogy hasonló folyamat korábban már lezajlott az Egyesült Államok piacán, ahol is egyes nem egyesült államokbeli gyártók át tudták venni a kínai import helyét, miután a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékekre dömpingellenes vámokat vetettek ki.

| (78) | Noha vitán felül áll, hogy az elektromos járművek új generációinak kifejlesztése csökkentené az üvegházhatásúgáz-kibocsátást az Unióban, a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az ilyen autókhoz szükséges alumíniumnak az EU-ban történő előállítása kevésbé szennyező, mint annak Kínából történő behozatala. Ugyanis függetlenül a Kínából az EU-ba történő szállítás költségeitől, az alumíniumgyártás az Unióban átlagosan körülbelül háromszor kevesebb szén-dioxidot termel, mint Kínában (15). Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vám kivetése a Kínából származó gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekre nem összeegyeztethetetlen az Unió tágabb politikájával. E tekintetben az egyik exportáló gyártó, a Huafon azt állította, hogy szén-dioxid-kibocsátása jóval alacsonyabb a kínai átlagnál. Ezt az állítást azonban nem támasztotta alá bizonyítékokkal, és az semmilyen esetre sem extrapolálható a kínai alumíniumipar egészére. |
| --- | --- |

(78)

Noha vitán felül áll, hogy az elektromos járművek új generációinak kifejlesztése csökkentené az üvegházhatásúgáz-kibocsátást az Unióban, a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy az ilyen autókhoz szükséges alumíniumnak az EU-ban történő előállítása kevésbé szennyező, mint annak Kínából történő behozatala. Ugyanis függetlenül a Kínából az EU-ba történő szállítás költségeitől, az alumíniumgyártás az Unióban átlagosan körülbelül háromszor kevesebb szén-dioxidot termel, mint Kínában (15). Ennek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vám kivetése a Kínából származó gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékekre nem összeegyeztethetetlen az Unió tágabb politikájával. E tekintetben az egyik exportáló gyártó, a Huafon azt állította, hogy szén-dioxid-kibocsátása jóval alacsonyabb a kínai átlagnál. Ezt az állítást azonban nem támasztotta alá bizonyítékokkal, és az semmilyen esetre sem extrapolálható a kínai alumíniumipar egészére.

15

| (79) | Ezenkívül két felhasználó, a Mahle és a TitanX is jelezte, hogy az Európai Gazdasági Térségen (a továbbiakban: EGT) kívüli a gépjárműhőcserélő-gyártók versenyelőnyre tesznek szert, amikor dömpingellenes vámok megfizetése nélkül vásárolnak Kínából síkhengerelt alumíniumtermékeket, hivatkozva egy marokkói székhelyű, kínai gépjárműhőcserélő-gyártóra. A Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó gépjárműhőcserélő-gyártó beruházására azért került sor, hogy egy vadonatúj, az EU-n kívül található autógyártó üzem beszállítója legyen, és a rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy e beruházás célja a helyi piac kiszolgálása (16). Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(79)

Ezenkívül két felhasználó, a Mahle és a TitanX is jelezte, hogy az Európai Gazdasági Térségen (a továbbiakban: EGT) kívüli a gépjárműhőcserélő-gyártók versenyelőnyre tesznek szert, amikor dömpingellenes vámok megfizetése nélkül vásárolnak Kínából síkhengerelt alumíniumtermékeket, hivatkozva egy marokkói székhelyű, kínai gépjárműhőcserélő-gyártóra. A Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó gépjárműhőcserélő-gyártó beruházására azért került sor, hogy egy vadonatúj, az EU-n kívül található autógyártó üzem beszállítója legyen, és a rendelkezésre álló bizonyítékok arra utalnak, hogy e beruházás célja a helyi piac kiszolgálása (16). Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

16

| (80) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket kizárja a vizsgált termék köréből. |
| --- | --- |

(80)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket kizárja a vizsgált termék köréből.

2.3.2.   Bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek

Bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek

| (81) | Az egyik felhasználó, nevezetesen az „A” jelű vállalat, kérte a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek termékkörből való kizárását, és ezt azzal indokolta, hogy ezeknek a tekercsek eltérő fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek a feszültségmentesítés és a megjelenése tekintetében, figyelembe véve, hogy még egy apró tökéletlenség is a rendeltetésére alkalmatlanná teszi a terméket. |
| --- | --- |

(81)

Az egyik felhasználó, nevezetesen az „A” jelű vállalat, kérte a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek termékkörből való kizárását, és ezt azzal indokolta, hogy ezeknek a tekercsek eltérő fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek a feszültségmentesítés és a megjelenése tekintetében, figyelembe véve, hogy még egy apró tökéletlenség is a rendeltetésére alkalmatlanná teszi a terméket.

| (82) | Tekintettel a magas minőségi követelményekre, a vállalat azt állította, hogy az ilyen termékek nem felcserélhetők más síkhengerelt alumíniumtermékekkel és nem helyettesíthetők más termékekkel. Ami a gyártási folyamatot illeti, a szóban forgó fél azzal érvelt, hogy a kínai gyártók az érintett terméktípust a legkorszerűbb berendezések (melegen hengerlő, feszültségmentesítő gépsorok, többállványos [tandem] melegalakító hengersorok) segítségével gyártják, ami jobb minőséget és termelékenységet, valamint alacsonyabb költségeket eredményez. |
| --- | --- |

(82)

Tekintettel a magas minőségi követelményekre, a vállalat azt állította, hogy az ilyen termékek nem felcserélhetők más síkhengerelt alumíniumtermékekkel és nem helyettesíthetők más termékekkel. Ami a gyártási folyamatot illeti, a szóban forgó fél azzal érvelt, hogy a kínai gyártók az érintett terméktípust a legkorszerűbb berendezések (melegen hengerlő, feszültségmentesítő gépsorok, többállványos [tandem] melegalakító hengersorok) segítségével gyártják, ami jobb minőséget és termelékenységet, valamint alacsonyabb költségeket eredményez.

| (83) | Ugyanez a fél azt is állította, hogy jelentős nehézségekkel szembesült nemcsak annak során, amikor az uniós gazdasági ágazattól szerezte be az előírt szabványoknak megfelelő, szóban forgó terméktípust, hanem akkor is, amikor a Kínából történő beszerzése egy részét az Unióból történő beszerzéssel váltotta fel. Azt is állította, hogy a szóban forgó terméktípus a termelési költségeinek jelentős részét képviseli, és vám kivetése esetén új szállítókat kellene validálnia, ami a költségek növekedéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(83)

Ugyanez a fél azt is állította, hogy jelentős nehézségekkel szembesült nemcsak annak során, amikor az uniós gazdasági ágazattól szerezte be az előírt szabványoknak megfelelő, szóban forgó terméktípust, hanem akkor is, amikor a Kínából történő beszerzése egy részét az Unióból történő beszerzéssel váltotta fel. Azt is állította, hogy a szóban forgó terméktípus a termelési költségeinek jelentős részét képviseli, és vám kivetése esetén új szállítókat kellene validálnia, ami a költségek növekedéséhez vezetne.

| (84) | A Bizottság megállapította, hogy a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek a fenti (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartoznak, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet azokat a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. Emellett alapvető kémiai, műszaki és fizikai jellemzőik egyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ezek is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül hasonló ötvözetekből készülnek, és hasonló a felületkezelésük, hőkezelésük és vastagságuk, mint a vizsgálat körébe tartozó egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké. A feszültségmentesítés nem kizárólag a szóban forgó terméktípusnál alkalmazott folyamat, mivel azt a síkhengerelt alumíniumtermékek más kategóriái, például a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek esetén is alkalmazzák. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megállapította, hogy a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek a fenti (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartoznak, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet azokat a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. Emellett alapvető kémiai, műszaki és fizikai jellemzőik egyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ezek is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül hasonló ötvözetekből készülnek, és hasonló a felületkezelésük, hőkezelésük és vastagságuk, mint a vizsgálat körébe tartozó egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké. A feszültségmentesítés nem kizárólag a szóban forgó terméktípusnál alkalmazott folyamat, mivel azt a síkhengerelt alumíniumtermékek más kategóriái, például a hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek esetén is alkalmazzák.

| (85) | Ami a felcserélhetőséget illeti, a különböző termékcsoportokhoz tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek nem feltétlenül cserélhetők fel különféle okok, például az ötvözetek speciális kezelése vagy a felületkezelés típusa miatt. Ezek a termékek ugyanakkor a vizsgálat hatálya alá tartoznak, mivel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(85)

Ami a felcserélhetőséget illeti, a különböző termékcsoportokhoz tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek nem feltétlenül cserélhetők fel különféle okok, például az ötvözetek speciális kezelése vagy a felületkezelés típusa miatt. Ezek a termékek ugyanakkor a vizsgálat hatálya alá tartoznak, mivel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek.

| (86) | Ami a gyártási folyamatot illeti, a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek ugyanazon gyártási folyamat eredményei, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Az a tény, hogy a kínai gyártók állítólagosan a legkorszerűbb berendezéseket használják, nem változtat magán a terméken. Mindenesetre egyes uniós gyártók hasonló gyártóberendezésekkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(86)

Ami a gyártási folyamatot illeti, a Bizottság ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek ugyanazon gyártási folyamat eredményei, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Az a tény, hogy a kínai gyártók állítólagosan a legkorszerűbb berendezéseket használják, nem változtat magán a terméken. Mindenesetre egyes uniós gyártók hasonló gyártóberendezésekkel rendelkeznek.

| (87) | A Bizottság azonban elismerte az „A” jelű vállalat által gyártott termékek egyedi jellegét, valamint azokat a nehézségeket, amelyekkel a vállalat a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek Unióban történő beszerzése során szembesül. Ez idáig az uniós gazdasági ágazat nem tudta bizonyítékokkal alátámasztani ennek ellenkezőjét. Ezenkívül a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártókkal kapcsolatban ideiglenesen megállapította, hogy egyikük sem gyárt elegendő mennyiségben ilyen sajátos, szabadpiaci értékesítésre szánt terméktípusokat. Ezenkívül az Unióban az alumínium kompozit panelek részesedése a síkhengerelt alumíniumtermékek csoportjában a becslések szerint 2 % alatt van. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság azonban elismerte az „A” jelű vállalat által gyártott termékek egyedi jellegét, valamint azokat a nehézségeket, amelyekkel a vállalat a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercsek Unióban történő beszerzése során szembesül. Ez idáig az uniós gazdasági ágazat nem tudta bizonyítékokkal alátámasztani ennek ellenkezőjét. Ezenkívül a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártókkal kapcsolatban ideiglenesen megállapította, hogy egyikük sem gyárt elegendő mennyiségben ilyen sajátos, szabadpiaci értékesítésre szánt terméktípusokat. Ezenkívül az Unióban az alumínium kompozit panelek részesedése a síkhengerelt alumíniumtermékek csoportjában a becslések szerint 2 % alatt van.

| (88) | A fenti megfontolásokra tekintettel és a rendelkezésére álló bizonyítékok fényében a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumtekercsek behozatalát ki kell venni a vám hatálya alól, amennyiben azokat bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártására használják. |
| --- | --- |

(88)

A fenti megfontolásokra tekintettel és a rendelkezésére álló bizonyítékok fényében a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumtekercsek behozatalát ki kell venni a vám hatálya alól, amennyiben azokat bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártására használják.

2.3.3.   Litográfiás nyomólemezek és akkumulátorokhoz való fóliák

Litográfiás nyomólemezek és akkumulátorokhoz való fóliák

| (89) | Az egyik exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun pontosítást kért arra vonatkozóan, hogy a litográfiás nyomólemezekre és az akkumulátorokhoz való fóliákra kiterjed-e a vizsgálat termékköre. Ezzel kapcsolatban azt állította, hogy ezek a termékek az alkalmazásuk, a rendeltetési piacuk, a fizikai és kémiai jellemzőik, valamint a gyártási folyamatok tekintetében különböztek a borda-alapanyagtól. |
| --- | --- |

(89)

Az egyik exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun pontosítást kért arra vonatkozóan, hogy a litográfiás nyomólemezekre és az akkumulátorokhoz való fóliákra kiterjed-e a vizsgálat termékköre. Ezzel kapcsolatban azt állította, hogy ezek a termékek az alkalmazásuk, a rendeltetési piacuk, a fizikai és kémiai jellemzőik, valamint a gyártási folyamatok tekintetében különböztek a borda-alapanyagtól.

| (90) | E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a litográfiai lapok és az akkumulátorokhoz való fóliák a fenti (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartoznak, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet azokat a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. |
| --- | --- |

(90)

E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a litográfiai lapok és az akkumulátorokhoz való fóliák a fenti (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartoznak, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet azokat a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével.

| (91) | Másodszor: a fél által felhozott érvekkel ellentétben, a jelenlegi vizsgálat termékköre sokkal tágabb és nem korlátozódik a borda-alapanyagra. A vizsgálat továbbá feltárta, hogy a litográfiás nyomólemezek és az akkumulátorokhoz való fóliák alapvető kémiai jellemzői egyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ezek is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül hasonló ötvözetekből készülnek, és hasonló a felületkezelésük, hőkezelésük és vastagságuk, mint a vizsgálat körébe tartozó egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké. Mi több, az a tény, hogy ezeket a termékeket speciális alkalmazásokra szánják meghatározott ágazatokban, nem egyedülálló, mivel a síkhengerelt alumíniumtermékek többségének megvannak a maguk sajátos specifikációi a felhasználástól vagy az adott végfelhasználó követelményeitől függően. |
| --- | --- |

(91)

Másodszor: a fél által felhozott érvekkel ellentétben, a jelenlegi vizsgálat termékköre sokkal tágabb és nem korlátozódik a borda-alapanyagra. A vizsgálat továbbá feltárta, hogy a litográfiás nyomólemezek és az akkumulátorokhoz való fóliák alapvető kémiai jellemzői egyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ezek is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül hasonló ötvözetekből készülnek, és hasonló a felületkezelésük, hőkezelésük és vastagságuk, mint a vizsgálat körébe tartozó egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké. Mi több, az a tény, hogy ezeket a termékeket speciális alkalmazásokra szánják meghatározott ágazatokban, nem egyedülálló, mivel a síkhengerelt alumíniumtermékek többségének megvannak a maguk sajátos specifikációi a felhasználástól vagy az adott végfelhasználó követelményeitől függően.

| (92) | Ami a gyártási folyamatot illeti, a Bizottság úgy vélte, hogy a litográfiás nyomólemezek és az akkumulátorokhoz való fóliák ugyanazon gyártási folyamat eredményei, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Pusztán az a tény, hogy e termékek gyártásához speciális (zsírtalanító, feszültségmentesítő) berendezésekre van szükség, nem egyedülálló, mivel ezeket a berendezéseket más síkhengerelt alumíniumtermékek gyártásához is fel lehet használni. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen megerősítette, hogy a litográfiás nyomólemezek és az akkumulátorokhoz való fóliák a vizsgálat hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(92)

Ami a gyártási folyamatot illeti, a Bizottság úgy vélte, hogy a litográfiás nyomólemezek és az akkumulátorokhoz való fóliák ugyanazon gyártási folyamat eredményei, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Pusztán az a tény, hogy e termékek gyártásához speciális (zsírtalanító, feszültségmentesítő) berendezésekre van szükség, nem egyedülálló, mivel ezeket a berendezéseket más síkhengerelt alumíniumtermékek gyártásához is fel lehet használni. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen megerősítette, hogy a litográfiás nyomólemezek és az akkumulátorokhoz való fóliák a vizsgálat hatálya alá tartoznak.

2.3.4.   30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia

30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia

| (93) | Az egyik exportáló gyártó, a Nanshan csoport pontosítást kért arra vonatkozóan, hogy a vizsgálat tárgyát képezi-e a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia, és kérte annak a termékkörből való kizárását. Azt állította, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliának két különböző oldala van (matt és fényes), bizonyos (az 1xxx és 8xxx sorozatba tartozó) ötvözetekből gyártják, és meg kell felelnie az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokkal kapcsolatos uniós jogszabályoknak (azaz az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17), a 2023/2006/EK bizottsági rendeletnek (18), a 94/62/EK tanácsi irányelvnek (19) és az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) (REACH-rendelet), valamint a CEN EN 602 európai szabványnak. Arra is hivatkozott, hogy a Bizottság egy korábbi kijátszásellenes vizsgálatban (21) különböző termékeknek tekintette a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát és a háztartási alumíniumfóliát az alumíniumötvözetekre, a nedvesíthetőségre és az anyagban jelen lévő lyukakra vonatkozó előírások alapján. |
| --- | --- |

(93)

Az egyik exportáló gyártó, a Nanshan csoport pontosítást kért arra vonatkozóan, hogy a vizsgálat tárgyát képezi-e a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia, és kérte annak a termékkörből való kizárását. Azt állította, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliának két különböző oldala van (matt és fényes), bizonyos (az 1xxx és 8xxx sorozatba tartozó) ötvözetekből gyártják, és meg kell felelnie az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokkal kapcsolatos uniós jogszabályoknak (azaz az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17), a 2023/2006/EK bizottsági rendeletnek (18), a 94/62/EK tanácsi irányelvnek (19) és az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (20) (REACH-rendelet), valamint a CEN EN 602 európai szabványnak. Arra is hivatkozott, hogy a Bizottság egy korábbi kijátszásellenes vizsgálatban (21) különböző termékeknek tekintette a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát és a háztartási alumíniumfóliát az alumíniumötvözetekre, a nedvesíthetőségre és az anyagban jelen lévő lyukakra vonatkozó előírások alapján.

17

18

19

20

21

| (94) | Az említett fél kitért a végfelhasználásra és az alkalmazási módokra is és különösen arra a tényre, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát főleg élelmiszer-ipari alkalmazásra szánják, míg az érintett termék – állítólagosan – fedőfóliaként és gyógyszeripari fóliaként kerül végfelhasználásra. Ezenkívül azzal érvelt, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia nem versenyez és nem felcserélhető az érintett termékkel, mivel – a síkhengerelt alumíniumtermékek vásárlóival ellentétben – a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia vásárlói az élelmiszeriparban vagy a gyógyszeriparban tevékenykednek, a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát pedig magasabb áron értékesítik. Ugyanez a fél azt is állította, hogy a matt és fényes oldalt eredményező, végső hengerlés miatt a gyártási folyamat eltér, és hogy a „panaszosok” többsége nem gyárt 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát. |
| --- | --- |

(94)

Az említett fél kitért a végfelhasználásra és az alkalmazási módokra is és különösen arra a tényre, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát főleg élelmiszer-ipari alkalmazásra szánják, míg az érintett termék – állítólagosan – fedőfóliaként és gyógyszeripari fóliaként kerül végfelhasználásra. Ezenkívül azzal érvelt, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia nem versenyez és nem felcserélhető az érintett termékkel, mivel – a síkhengerelt alumíniumtermékek vásárlóival ellentétben – a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia vásárlói az élelmiszeriparban vagy a gyógyszeriparban tevékenykednek, a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát pedig magasabb áron értékesítik. Ugyanez a fél azt is állította, hogy a matt és fényes oldalt eredményező, végső hengerlés miatt a gyártási folyamat eltér, és hogy a „panaszosok” többsége nem gyárt 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát.

| (95) | E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia a fenti (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartozik, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet azt a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia alapvető kémiai jellemzői egyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ezek is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül hasonló ötvözetekből készülnek, és hasonló a felületkezelésük, hőkezelésük és vastagságuk, mint a vizsgálat körébe tartozó egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké. |
| --- | --- |

(95)

E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia a fenti (55)–(58) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartozik, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet azt a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia alapvető kémiai jellemzői egyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ezek is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból állnak, hasonlóan a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez. Ezenkívül hasonló ötvözetekből készülnek, és hasonló a felületkezelésük, hőkezelésük és vastagságuk, mint a vizsgálat körébe tartozó egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké.

| (96) | Másodszor: az a tény, hogy ezeknek a termékeknek két eltérő oldala van és meg kell felelniük bizonyos élelmiszerekre vonatkozó jogszabályoknak, nem egyedülálló, mivel a síkhengerelt alumíniumtermékek többségének megvannak a maga sajátos specifikációi a felhasználástól vagy az adott végfelhasználó követelményeitől függően, és meg kell felelniük bizonyos jogszabályi követelményeknek. Ez vonatkozik például az élelmiszeriparban felhasznált más olyan termékekre is, amelyekre a jelen eljárás hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(96)

Másodszor: az a tény, hogy ezeknek a termékeknek két eltérő oldala van és meg kell felelniük bizonyos élelmiszerekre vonatkozó jogszabályoknak, nem egyedülálló, mivel a síkhengerelt alumíniumtermékek többségének megvannak a maga sajátos specifikációi a felhasználástól vagy az adott végfelhasználó követelményeitől függően, és meg kell felelniük bizonyos jogszabályi követelményeknek. Ez vonatkozik például az élelmiszeriparban felhasznált más olyan termékekre is, amelyekre a jelen eljárás hatálya alá tartoznak.

| (97) | Ami a korábbi kijátszásellenes vizsgálatot illeti, az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdése csupán a meglévő dömpingellenes vámok kiterjesztése alól zárta ki a háztartási fóliától eltérő célokra behozott alumíniumfóliát. Ennek eredményeként a továbbfeldolgozásra szánt fóliaként felhasznált alumíniumfóliára a szóban forgó intézkedések nem vonatkoztak. Az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelet azonban végül elismerte, hogy a műszaki jellemzők – ötvözetek, nedvesíthetőség és lyukak – alapján lehetetlen megkülönböztetni a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát és a szóban forgó vizsgálat tárgyát képező, valóban háztartási célokra használt fóliát (lásd a végrehajtási rendelet (72) preambulumbekezdését). Az elemzés mindenesetre csak olyan elemek azonosítására vonatkozott, amelyek – a kismértékben módosított háztartási alumíniumfólia tekintetében kialakított kijátszást megvalósító gyakorlatok kapcsán – lehetővé teszik a háztartási alumíniumfólia és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia megkülönböztetését. Következésképpen a korábbi vizsgálat során levont következtetések nincsenek hatással a jelenlegi vizsgálatra. |
| --- | --- |

(97)

Ami a korábbi kijátszásellenes vizsgálatot illeti, az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdése csupán a meglévő dömpingellenes vámok kiterjesztése alól zárta ki a háztartási fóliától eltérő célokra behozott alumíniumfóliát. Ennek eredményeként a továbbfeldolgozásra szánt fóliaként felhasznált alumíniumfóliára a szóban forgó intézkedések nem vonatkoztak. Az (EU) 2017/271 végrehajtási rendelet azonban végül elismerte, hogy a műszaki jellemzők – ötvözetek, nedvesíthetőség és lyukak – alapján lehetetlen megkülönböztetni a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát és a szóban forgó vizsgálat tárgyát képező, valóban háztartási célokra használt fóliát (lásd a végrehajtási rendelet (72) preambulumbekezdését). Az elemzés mindenesetre csak olyan elemek azonosítására vonatkozott, amelyek – a kismértékben módosított háztartási alumíniumfólia tekintetében kialakított kijátszást megvalósító gyakorlatok kapcsán – lehetővé teszik a háztartási alumíniumfólia és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia megkülönböztetését. Következésképpen a korábbi vizsgálat során levont következtetések nincsenek hatással a jelenlegi vizsgálatra.

| (98) | Ami a végfelhasználást illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a paraméterek nem relevánsak a termék kizárására irányuló kérelem alátámasztására, ha a szóban forgó terméktípus ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék. Mindenesetre a jelen esetben a vizsgálat feltárta, hogy – a fél állításával ellentétben – a síkhengerelt alumíniumtermékeket nemcsak a fedőfóliaként vagy gyógyszeripari fóliaként szolgálnak, hanem élelmiszer-csomagolóanyagként is, amint azt a panasz ismerteti és a vizsgálat is megerősítette. |
| --- | --- |

(98)

Ami a végfelhasználást illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a paraméterek nem relevánsak a termék kizárására irányuló kérelem alátámasztására, ha a szóban forgó terméktípus ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék. Mindenesetre a jelen esetben a vizsgálat feltárta, hogy – a fél állításával ellentétben – a síkhengerelt alumíniumtermékeket nemcsak a fedőfóliaként vagy gyógyszeripari fóliaként szolgálnak, hanem élelmiszer-csomagolóanyagként is, amint azt a panasz ismerteti és a vizsgálat is megerősítette.

| (99) | Ami a felcserélhetőséget illeti, a Bizottság megállapította, hogy ez a paraméter nem releváns érv a termék kizárására irányuló kérelem alátámasztására, ha a szóban forgó terméktípus ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék. A jelen esetben, bár ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon berendezésekkel gyártják őket, a különböző termékcsoportokhoz tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek nem feltétlenül cserélhetők fel különféle okok, például az ötvözetek speciális kezelése vagy a felületkezelés típusa miatt. Ezek a termékek ugyanakkor a vizsgálat termékkörébe tartoznak, mivel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(99)

Ami a felcserélhetőséget illeti, a Bizottság megállapította, hogy ez a paraméter nem releváns érv a termék kizárására irányuló kérelem alátámasztására, ha a szóban forgó terméktípus ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék. A jelen esetben, bár ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanazon berendezésekkel gyártják őket, a különböző termékcsoportokhoz tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek nem feltétlenül cserélhetők fel különféle okok, például az ötvözetek speciális kezelése vagy a felületkezelés típusa miatt. Ezek a termékek ugyanakkor a vizsgálat termékkörébe tartoznak, mivel azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek.

| (100) | A gyártási folyamatot tekintve a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia ugyanazon gyártási folyamat eredménye, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Az a tény, hogy a terméknek egy bizonyos felületkezelési folyamaton kell keresztülmennie, nem teszi azt különböző termékké, feltéve, hogy ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék. |
| --- | --- |

(100)

A gyártási folyamatot tekintve a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia ugyanazon gyártási folyamat eredménye, mint az (56) preambulumbekezdésben leírtak, amelynek során nagyrészt ugyanazokat a berendezéseket használják, mint más síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. Az a tény, hogy a terméknek egy bizonyos felületkezelési folyamaton kell keresztülmennie, nem teszi azt különböző termékké, feltéve, hogy ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék.

| (101) | Végül pedig azt az állítást, miszerint a legtöbb panaszosok nem gyártanak 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát, nem támasztották alá bizonyítékok. Éppen ellenkezőleg, a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gyárt ilyen termékeket. |
| --- | --- |

(101)

Végül pedig azt az állítást, miszerint a legtöbb panaszosok nem gyártanak 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát, nem támasztották alá bizonyítékok. Éppen ellenkezőleg, a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat gyárt ilyen termékeket.

| (102) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát kizárja a vizsgálat hatálya alól. |
| --- | --- |

(102)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság ideiglenesen elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy a 30–60 mikron vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát kizárja a vizsgálat hatálya alól.

2.3.5.   Ablakredőnyök lamelláinak gyártásához szánt, síkhengerelt alumíniumtermékek

Ablakredőnyök lamelláinak gyártásához szánt, síkhengerelt alumíniumtermékek

| (103) | Az egyik felhasználó, az OPL System AB kérte a redőnyök gyártásához használt síkhengerelt alumíniumtermékeknek a vizsgálat hatálya alóli kizárását kérelmezte. Azzal érvelt, hogy az uniós piacon egyetlen gyártó sem állít elő ilyen anyagot, és hivatkozott az (EU) 2019/2220 tanácsi rendeletre (22), amely vámmentes importkontingenst ír elő a redőnylamellák gyártásához használt, alumínium-magnézium ötvözet szalagok vagy fóliák számára. Azzal is érvelt, hogy a szóban forgó terméknek meg kell felelnie a gyártóberendezéseire kidolgozott előírásoknak. |
| --- | --- |

(103)

Az egyik felhasználó, az OPL System AB kérte a redőnyök gyártásához használt síkhengerelt alumíniumtermékeknek a vizsgálat hatálya alóli kizárását kérelmezte. Azzal érvelt, hogy az uniós piacon egyetlen gyártó sem állít elő ilyen anyagot, és hivatkozott az (EU) 2019/2220 tanácsi rendeletre (22), amely vámmentes importkontingenst ír elő a redőnylamellák gyártásához használt, alumínium-magnézium ötvözet szalagok vagy fóliák számára. Azzal is érvelt, hogy a szóban forgó terméknek meg kell felelnie a gyártóberendezéseire kidolgozott előírásoknak.

22

| (104) | A Bizottság megállapította, hogy az említett érdekelt fél nem nyújtott be semmilyen azt alátámasztó bizonyítékot, hogy a szóban forgó termék nem ugyanazokkal az alapvető kémiai, fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a vizsgálat hatálya alá tartozó többi síkhengerelt alumíniumtermékek. Ezenkívül ez az érdekelt fél arra vonatkozóan sem nyújtott be bizonyítékot, hogy az uniós gazdasági ágazat állítólagosan nem képes a szóban forgó terméket gyártani. Az uniós gazdasági ágazat a maga részéről megjegyezte, hogy képes a szóban forgó termék gyártására. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság megállapította, hogy az említett érdekelt fél nem nyújtott be semmilyen azt alátámasztó bizonyítékot, hogy a szóban forgó termék nem ugyanazokkal az alapvető kémiai, fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint a vizsgálat hatálya alá tartozó többi síkhengerelt alumíniumtermékek. Ezenkívül ez az érdekelt fél arra vonatkozóan sem nyújtott be bizonyítékot, hogy az uniós gazdasági ágazat állítólagosan nem képes a szóban forgó terméket gyártani. Az uniós gazdasági ágazat a maga részéről megjegyezte, hogy képes a szóban forgó termék gyártására.

| (105) | További bizonyítékok hiányában a Bizottság ideiglenesen elutasította ezt a termék kizárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(105)

További bizonyítékok hiányában a Bizottság ideiglenesen elutasította ezt a termék kizárására irányuló kérelmet.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (106) | Az eljárás megindításakor rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindítsa. |
| --- | --- |

(106)

Az eljárás megindításakor rendelkezésre álló bizonyíték azt mutatta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn Kínában. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindítsa.

| (107) | Az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az érintett országban működő valamennyi exportáló gyártót felkérte arra, hogy bocsássanak rendelkezésre a síkhengerelt alumíniumtermékek előállításához felhasznált inputokra vonatkozó információkat. A kért információkat tizennégy exportáló gyártó nyújtotta be. |
| --- | --- |

(107)

Az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdésének lehetséges alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése érdekében a Bizottság az érintett országban működő valamennyi exportáló gyártót felkérte arra, hogy bocsássanak rendelkezésre a síkhengerelt alumíniumtermékek előállításához felhasznált inputokra vonatkozó információkat. A kért információkat tizennégy exportáló gyártó nyújtotta be.

| (108) | A Bizottság a (44) preambulumbekezdésben említettek szerint arra is felkérte a kínai kormányt, hogy töltsön ki egy, a Kínában állítólagosan fennálló torzulásokra vonatkozó kérdőívet. A felkérésre nem érkezett válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt azon szándékáról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza és a rendelkezésre álló tényeket felhasználja. A felkérésre nem érkezett válasz. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság a (44) preambulumbekezdésben említettek szerint arra is felkérte a kínai kormányt, hogy töltsön ki egy, a Kínában állítólagosan fennálló torzulásokra vonatkozó kérdőívet. A felkérésre nem érkezett válasz. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt azon szándékáról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikkét alkalmazza és a rendelkezésre álló tényeket felhasználja. A felkérésre nem érkezett válasz.

| (109) | Ezenkívül a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A Xiamen Xiashun nyújtott be beadványt. |
| --- | --- |

(109)

Ezenkívül a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A Xiamen Xiashun nyújtott be beadványt.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (110) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az adott szakaszban rendelkezésre álló információk alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban Brazília megfelelő reprezentatív ország lehet, ha e rendelkezés alkalmazási feltételei megerősítést nyernek. A Bizottság azt is jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(110)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az adott szakaszban rendelkezésre álló információk alapján, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban Brazília megfelelő reprezentatív ország lehet, ha e rendelkezés alkalmazási feltételei megerősítést nyernek. A Bizottság azt is jelezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első francia bekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (111) | A Bizottság 2020. október 5-én a rendes érték megállapításához használandó forrásokra vonatkozóan kiadott egy első feljegyzést (a továbbiakban: október 5-i feljegyzés vagy első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kívánt használni. Az említett feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a síkhengerelt alumíniumtermékek előállításához felhasznált termelési tényezőket. Ezenkívül a Bizottság Brazíliát, Thaiföldet és Törökországot azonosította megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság az összes érdekelt félnek lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz a panaszostól, az Airoldi Metalli Spa (a továbbiakban: Airoldi) vállalattól, az „A” jelű vállalattól, a Jiangsu Alcha csoporttól, a Nilótól, a Nanshan csoporttól, valamint a Xiamen Xiashuntól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság 2020. október 5-én a rendes érték megállapításához használandó forrásokra vonatkozóan kiadott egy első feljegyzést (a továbbiakban: október 5-i feljegyzés vagy első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kívánt használni. Az említett feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a síkhengerelt alumíniumtermékek előállításához felhasznált termelési tényezőket. Ezenkívül a Bizottság Brazíliát, Thaiföldet és Törökországot azonosította megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság az összes érdekelt félnek lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz a panaszostól, az Airoldi Metalli Spa (a továbbiakban: Airoldi) vállalattól, az „A” jelű vállalattól, a Jiangsu Alcha csoporttól, a Nilótól, a Nanshan csoporttól, valamint a Xiamen Xiashuntól érkeztek észrevételek.

| (112) | 2020. november 25-én, a beérkezett észrevételek elemzését követően a Bizottság kibocsátott egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról szóló feljegyzést (a továbbiakban: november 25-i feljegyzés vagy második feljegyzés). Az említett feljegyzésben a Bizottság összeállította a termelési tényezők ideiglenes jegyzékét, és tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Brazíliát kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első francia bekezdése szerinti reprezentatív országként használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a brazil Novelis do Brasil Ltda. társaság nyilvánosan elérhető éves beszámolója alapján állapítja meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban. A panaszostól, valamint az Airolditól, az „A” jelű vállalattól, a Jiangsu Alcha csoporttól, a Lodec Metaltól, a Nanshan csoporttól, valamint a Xiamen Xiashuntól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(112)

2020. november 25-én, a beérkezett észrevételek elemzését követően a Bizottság kibocsátott egy második, a rendes érték megállapításához felhasznált forrásokról szóló feljegyzést (a továbbiakban: november 25-i feljegyzés vagy második feljegyzés). Az említett feljegyzésben a Bizottság összeállította a termelési tényezők ideiglenes jegyzékét, és tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy Brazíliát kívánja az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első francia bekezdése szerinti reprezentatív országként használni. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a brazil Novelis do Brasil Ltda. társaság nyilvánosan elérhető éves beszámolója alapján állapítja meg. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételt ezzel kapcsolatban. A panaszostól, valamint az Airolditól, az „A” jelű vállalattól, a Jiangsu Alcha csoporttól, a Lodec Metaltól, a Nanshan csoporttól, valamint a Xiamen Xiashuntól érkeztek észrevételek.

| (113) | A második feljegyzésre vonatkozóan érkezett észrevételek és információk elemzése után a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy Törökország tekinthető megfelelő reprezentatív országnak, és a rendes érték megállapításához szükséges torzulatlan árakat és költségeket onnan szerzi majd be. A választás mögöttes okait az alábbi 3.3. szakasz részletesen ismerteti. |
| --- | --- |

(113)

A második feljegyzésre vonatkozóan érkezett észrevételek és információk elemzése után a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy Törökország tekinthető megfelelő reprezentatív országnak, és a rendes érték megállapításához szükséges torzulatlan árakat és költségeket onnan szerzi majd be. A választás mögöttes okait az alábbi 3.3. szakasz részletesen ismerteti.

3.2.   Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

Az alaprendelet 18. cikkének alkalmazása

| (114) | A Bizottság a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megindításakor két kérdőívet küldött a kínai kormánynak a torzulások fennállásával kapcsolatban (23). A kínai kormány azonban egyikre sem nyújtott be választ. A Bizottság a 2020. szeptember 28-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozza alkalmazni a két kérdőívben foglalt információk tekintetben, és felkérte, hogy nyújtsa be a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatos észrevételeit. Nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság a vizsgálatnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megindításakor két kérdőívet küldött a kínai kormánynak a torzulások fennállásával kapcsolatban (23). A kínai kormány azonban egyikre sem nyújtott be választ. A Bizottság a 2020. szeptember 28-i szóbeli jegyzékben tájékoztatta a kínai kormányt, hogy az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseit szándékozza alkalmazni a két kérdőívben foglalt információk tekintetben, és felkérte, hogy nyújtsa be a 18. cikk alkalmazásával kapcsolatos észrevételeit. Nem érkezett észrevétel.

23

3.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (115) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint a „rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(115)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint a „rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (116) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” (az „igazgatási, értékesítési és általános költségekre” a továbbiakban az „SGA-költségek” kifejezéssel utalunk). |
| --- | --- |

(116)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” (az „igazgatási, értékesítési és általános költségekre” a továbbiakban az „SGA-költségek” kifejezéssel utalunk).

[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

igazgatási, értékesítési és általános költségekre

| (117) | Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is tekintettel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(117)

Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is tekintettel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.3.1.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

3.3.1.1.   Bevezetés

| (118) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni a következők közül egy vagy több elem lehetséges hatását:






  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(118)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „jelentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni a következők közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”.

| (119) | mivel a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(119)

mivel a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (120) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”. |
| --- | --- |

(120)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”.

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban

| (121) | E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított Kínáról egy országjelentést (24) (a továbbiakban: jelentés), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést az eljárás megindításakor elhelyezte a vizsgálat ügyiratai között. Emellett a panasz is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(121)

E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított Kínáról egy országjelentést (24) (a továbbiakban: jelentés), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). A Bizottság a jelentést az eljárás megindításakor elhelyezte a vizsgálat ügyiratai között. Emellett a panasz is tartalmazott néhány olyan releváns bizonyítékot, amely kiegészíti a jelentésben foglaltakat. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy egészítsék ki a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat.

24

| (122) | A panasz a kínai alumíniumágazat helyzetét elemző további tanulmányokkal és jelentésekkel kapcsolatos információkat tartalmazott. Az egyik első forrás az Európai Unió kínai kereskedelmi kamarája által kiadott, Kína kapacitásfeleslegéről szóló jelentés (a továbbiakban: az EU kereskedelmi kamarájának jelentése) volt, amelyet a panaszos a kínai termelési többletkapacitás fennállásának bizonyítására használt. Másfelől a panaszos a „Measuring distortions in international markets – The aluminium value chain” („A nemzetközi piacokon tapasztalható torzulások mérése – Az alumíniumipari értéklánc”) című OECD-tanulmányt (a továbbiakban: OECD-tanulmány) (25) említette, amely részletesen elemzi az alumíniumágazat vállalkozásainak biztosított pénzügyi támogatások kérdését, valamint azt, hogy a kohóalumíniumra kivetett kiviteli vámok és a bizonyos alumíniumtermékekre vonatkozó hiányos héa-visszatérítés visszaszorította a kohóalumínium kivitelét, és a félkész termékek, valamint a megmunkált alumíniumcikkek, köztük az extrudált alumíniumtermékek gyártását és kivitelét ösztönözte. Végezetül a panaszos arra is rámutatott, hogy egy nemrég lefolytatott, a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vámmal kapcsolatos hatályvesztési felülvizsgálatban (26) a Bizottság megerősítette a jelentős torzulások fennállását, valamint megállapította, hogy ezek rendszerszintűek voltak, nem pedig az adott vizsgálatban érintett termékre korlátozódtak, és nem volt indokolt eltérni ettől a módszertantól. |
| --- | --- |

(122)

A panasz a kínai alumíniumágazat helyzetét elemző további tanulmányokkal és jelentésekkel kapcsolatos információkat tartalmazott. Az egyik első forrás az Európai Unió kínai kereskedelmi kamarája által kiadott, Kína kapacitásfeleslegéről szóló jelentés (a továbbiakban: az EU kereskedelmi kamarájának jelentése) volt, amelyet a panaszos a kínai termelési többletkapacitás fennállásának bizonyítására használt. Másfelől a panaszos a „Measuring distortions in international markets – The aluminium value chain” („A nemzetközi piacokon tapasztalható torzulások mérése – Az alumíniumipari értéklánc”) című OECD-tanulmányt (a továbbiakban: OECD-tanulmány) (25) említette, amely részletesen elemzi az alumíniumágazat vállalkozásainak biztosított pénzügyi támogatások kérdését, valamint azt, hogy a kohóalumíniumra kivetett kiviteli vámok és a bizonyos alumíniumtermékekre vonatkozó hiányos héa-visszatérítés visszaszorította a kohóalumínium kivitelét, és a félkész termékek, valamint a megmunkált alumíniumcikkek, köztük az extrudált alumíniumtermékek gyártását és kivitelét ösztönözte. Végezetül a panaszos arra is rámutatott, hogy egy nemrég lefolytatott, a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumínumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vámmal kapcsolatos hatályvesztési felülvizsgálatban (26) a Bizottság megerősítette a jelentős torzulások fennállását, valamint megállapította, hogy ezek rendszerszintűek voltak, nem pedig az adott vizsgálatban érintett termékre korlátozódtak, és nem volt indokolt eltérni ettől a módszertantól.

25

26

| (123) | A (114) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól az eljárás megindításának szakaszában nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottság az ezzel kapcsolatban számos érdekelt féltől kapott észrevételekkel az alábbi 3.3.1.11. szakaszban foglalkozik. |
| --- | --- |

(123)

A (114) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormánytól az eljárás megindításának szakaszában nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a panaszos által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. A Bizottság az ezzel kapcsolatban számos érdekelt féltől kapott észrevételekkel az alábbi 3.3.1.11. szakaszban foglalkozik.

| (124) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak.

3.3.1.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (125) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a Kínai Népköztársaság gazdaságirányítását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (27). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (28). |
| --- | --- |

(125)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a Kínai Népköztársaság gazdaságirányítását. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (27). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (28).

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

27

28

| (126) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (29). Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(126)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (29). Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

29

| (127) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek a KKP politikai programjában foglaltakkal esnek egybe, ahelyett hogy a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükröznék (30). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(127)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek a KKP politikai programjában foglaltakkal esnek egybe, ahelyett hogy a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükröznék (30). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

30

| (128) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.3.1.5. szakaszt) (31). |
| --- | --- |

(128)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.3.1.5. szakaszt) (31).

31

| (129) | Másodszor: a pénzügyi források elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.3.1.8. szakaszt) (32). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (33). |
| --- | --- |

(129)

Másodszor: a pénzügyi források elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.3.1.8. szakaszt) (32). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (33).

32

33

| (130) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (34). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (35). |
| --- | --- |

(130)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (34). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (35).

34

35

| (131) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (36). |
| --- | --- |

(131)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (36).

36

3.3.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (132) | Kínában az állam tulajdonában, ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt működő vállalkozások a gazdaság alapvető részét képezik. |
| --- | --- |

(132)

Kínában az állam tulajdonában, ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt működő vállalkozások a gazdaság alapvető részét képezik.

| (133) | A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.3.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (37). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (38). Az alumíniumágazatban működő vállalatok feletti kormányzati ellenőrzésre utaló tényezőket a 3.3.1.5. szakasz elemzi részletesebben. |
| --- | --- |

(133)

A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.3.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (37). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (38). Az alumíniumágazatban működő vállalatok feletti kormányzati ellenőrzésre utaló tényezőket a 3.3.1.5. szakasz elemzi részletesebben.

37

38

| (134) | Az OECD tanulmánya, amelyet a panaszos bizonyítékként nyújtott be, említést tesz olyan, az alumíniumágazatban működő állami tulajdonú vállalatokról, amelyek a szabályozó hatóságnak benyújtott dokumentumaikban kifejezetten hangsúlyozzák, hogyan befolyásolja az állami tulajdon a vonatkozó iparpolitikákat, valamint azt, hogyan válik az állami tulajdon kormányzati támogatássá. Az egyik állami tulajdonú vállalat például a 2016-os kötvénytájékoztatójában megemlíti, hogy egyike az 52 kiemelt állami tulajdonú vállalatnak, kulcsszerepet játszik a villamosenergia-ágazati szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában, valamint átfogó és fenntartható támogatást kap a kínai kormánytól. Egy másik állami tulajdonú vállalat a 2017-es kötvénytájékoztatójában feltüntette, hogy az érintett tartományi kormány jelentős befolyást képes gyakorolni a csoportra (39). |
| --- | --- |

(134)

Az OECD tanulmánya, amelyet a panaszos bizonyítékként nyújtott be, említést tesz olyan, az alumíniumágazatban működő állami tulajdonú vállalatokról, amelyek a szabályozó hatóságnak benyújtott dokumentumaikban kifejezetten hangsúlyozzák, hogyan befolyásolja az állami tulajdon a vonatkozó iparpolitikákat, valamint azt, hogyan válik az állami tulajdon kormányzati támogatássá. Az egyik állami tulajdonú vállalat például a 2016-os kötvénytájékoztatójában megemlíti, hogy egyike az 52 kiemelt állami tulajdonú vállalatnak, kulcsszerepet játszik a villamosenergia-ágazati szakpolitikák kialakításában és végrehajtásában, valamint átfogó és fenntartható támogatást kap a kínai kormánytól. Egy másik állami tulajdonú vállalat a 2017-es kötvénytájékoztatójában feltüntette, hogy az érintett tartományi kormány jelentős befolyást képes gyakorolni a csoportra (39).

39

| (135) | Kína a világ legnagyobb alumíniumgyártója, és a világ legnagyobb gyártói között több nagy állami tulajdonú vállalat is található. A becslések szerint Kína teljes nyersalumínium-termelésének több mint 50 %-áért állami tulajdonú vállalatok felelnek (40). Egy, a kínai nemvasfém-ágazatot vizsgáló tanulmány is azt mutatja, hogy a belföldi piacon az állami tulajdonú vállalatok dominálnak (41). Jóllehet az utóbbi években tapasztalható kapacitásbővülés részben a magántulajdonban álló vállalkozásoknak tulajdonítható, e kapacitásbővülés mögött általában a (helyi) kormányzat általi beavatkozás különböző formái állnak, például az illegális kapacitásbővítés tolerálása (42). Emellett a főbb állami tulajdonú vállalatok alumíniumgyártási kapacitása is megnőtt, igaz, kisebb mértékben (43). |
| --- | --- |

(135)

Kína a világ legnagyobb alumíniumgyártója, és a világ legnagyobb gyártói között több nagy állami tulajdonú vállalat is található. A becslések szerint Kína teljes nyersalumínium-termelésének több mint 50 %-áért állami tulajdonú vállalatok felelnek (40). Egy, a kínai nemvasfém-ágazatot vizsgáló tanulmány is azt mutatja, hogy a belföldi piacon az állami tulajdonú vállalatok dominálnak (41). Jóllehet az utóbbi években tapasztalható kapacitásbővülés részben a magántulajdonban álló vállalkozásoknak tulajdonítható, e kapacitásbővülés mögött általában a (helyi) kormányzat általi beavatkozás különböző formái állnak, például az illegális kapacitásbővítés tolerálása (42). Emellett a főbb állami tulajdonú vállalatok alumíniumgyártási kapacitása is megnőtt, igaz, kisebb mértékben (43).

40

41

42

43

| (136) | Az állami tulajdonú vállalatok irányítása mellett a kínai kormány a magántulajdonban álló kínai vállalkozásokat is befolyásolja. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártói állami támogatásban részesültek. Például a mintában szereplő egyik vállalat, a Jiangsu Alcha csoport számos kormányzati támogatást sorol fel a társaság éves beszámolójában. Több állami tulajdonú vállalat továbbra is szerepel a síkhengerelt alumíniumtermékek exportőrei között, többek között a Chalco Ruimin és a Southwest Aluminium csoport, amelyek a Chalco (a SASAC felügyelet alatt álló állami tulajdonú vállalat) leányvállalatai (44). |
| --- | --- |

(136)

Az állami tulajdonú vállalatok irányítása mellett a kínai kormány a magántulajdonban álló kínai vállalkozásokat is befolyásolja. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártói állami támogatásban részesültek. Például a mintában szereplő egyik vállalat, a Jiangsu Alcha csoport számos kormányzati támogatást sorol fel a társaság éves beszámolójában. Több állami tulajdonú vállalat továbbra is szerepel a síkhengerelt alumíniumtermékek exportőrei között, többek között a Chalco Ruimin és a Southwest Aluminium csoport, amelyek a Chalco (a SASAC felügyelet alatt álló állami tulajdonú vállalat) leányvállalatai (44).

44

| (137) | Az alumíniumágazatban érvényesülő kormányzati beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.3.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően az alumíniumágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(137)

Az alumíniumágazatban érvényesülő kormányzati beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.3.1.5. szakaszban foglaltaknak megfelelően az alumíniumágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.3.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (138) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (45), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (46)), amely számára az adott vállalkozásnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (47). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (48). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az alumíniumtermékek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(138)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (45), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (46)), amely számára az adott vállalkozásnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (47). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (48). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az alumíniumtermékek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

45

46

47

48

| (139) | Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” (49) címmel megjelent egy dokumentum, amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza szerint: „Fokoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; valamint azok III.6. szakasza szerint: „Tovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. E dokumentummal a párt hangsúlyozta a magánvállalkozásoknak az „Egységfront munkájában” betöltött szerepét, azon igyekezve, hogy növelje a KKP szerepét a párton kívüli szervezetekben és jogalanyokban (50). |
| --- | --- |

(139)

Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” (49) címmel megjelent egy dokumentum, amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza szerint: „Fokoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; valamint azok III.6. szakasza szerint: „Tovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. E dokumentummal a párt hangsúlyozta a magánvállalkozásoknak az „Egységfront munkájában” betöltött szerepét, azon igyekezve, hogy növelje a KKP szerepét a párton kívüli szervezetekben és jogalanyokban (50).

49

50

| (140) | Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az alumíniumágazat működésébe. |
| --- | --- |

(140)

Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az alumíniumágazat működésébe.

| (141) | Ahogy a Bizottság egy másik, a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsekkel kapcsolatos vizsgálat (51) keretében korábban megállapította, 2017-ben egy állami tulajdonú kínai alumíniumgyártó, a China Aluminium International Engineering Corporation Limited (a továbbiakban: Chalieco) módosította alapszabályát, nagyobb teret adva a pártalapszervezeteknek a vállalaton belül. A dokumentumba egy teljes új fejezetet illesztett be a pártbizottságról, így a 113. cikk szövege a következő: „A fontos vállalati kérdésekkel kapcsolatos döntések során az igazgatóság előzetesen konzultál a vállalat pártbizottságával” (52). Emellett az Aluminum Corporation of China (a továbbiakban: Chalco) 2017. évi éves jelentésében (53) kijelentette, hogy több igazgatója, felügyelője és felsővezetője – köztük az elnök-vezérigazgató és a felügyelőbizottság elnöke is – KKP-tag. |
| --- | --- |

(141)

Ahogy a Bizottság egy másik, a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsekkel kapcsolatos vizsgálat (51) keretében korábban megállapította, 2017-ben egy állami tulajdonú kínai alumíniumgyártó, a China Aluminium International Engineering Corporation Limited (a továbbiakban: Chalieco) módosította alapszabályát, nagyobb teret adva a pártalapszervezeteknek a vállalaton belül. A dokumentumba egy teljes új fejezetet illesztett be a pártbizottságról, így a 113. cikk szövege a következő: „A fontos vállalati kérdésekkel kapcsolatos döntések során az igazgatóság előzetesen konzultál a vállalat pártbizottságával” (52). Emellett az Aluminum Corporation of China (a továbbiakban: Chalco) 2017. évi éves jelentésében (53) kijelentette, hogy több igazgatója, felügyelője és felsővezetője – köztük az elnök-vezérigazgató és a felügyelőbizottság elnöke is – KKP-tag.

51

A fontos vállalati kérdésekkel kapcsolatos döntések során az igazgatóság előzetesen konzultál a vállalat pártbizottságával

52

53

| (142) | A síkhengerelt alumíniumtermékek gyártásával foglalkozó vállalatok – a Southwest Aluminium, a Jiangsu Alcha csoport és a Chalco Ruimin – kapcsán a vizsgálat feltárta, hogy e három vállalat vezetőségében KKP-tagok is vannak. A síkhengerelt alumíniumtermékek számos gyártója végez pártépítő tevékenységeket a munkavállalói körében, például a Southwest Aluminium: „Hszi Csin-ping főtitkár elvárásainak megvalósítása érdekében, a pártépítési erőfeszítésekkel összhangban a Southwest Aluminum (Group) Co., Ltd. Pártbizottsága határozottan támogatja a párttagozatok kialakítását, biztosítja a pártszervezetek és a párt tevékenységeinek hatékony és teljes lefedettségét, elősegíti a párttagok »kettős előléptetését«, és biztosítja a párttagok fokozottabb részvételét úttörőként és példaképként” (54). A Xiamen Xiashun a pártépítésre irányuló gyakorlatokat a következőképpen magyarázza: „A Xiashun aktívan elősegíti a pártépítést és a szakszervezeti munkát, az évek során elkötelezett maradt a Párt, a kormány és a dolgozók közötti közös találkozók rendszere mellett, fontos platformot biztosítva a munkavállalók számára a döntéshozatalban való részvételhez, jogaik és érdekeik védelméhez, és egy harmonikus légkör kiépítéséhez” (55). A pártépítési tevékenységekben részt vevő egyéb vállalatok közé tartozik a Tianjin Zhongwang Aluminium Industry, a Jiangsu Alcha csoport és a Chalco Ruimin. |
| --- | --- |

(142)

A síkhengerelt alumíniumtermékek gyártásával foglalkozó vállalatok – a Southwest Aluminium, a Jiangsu Alcha csoport és a Chalco Ruimin – kapcsán a vizsgálat feltárta, hogy e három vállalat vezetőségében KKP-tagok is vannak. A síkhengerelt alumíniumtermékek számos gyártója végez pártépítő tevékenységeket a munkavállalói körében, például a Southwest Aluminium: „Hszi Csin-ping főtitkár elvárásainak megvalósítása érdekében, a pártépítési erőfeszítésekkel összhangban a Southwest Aluminum (Group) Co., Ltd. Pártbizottsága határozottan támogatja a párttagozatok kialakítását, biztosítja a pártszervezetek és a párt tevékenységeinek hatékony és teljes lefedettségét, elősegíti a párttagok »kettős előléptetését«, és biztosítja a párttagok fokozottabb részvételét úttörőként és példaképként” (54). A Xiamen Xiashun a pártépítésre irányuló gyakorlatokat a következőképpen magyarázza: „A Xiashun aktívan elősegíti a pártépítést és a szakszervezeti munkát, az évek során elkötelezett maradt a Párt, a kormány és a dolgozók közötti közös találkozók rendszere mellett, fontos platformot biztosítva a munkavállalók számára a döntéshozatalban való részvételhez, jogaik és érdekeik védelméhez, és egy harmonikus légkör kiépítéséhez” (55). A pártépítési tevékenységekben részt vevő egyéb vállalatok közé tartozik a Tianjin Zhongwang Aluminium Industry, a Jiangsu Alcha csoport és a Chalco Ruimin.

54

55

| (143) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a fenti 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (56). Az alumíniumágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(143)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a fenti 3.3.1.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (56). Az alumíniumágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében.

56

3.3.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (144) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Általában elmondható, hogy a kínai tervrendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne (57). |
| --- | --- |

(144)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Általában elmondható, hogy a kínai tervrendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne (57).

57

| (145) | A kormány például kulcsszerepet játszik a kínai alumíniumágazat fejlesztésében. Ezt támasztja alá a közvetve vagy közvetlenül a szektorral foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az alumíniumágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát irányítja és kontrollálja. Ezek a szakpolitikák jelentős közvetlen vagy közvetett hatással vannak az alumíniumtermékek termelési költségeire. |
| --- | --- |

(145)

A kormány például kulcsszerepet játszik a kínai alumíniumágazat fejlesztésében. Ezt támasztja alá a közvetve vagy közvetlenül a szektorral foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az alumíniumágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát irányítja és kontrollálja. Ezek a szakpolitikák jelentős közvetlen vagy közvetett hatással vannak az alumíniumtermékek termelési költségeire.

| (146) | A Bizottságnak a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsekkel kapcsolatos ügyben (58), valamint az extrudált alumíniumtermékekkel kapcsolatos ügyben (59) (ideiglenes intézkedések) tett ténymegállapításai a jelenlegi ügyben érintett termékre, amely szintén egy feldolgozott alumíniumtermék, egyaránt alkalmazandók. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottságnak a Kínából származó egyes alumíniumfólia-tekercsekkel kapcsolatos ügyben (58), valamint az extrudált alumíniumtermékekkel kapcsolatos ügyben (59) (ideiglenes intézkedések) tett ténymegállapításai a jelenlegi ügyben érintett termékre, amely szintén egy feldolgozott alumíniumtermék, egyaránt alkalmazandók.

58

59

| (147) | Bár a 13. ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (60) nem tartalmaz az alumíniummal kapcsolatban konkrét rendelkezéseket, az általában vett nemvasfém-ágazat vonatkozásában a nemzetközi termelési kapacitás és a berendezésgyártás terén folytatott együttműködést támogató stratégiát ír elő. E célok elérése érdekében a terv megerősíti, hogy elő fogja mozdítani az adózási, pénzügyi, biztosítási, beruházási, finanszírozási és kockázatértékelési platformokhoz kapcsolódó támogató rendszerek működését (61). |
| --- | --- |

(147)

Bár a 13. ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (60) nem tartalmaz az alumíniummal kapcsolatban konkrét rendelkezéseket, az általában vett nemvasfém-ágazat vonatkozásában a nemzetközi termelési kapacitás és a berendezésgyártás terén folytatott együttműködést támogató stratégiát ír elő. E célok elérése érdekében a terv megerősíti, hogy elő fogja mozdítani az adózási, pénzügyi, biztosítási, beruházási, finanszírozási és kockázatértékelési platformokhoz kapcsolódó támogató rendszerek működését (61).

60

61

| (148) | A kapcsolódó ágazati terv – a nemvasfém-ágazat fejlesztési terve (2016–2020) (a továbbiakban: terv) – konkrét szakpolitikákat és célokat határoz meg, amelyeket a kormány a nemvasfém-ágazat több szegmensében (62) (többek között az alumíniumágazatban) kíván elérni. |
| --- | --- |

(148)

A kapcsolódó ágazati terv – a nemvasfém-ágazat fejlesztési terve (2016–2020) (a továbbiakban: terv) – konkrét szakpolitikákat és célokat határoz meg, amelyeket a kormány a nemvasfém-ágazat több szegmensében (62) (többek között az alumíniumágazatban) kíván elérni.

62

| (149) | A terv a kínai alumíniumipar által előállított terméktípusok körének fejlesztését célozza többek között az innováció támogatásával, és a vegyes tulajdonosi szerkezet gyors fejlesztését, valamint az állami tulajdonú vállalatok életképességének javítását sürgeti. Rendelkezik továbbá a nemvasfémek készletfelhalmozásának lehetőségéről, a forrásbiztonság javításáról (ideértve az alumíniumot is), és konkrét mennyiségi célokat ír elő az áramfogyasztás csökkentése, az újrahasznosított alumínium gyártási célú felhasználási arányának növelése és a kapacitáskihasználás javítása kapcsán (63). |
| --- | --- |

(149)

A terv a kínai alumíniumipar által előállított terméktípusok körének fejlesztését célozza többek között az innováció támogatásával, és a vegyes tulajdonosi szerkezet gyors fejlesztését, valamint az állami tulajdonú vállalatok életképességének javítását sürgeti. Rendelkezik továbbá a nemvasfémek készletfelhalmozásának lehetőségéről, a forrásbiztonság javításáról (ideértve az alumíniumot is), és konkrét mennyiségi célokat ír elő az áramfogyasztás csökkentése, az újrahasznosított alumínium gyártási célú felhasználási arányának növelése és a kapacitáskihasználás javítása kapcsán (63).

63

| (150) | A terv rendelkezik továbbá strukturális kiigazításokról is, amelyek szigorúbb irányítás alá vonják az új olvasztólétesítményeket, és megszüntetik az elavult kapacitást. Rendelkezik emellett a feldolgozó létesítmények földrajzi eloszlásáról, a bauxit- és a timföldforrások kihasználását növelő projektekre összpontosít, valamint érinti az áramellátás és az árképzési politika kérdését (64). |
| --- | --- |

(150)

A terv rendelkezik továbbá strukturális kiigazításokról is, amelyek szigorúbb irányítás alá vonják az új olvasztólétesítményeket, és megszüntetik az elavult kapacitást. Rendelkezik emellett a feldolgozó létesítmények földrajzi eloszlásáról, a bauxit- és a timföldforrások kihasználását növelő projektekre összpontosít, valamint érinti az áramellátás és az árképzési politika kérdését (64).

64

| (151) | A terv – a maga széles körű intézkedéseivel és szakpolitikáival – a nemvasfém-ipar kiigazításáról és revitalizációjáról szóló 2009-es terv folytatásának tekinthető, amelyet azzal a céllal fogadtak el, hogy enyhítse a pénzügyi válságnak a nemvasfém-ágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatásait. A tervben előírt kiemelt célkitűzések többek között a termelési volumen kontrollját, a szerkezetátalakítást, a nyersanyagbeszerzést, az exportadó-politikát, az erőforrás-biztonságot, a készletfelhalmozást, a technológiai innovációt, a pénzügyi politikát és tervezést, valamint a végrehajtást érintik (65). |
| --- | --- |

(151)

A terv – a maga széles körű intézkedéseivel és szakpolitikáival – a nemvasfém-ipar kiigazításáról és revitalizációjáról szóló 2009-es terv folytatásának tekinthető, amelyet azzal a céllal fogadtak el, hogy enyhítse a pénzügyi válságnak a nemvasfém-ágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatásait. A tervben előírt kiemelt célkitűzések többek között a termelési volumen kontrollját, a szerkezetátalakítást, a nyersanyagbeszerzést, az exportadó-politikát, az erőforrás-biztonságot, a készletfelhalmozást, a technológiai innovációt, a pénzügyi politikát és tervezést, valamint a végrehajtást érintik (65).

65

| (152) | Egy másik, az alumíniumágazatot érintő szakpolitikai dokumentum az alumíniumágazatra vonatkozó szabványos feltételekről szól, és az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium tette közzé 2013. július 18-án a szerkezeti kiigazítás felgyorsítása és az alumíniumolvasztási kapacitások rendezetlen bővülésének visszaszorítása érdekében. A szabványos feltételekről szóló dokumentum az új üzemek vonatkozásában minimális termelési mennyiséget, az importált és a belföldön beszerzett bauxit és timföld kapcsán minőségi szabványokat, valamint ellátásbiztonságot vezet be. A szabványos feltételekről szóló dokumentum azt mutatja, hogy az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium felel az alumíniumipar szabványosításáért és irányításáért, valamint az alumíniumiparban működésre jogosult vállalkozások jegyzékének közzétételéért (66). |
| --- | --- |

(152)

Egy másik, az alumíniumágazatot érintő szakpolitikai dokumentum az alumíniumágazatra vonatkozó szabványos feltételekről szól, és az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium tette közzé 2013. július 18-án a szerkezeti kiigazítás felgyorsítása és az alumíniumolvasztási kapacitások rendezetlen bővülésének visszaszorítása érdekében. A szabványos feltételekről szóló dokumentum az új üzemek vonatkozásában minimális termelési mennyiséget, az importált és a belföldön beszerzett bauxit és timföld kapcsán minőségi szabványokat, valamint ellátásbiztonságot vezet be. A szabványos feltételekről szóló dokumentum azt mutatja, hogy az Ipari és Információs Technológiai Minisztérium felel az alumíniumipar szabványosításáért és irányításáért, valamint az alumíniumiparban működésre jogosult vállalkozások jegyzékének közzétételéért (66).

66

| (153) | Az Államtanács Főhivatala által 2016-ban kiadott, az ideális piaci környezet kialakítására, a nemvasfém-ágazat strukturális kiigazításának és átalakításának elősegítésére, valamint a juttatások növelésére vonatkozó iránymutatásban (2016/42) (67) a kínai hatóságok fő célkitűzésként határozzák meg „a nemvasfém-ágazat szerkezetének optimalizálását; a legfontosabb termékkategóriák keresletének és kínálatának alapvető egyensúlyba hozatalát; az elektrolízissel történő alumíniumgyártási kapacitás 80 % felett tartását; az ásványi nyersanyagok, például a réz és az alumínium ellátásbiztonságának jelentős mértékű növelését” (68). A dokumentum az „új termelési kapacitások szigorú ellenőrzését” is előírja. Ennek eléréséhez az állam a következőket követeli meg:
  „az elektrolízissel történő alumíniumgyártás területén nélkülözhetetlen új (átalakított, bővített) gyártási kapacitások építésének biztosítása; [...] a társadalmi ellenőrzés és más eszközök használata; a felügyeleti és ellenőrzési tevékenység fokozása; az elektrolízissel történő alumíniumgyártás területén folytatott szabálytalan építési tevékenység szigorú kivizsgálása és kezelése” (69). Ezek a rendelkezések arról tanúskodnak, hogy a kínai kormány jelentős mértékben beavatkozik a nemvasfém-ágazatba, és ezen belül az alumíniumágazatba is. |
| --- | --- |

(153)

Az Államtanács Főhivatala által 2016-ban kiadott, az ideális piaci környezet kialakítására, a nemvasfém-ágazat strukturális kiigazításának és átalakításának elősegítésére, valamint a juttatások növelésére vonatkozó iránymutatásban (2016/42) (67) a kínai hatóságok fő célkitűzésként határozzák meg „a nemvasfém-ágazat szerkezetének optimalizálását; a legfontosabb termékkategóriák keresletének és kínálatának alapvető egyensúlyba hozatalát; az elektrolízissel történő alumíniumgyártási kapacitás 80 % felett tartását; az ásványi nyersanyagok, például a réz és az alumínium ellátásbiztonságának jelentős mértékű növelését” (68). A dokumentum az „új termelési kapacitások szigorú ellenőrzését” is előírja. Ennek eléréséhez az állam a következőket követeli meg:
  „az elektrolízissel történő alumíniumgyártás területén nélkülözhetetlen új (átalakított, bővített) gyártási kapacitások építésének biztosítása; [...] a társadalmi ellenőrzés és más eszközök használata; a felügyeleti és ellenőrzési tevékenység fokozása; az elektrolízissel történő alumíniumgyártás területén folytatott szabálytalan építési tevékenység szigorú kivizsgálása és kezelése” (69). Ezek a rendelkezések arról tanúskodnak, hogy a kínai kormány jelentős mértékben beavatkozik a nemvasfém-ágazatba, és ezen belül az alumíniumágazatba is.

67

a nemvasfém-ágazat szerkezetének optimalizálását; a legfontosabb termékkategóriák keresletének és kínálatának alapvető egyensúlyba hozatalát; az elektrolízissel történő alumíniumgyártási kapacitás 80 % felett tartását; az ásványi nyersanyagok, például a réz és az alumínium ellátásbiztonságának jelentős mértékű növelését

68

új termelési kapacitások szigorú ellenőrzését

„az elektrolízissel történő alumíniumgyártás területén nélkülözhetetlen új (átalakított, bővített) gyártási kapacitások építésének biztosítása; [...] a társadalmi ellenőrzés és más eszközök használata; a felügyeleti és ellenőrzési tevékenység fokozása; az elektrolízissel történő alumíniumgyártás területén folytatott szabálytalan építési tevékenység szigorú kivizsgálása és kezelése

69

| (154) | A fentiek szerinti, az alumíniumszektor működésébe való, a tervezési dokumentumokon keresztül gyakorolt állami beavatkozás tartományi szinten is megjelenik. Shandong (Santung) tartomány kormányának 2018. november 6-i, a hét energiaintenzív iparág kiváló minőségű fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleménye (2018/248) például előírja „az elektrolitikus alumíniumipari értéklánc kibővítésének” a következő intézkedések segítségével történő előmozdítását: „az alumínium előállításához felhasznált elektrolitikus folyékony alumínium finom- és mélyfeldolgozásának, valamint az egyéb alumíniumgyártási segédanyagok arányának további növelése; az alumíniumipari értéklánc késztermékekre és csúcsminőségű termékekre való kiterjesztésének felgyorsítása és előmozdítása; a csúcsminőségű alumíniumanyag alkalmazásának kiterjesztése; az alumíniumfeldolgozó ipar fejlesztési lehetőségeinek bővítése” (70). |
| --- | --- |

(154)

A fentiek szerinti, az alumíniumszektor működésébe való, a tervezési dokumentumokon keresztül gyakorolt állami beavatkozás tartományi szinten is megjelenik. Shandong (Santung) tartomány kormányának 2018. november 6-i, a hét energiaintenzív iparág kiváló minőségű fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleménye (2018/248) például előírja „az elektrolitikus alumíniumipari értéklánc kibővítésének” a következő intézkedések segítségével történő előmozdítását: „az alumínium előállításához felhasznált elektrolitikus folyékony alumínium finom- és mélyfeldolgozásának, valamint az egyéb alumíniumgyártási segédanyagok arányának további növelése; az alumíniumipari értéklánc késztermékekre és csúcsminőségű termékekre való kiterjesztésének felgyorsítása és előmozdítása; a csúcsminőségű alumíniumanyag alkalmazásának kiterjesztése; az alumíniumfeldolgozó ipar fejlesztési lehetőségeinek bővítése” (70).

az elektrolitikus alumíniumipari értéklánc kibővítésének

az alumínium előállításához felhasznált elektrolitikus folyékony alumínium finom- és mélyfeldolgozásának, valamint az egyéb alumíniumgyártási segédanyagok arányának további növelése; az alumíniumipari értéklánc késztermékekre és csúcsminőségű termékekre való kiterjesztésének felgyorsítása és előmozdítása; a csúcsminőségű alumíniumanyag alkalmazásának kiterjesztése; az alumíniumfeldolgozó ipar fejlesztési lehetőségeinek bővítése

70

| (155) | Az állam már a fentiekben említett szakpolitikai dokumentumok kiadása előtt is éveken át beavatkozott az alumíniumágazat működésébe, amit jól szemléltet többek között az NRDC által 2006 áprilisában kiadott, az alumíniumipar szerkezeti átalakításának felgyorsításáról szóló iránymutatás (a továbbiakban: szerkezetátalakítási iránymutatás) (71) is. Az utóbbi a nemzetgazdaság fejlesztése szempontjából alapvető terméknek tekintette az alumíniumot. Az említett szerkezetátalakítási iránymutatás kimondta, hogy az Államtanács által elfogadott iparfejlesztési szakpolitika végrehajtása során bizonyos területeken egyedi célkitűzéseket kell megvalósítani. A következő területekről van szó: a koncentráció előmozdítása az iparágban, pénzügyi tőkéhez való hozzáférés (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt), az iparág szervezése, az elektrolitikus alumínium kivitelének szigorú ellenőrzése, valamint az elavult kapacitások megszüntetése. |
| --- | --- |

(155)

Az állam már a fentiekben említett szakpolitikai dokumentumok kiadása előtt is éveken át beavatkozott az alumíniumágazat működésébe, amit jól szemléltet többek között az NRDC által 2006 áprilisában kiadott, az alumíniumipar szerkezeti átalakításának felgyorsításáról szóló iránymutatás (a továbbiakban: szerkezetátalakítási iránymutatás) (71) is. Az utóbbi a nemzetgazdaság fejlesztése szempontjából alapvető terméknek tekintette az alumíniumot. Az említett szerkezetátalakítási iránymutatás kimondta, hogy az Államtanács által elfogadott iparfejlesztési szakpolitika végrehajtása során bizonyos területeken egyedi célkitűzéseket kell megvalósítani. A következő területekről van szó: a koncentráció előmozdítása az iparágban, pénzügyi tőkéhez való hozzáférés (lásd még a 3.3.1.8. szakaszt), az iparág szervezése, az elektrolitikus alumínium kivitelének szigorú ellenőrzése, valamint az elavult kapacitások megszüntetése.

71

| (156) | Mi több, a kínai állam befolyásolta a piaci erőviszonyok szabad érvényesülését az upstream alumíniumtermékek ágazatában, ezáltal pedig az alapanyagok, valamint az alapanyagok – az érintett termék gyártói felhasznált – alapanyagainak termelését is. E tekintetben például a 2018. december 28-i, a timföldgyártás kiegyensúlyozott fejlesztésének elősegítéséről szóló közleményben (2018/1655) az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium Főhivatala (72) kimondja a timfölddel (a kohóalumínium gyártásának egyik kulcsfontosságú alapanyagával) kapcsolatban, hogy „az új korszak jegyében megfogalmazott Hszi Csin-ping-féle kínai típusú szocialista ideológia iránymutatása szerint [minden érintett fél] köteles átfogóan és teljeskörűen érvényesíteni a Kommunista Párt 19. nemzeti kongresszusának szellemiségét; betartani a stabil előrehaladással kapcsolatos általános iránymutatást; követni az új fejlesztési koncepciót; a kínálati oldal strukturális reformjaira összpontosítani; teljes mértékben kihasználni a piac erőforrás-elosztással kapcsolatban betöltött döntő szerepét, hatékonyabban bevonni a kormányt, [...] kielégíteni a belföldi fejlesztési igényeket, valamint elősegíteni a timföldgyártási ágazat kiegyensúlyozott és egészséges fejlesztését” (73). Ugyanez a dokumentum azt is kijelenti, hogy „a tartományi fejlesztési és reformbizottságok, valamint az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium szervei kötelesek figyelemmel kísérni a timföldgyártási ágazat aktuális fejleményeit a régiójukban; összehangolni a régió gazdasági és társadalmi fejlődését, ipari bázisát, piaci keresletét, energiafogyasztását és környezeti kapacitását; megerősíteni a timföldgyártás fejlesztésének tudományos tervezését; koordinálni a régiójuk iparági fejlesztésének mértékét és elrendezését; biztosítani a projektbemutatók lebonyolítását; szigorúan érvényre juttatni az építési követelményeket; szabályszerűen támogatni az építési projekteket; fokozni a teljes folyamat felügyeletét; biztosítani, hogy az ágazati fejlesztés léptéke igazodjon a belföldi piaci kereslethez és a helyi teherbíró képességhez; megelőzni a projektek elsietett összeállítását (74)
  .”
  Ez utóbbi biztosításához a dokumentum a felügyelet és az ellenőrzés fokozását írja elő: „A jelen közleményben előírtak szerint a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium, a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség és minden más érintett fél köteles megkezdeni a timföldgyártási projektek írásbeli megkeresések, kutatás és véletlenszerű vizsgálatok útján történő vizsgálatát. Az esetlegesen felmerülő problémákat szigorúan a vonatkozó előírásoknak megfelelően kell kezelni” (75). A fentiekben bemutatott rendelkezések jól szemléltetik az állam által a kohóalumínium – a síkhengerelt termékek gyártói által használt fő nyersanyag – gyártásának egyik fő inputja, a timföld kínai piacán gyakorolt beavatkozás és ellenőrzés mértékét. |
| --- | --- |

(156)

Mi több, a kínai állam befolyásolta a piaci erőviszonyok szabad érvényesülését az upstream alumíniumtermékek ágazatában, ezáltal pedig az alapanyagok, valamint az alapanyagok – az érintett termék gyártói felhasznált – alapanyagainak termelését is. E tekintetben például a 2018. december 28-i, a timföldgyártás kiegyensúlyozott fejlesztésének elősegítéséről szóló közleményben (2018/1655) az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium Főhivatala (72) kimondja a timfölddel (a kohóalumínium gyártásának egyik kulcsfontosságú alapanyagával) kapcsolatban, hogy „az új korszak jegyében megfogalmazott Hszi Csin-ping-féle kínai típusú szocialista ideológia iránymutatása szerint [minden érintett fél] köteles átfogóan és teljeskörűen érvényesíteni a Kommunista Párt 19. nemzeti kongresszusának szellemiségét; betartani a stabil előrehaladással kapcsolatos általános iránymutatást; követni az új fejlesztési koncepciót; a kínálati oldal strukturális reformjaira összpontosítani; teljes mértékben kihasználni a piac erőforrás-elosztással kapcsolatban betöltött döntő szerepét, hatékonyabban bevonni a kormányt, [...] kielégíteni a belföldi fejlesztési igényeket, valamint elősegíteni a timföldgyártási ágazat kiegyensúlyozott és egészséges fejlesztését” (73). Ugyanez a dokumentum azt is kijelenti, hogy „a tartományi fejlesztési és reformbizottságok, valamint az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium szervei kötelesek figyelemmel kísérni a timföldgyártási ágazat aktuális fejleményeit a régiójukban; összehangolni a régió gazdasági és társadalmi fejlődését, ipari bázisát, piaci keresletét, energiafogyasztását és környezeti kapacitását; megerősíteni a timföldgyártás fejlesztésének tudományos tervezését; koordinálni a régiójuk iparági fejlesztésének mértékét és elrendezését; biztosítani a projektbemutatók lebonyolítását; szigorúan érvényre juttatni az építési követelményeket; szabályszerűen támogatni az építési projekteket; fokozni a teljes folyamat felügyeletét; biztosítani, hogy az ágazati fejlesztés léptéke igazodjon a belföldi piaci kereslethez és a helyi teherbíró képességhez; megelőzni a projektek elsietett összeállítását (74)
  .”
  Ez utóbbi biztosításához a dokumentum a felügyelet és az ellenőrzés fokozását írja elő: „A jelen közleményben előírtak szerint a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium, a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség és minden más érintett fél köteles megkezdeni a timföldgyártási projektek írásbeli megkeresések, kutatás és véletlenszerű vizsgálatok útján történő vizsgálatát. Az esetlegesen felmerülő problémákat szigorúan a vonatkozó előírásoknak megfelelően kell kezelni” (75). A fentiekben bemutatott rendelkezések jól szemléltetik az állam által a kohóalumínium – a síkhengerelt termékek gyártói által használt fő nyersanyag – gyártásának egyik fő inputja, a timföld kínai piacán gyakorolt beavatkozás és ellenőrzés mértékét.

72

az új korszak jegyében megfogalmazott Hszi Csin-ping-féle kínai típusú szocialista ideológia iránymutatása szerint [minden érintett fél] köteles átfogóan és teljeskörűen érvényesíteni a Kommunista Párt 19. nemzeti kongresszusának szellemiségét; betartani a stabil előrehaladással kapcsolatos általános iránymutatást; követni az új fejlesztési koncepciót; a kínálati oldal strukturális reformjaira összpontosítani; teljes mértékben kihasználni a piac erőforrás-elosztással kapcsolatban betöltött döntő szerepét, hatékonyabban bevonni a kormányt, [...] kielégíteni a belföldi fejlesztési igényeket, valamint elősegíteni a timföldgyártási ágazat kiegyensúlyozott és egészséges fejlesztését

73

a tartományi fejlesztési és reformbizottságok, valamint az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium szervei kötelesek figyelemmel kísérni a timföldgyártási ágazat aktuális fejleményeit a régiójukban; összehangolni a régió gazdasági és társadalmi fejlődését, ipari bázisát, piaci keresletét, energiafogyasztását és környezeti kapacitását; megerősíteni a timföldgyártás fejlesztésének tudományos tervezését; koordinálni a régiójuk iparági fejlesztésének mértékét és elrendezését; biztosítani a projektbemutatók lebonyolítását; szigorúan érvényre juttatni az építési követelményeket; szabályszerűen támogatni az építési projekteket; fokozni a teljes folyamat felügyeletét; biztosítani, hogy az ágazati fejlesztés léptéke igazodjon a belföldi piaci kereslethez és a helyi teherbíró képességhez; megelőzni a projektek elsietett összeállítását

74

.”

A jelen közleményben előírtak szerint a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság, az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium, a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség és minden más érintett fél köteles megkezdeni a timföldgyártási projektek írásbeli megkeresések, kutatás és véletlenszerű vizsgálatok útján történő vizsgálatát. Az esetlegesen felmerülő problémákat szigorúan a vonatkozó előírásoknak megfelelően kell kezelni

75

| (157) | Egy másik, az érintett termékek gyártásához felhasznált input a villamos energia, amelynek költsége az együttműködő exportáló gyártók síkhengerelt alumíniumtermékekkel kapcsolatos termelési költségeinek akár 4 %-át teszi ki. E tekintetben a Bizottság bizonyítékot talált arra, hogy az állam által előidézett torzulások hatást gyakoroltak a kínai alumíniumgyártóknak biztosított villamos energia árára. Megállapításra került nevezetesen, hogy az állam differenciált, előnyösebb energiaárak biztosítása révén avatkozott be a kínai gyártók javára. A fent említett, az ideális piaci környezet kialakítására, a nemvasfém-ágazat strukturális kiigazításának és átalakításának elősegítésére, valamint a juttatások növelésére vonatkozó iránymutatásban a kínai hatóságok egyenesen szakpolitikai célkitűzésként említik „a differenciált árazási politika végrehajtásának folytatását; a jogosult villamosenergia-fogyasztók ösztönzését, hogy kössenek közvetlen megállapodásokat a villamosenergia-termelő vállalatokkal; az árak tárgyalás útján történő meghatározását” (76). A Bizottság azt is megállapította, hogy tartomány szinten is hasonló politikát alkalmaztak. Yunnan (Jünnan) tartományban például a China Industry Journal által 2019 novemberében közzétett információk alapján: „A terv megvalósítása érdekében Jünnan egymás után több konkrét szakpolitikát is kiadott – ilyen volt például »A vízenergia és az alumínium-alapanyagok integrált fejlesztésének elősegítésére vonatkozó vélemény végrehajtása« és »A vízenergia használatát támogató kedvezményes árak alkalmazásáról szóló terv«. Egyértelműen látható, hogy bármely vállalat, amely Jünnanba helyezi át kapacitáskvótáját, profitálhat a „kedvezményes ár, teljes hozzáférés a villamos energiához” politikából, amelynek keretében az elektrolitikus alumíniumágazat az első 5 évben speciális, kedvezményes 0,25 RMB/kWh-s áron juthat villamos energiához. Az alapanyagok mélyfeldolgozásának esetében a fogyasztók számára különleges, 0,20 RMB/kWh-os kedvezményes áron biztosítják a villamos energiát. Jelentések szerint a kvótáikat Jünnanba telepítő Henan Shenhuo és Sichuan Qiya integrált projektjei már részesültek is a politika integrált projekteknek szóló kedvezményeiből, és megkötötték a vonatkozó megállapodásokat a helyi önkormányzatokkal, elektromoshálózat-üzemeltető társaságokkal és villamosenergia-termelő vállalatokkal” (77). |
| --- | --- |

(157)

Egy másik, az érintett termékek gyártásához felhasznált input a villamos energia, amelynek költsége az együttműködő exportáló gyártók síkhengerelt alumíniumtermékekkel kapcsolatos termelési költségeinek akár 4 %-át teszi ki. E tekintetben a Bizottság bizonyítékot talált arra, hogy az állam által előidézett torzulások hatást gyakoroltak a kínai alumíniumgyártóknak biztosított villamos energia árára. Megállapításra került nevezetesen, hogy az állam differenciált, előnyösebb energiaárak biztosítása révén avatkozott be a kínai gyártók javára. A fent említett, az ideális piaci környezet kialakítására, a nemvasfém-ágazat strukturális kiigazításának és átalakításának elősegítésére, valamint a juttatások növelésére vonatkozó iránymutatásban a kínai hatóságok egyenesen szakpolitikai célkitűzésként említik „a differenciált árazási politika végrehajtásának folytatását; a jogosult villamosenergia-fogyasztók ösztönzését, hogy kössenek közvetlen megállapodásokat a villamosenergia-termelő vállalatokkal; az árak tárgyalás útján történő meghatározását” (76). A Bizottság azt is megállapította, hogy tartomány szinten is hasonló politikát alkalmaztak. Yunnan (Jünnan) tartományban például a China Industry Journal által 2019 novemberében közzétett információk alapján: „A terv megvalósítása érdekében Jünnan egymás után több konkrét szakpolitikát is kiadott – ilyen volt például »A vízenergia és az alumínium-alapanyagok integrált fejlesztésének elősegítésére vonatkozó vélemény végrehajtása« és »A vízenergia használatát támogató kedvezményes árak alkalmazásáról szóló terv«. Egyértelműen látható, hogy bármely vállalat, amely Jünnanba helyezi át kapacitáskvótáját, profitálhat a „kedvezményes ár, teljes hozzáférés a villamos energiához” politikából, amelynek keretében az elektrolitikus alumíniumágazat az első 5 évben speciális, kedvezményes 0,25 RMB/kWh-s áron juthat villamos energiához. Az alapanyagok mélyfeldolgozásának esetében a fogyasztók számára különleges, 0,20 RMB/kWh-os kedvezményes áron biztosítják a villamos energiát. Jelentések szerint a kvótáikat Jünnanba telepítő Henan Shenhuo és Sichuan Qiya integrált projektjei már részesültek is a politika integrált projekteknek szóló kedvezményeiből, és megkötötték a vonatkozó megállapodásokat a helyi önkormányzatokkal, elektromoshálózat-üzemeltető társaságokkal és villamosenergia-termelő vállalatokkal” (77).

a differenciált árazási politika végrehajtásának folytatását; a jogosult villamosenergia-fogyasztók ösztönzését, hogy kössenek közvetlen megállapodásokat a villamosenergia-termelő vállalatokkal; az árak tárgyalás útján történő meghatározását

76

A terv megvalósítása érdekében Jünnan egymás után több konkrét szakpolitikát is kiadott – ilyen volt például »A vízenergia és az alumínium-alapanyagok integrált fejlesztésének elősegítésére vonatkozó vélemény végrehajtása« és »A vízenergia használatát támogató kedvezményes árak alkalmazásáról szóló terv«. Egyértelműen látható, hogy bármely vállalat, amely Jünnanba helyezi át kapacitáskvótáját, profitálhat a „kedvezményes ár, teljes hozzáférés a villamos energiához” politikából, amelynek keretében az elektrolitikus alumíniumágazat az első 5 évben speciális, kedvezményes 0,25 RMB/kWh-s áron juthat villamos energiához. Az alapanyagok mélyfeldolgozásának esetében a fogyasztók számára különleges, 0,20 RMB/kWh-os kedvezményes áron biztosítják a villamos energiát. Jelentések szerint a kvótáikat Jünnanba telepítő Henan Shenhuo és Sichuan Qiya integrált projektjei már részesültek is a politika integrált projekteknek szóló kedvezményeiből, és megkötötték a vonatkozó megállapodásokat a helyi önkormányzatokkal, elektromoshálózat-üzemeltető társaságokkal és villamosenergia-termelő vállalatokkal

77

| (158) | Vegyünk egy másik példát a tartományi szintű állami beavatkozásra: Shandong (Santung) tartomány kormányának a már említett, a hét energiaintenzív iparág kiváló minőségű fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleményében a hatóságok átalakítási és korszerűsítési célokat írtak elő az elektrolitikus alumíniumágazat energiahasználata kapcsán: „2022-re az elektrolitikus alumíniumgyártás egy tonna alumíniumra eső villamosenergia-fogyasztásának megközelítőleg 12 800 kWh-ra kell csökkennie, az alumínium elektrolízissel történő mélyfeldolgozási arányának el kell érnie a közel 50 %-ot a tartományban, és az alumínium egy tonnára eső hozzáadott értékének átlagosan több mint 30 %-kal kell nőnie” (78). |
| --- | --- |

(158)

Vegyünk egy másik példát a tartományi szintű állami beavatkozásra: Shandong (Santung) tartomány kormányának a már említett, a hét energiaintenzív iparág kiváló minőségű fejlesztésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervről szóló közleményében a hatóságok átalakítási és korszerűsítési célokat írtak elő az elektrolitikus alumíniumágazat energiahasználata kapcsán: „2022-re az elektrolitikus alumíniumgyártás egy tonna alumíniumra eső villamosenergia-fogyasztásának megközelítőleg 12 800 kWh-ra kell csökkennie, az alumínium elektrolízissel történő mélyfeldolgozási arányának el kell érnie a közel 50 %-ot a tartományban, és az alumínium egy tonnára eső hozzáadott értékének átlagosan több mint 30 %-kal kell nőnie” (78).

2022-re az elektrolitikus alumíniumgyártás egy tonna alumíniumra eső villamosenergia-fogyasztásának megközelítőleg 12 800 kWh-ra kell csökkennie, az alumínium elektrolízissel történő mélyfeldolgozási arányának el kell érnie a közel 50 %-ot a tartományban, és az alumínium egy tonnára eső hozzáadott értékének átlagosan több mint 30 %-kal kell nőnie

78

| (159) | A kínai iparági szervezetek fontos szerepet játszanak a fentiekben említett tervezési dokumentumokban szereplő rendelkezések végrehajtásában. Ezek a szervezetek biztosítják ugyanis, hogy az iparági szereplők végrehajtsák a kínai kormány szakpolitikáit. Ezt a felelősséget megerősíti az is, hogy tevékenységük keretében szoros kapcsolatot tartanak fenn az állami hatóságokkal, amit az alapszabályuk is tükröz. Az alumíniumágazat esetében a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség alapszabálya nevezetesen kimondja, hogy „[A] Szövetség követi a párt irányvonalát, különféle alapelveit és szakpolitikáit, tiszteletben tartja az alkotmányt, a jogszabályokat, a szabályozásokat és a nemzeti szabályzatokat, valamint a társadalmi és erkölcsi értékeket. Célja a kormány, az ágazat, a vállalatok és a vállalati vezetők szolgálata; felelős az iparági önszabályozó mechanizmus kialakításáért és fejlesztéséért; köteles teljes mértékben bevonni a kormányzat munkatársait és segítséget kérni tőlük; összekötő szerepet tölt be a kormány és a vállalatok között.”
  (3. cikk). Végezetül pedig a 25. cikk azt is előírja, hogy a Szövetség elnökének, alelnökének és főtitkárának első feltételként: „követnie kell a párt irányvonalát, alapelveit és szakpolitikáit, és jó politikai tulajdonságokkal kell rendelkeznie” (79). |
| --- | --- |

(159)

A kínai iparági szervezetek fontos szerepet játszanak a fentiekben említett tervezési dokumentumokban szereplő rendelkezések végrehajtásában. Ezek a szervezetek biztosítják ugyanis, hogy az iparági szereplők végrehajtsák a kínai kormány szakpolitikáit. Ezt a felelősséget megerősíti az is, hogy tevékenységük keretében szoros kapcsolatot tartanak fenn az állami hatóságokkal, amit az alapszabályuk is tükröz. Az alumíniumágazat esetében a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség alapszabálya nevezetesen kimondja, hogy „[A] Szövetség követi a párt irányvonalát, különféle alapelveit és szakpolitikáit, tiszteletben tartja az alkotmányt, a jogszabályokat, a szabályozásokat és a nemzeti szabályzatokat, valamint a társadalmi és erkölcsi értékeket. Célja a kormány, az ágazat, a vállalatok és a vállalati vezetők szolgálata; felelős az iparági önszabályozó mechanizmus kialakításáért és fejlesztéséért; köteles teljes mértékben bevonni a kormányzat munkatársait és segítséget kérni tőlük; összekötő szerepet tölt be a kormány és a vállalatok között.”
  (3. cikk). Végezetül pedig a 25. cikk azt is előírja, hogy a Szövetség elnökének, alelnökének és főtitkárának első feltételként: „követnie kell a párt irányvonalát, alapelveit és szakpolitikáit, és jó politikai tulajdonságokkal kell rendelkeznie” (79).

[A] Szövetség követi a párt irányvonalát, különféle alapelveit és szakpolitikáit, tiszteletben tartja az alkotmányt, a jogszabályokat, a szabályozásokat és a nemzeti szabályzatokat, valamint a társadalmi és erkölcsi értékeket. Célja a kormány, az ágazat, a vállalatok és a vállalati vezetők szolgálata; felelős az iparági önszabályozó mechanizmus kialakításáért és fejlesztéséért; köteles teljes mértékben bevonni a kormányzat munkatársait és segítséget kérni tőlük; összekötő szerepet tölt be a kormány és a vállalatok között.”

követnie kell a párt irányvonalát, alapelveit és szakpolitikáit, és jó politikai tulajdonságokkal kell rendelkeznie

79

| (160) | A Kínai Nemvasfém-gyártó Ágazat Szövetségének alapszabálya is kimondja, hogy „A Szövetség elfogadja az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottságának, a Polgári Ügyek Minisztériumának és a Kínai Nemvasfém-ágazat Szövetségének üzleti iránymutatását, felügyeletét és irányítását” (4. cikk). A Szövetség tevékenységi körének egy másik meghatározott eleme
  „az iparág fejlesztésével, az iparági szakpolitikákkal, jogszabályokkal és szabályzatokkal kapcsolatos aktív javaslattétel és véleményezés a Párt és az Állam a szocialista piacgazdaság építésével kapcsolatos általános alapelveivel és feladataival összhangban, szem előtt tartva az iparág tényleges helyzetét.”
  (6. cikk). Végül pedig a 22. cikk azt is előírja, hogy a Szövetség elnökének, alelnökének és főtitkárának többek között: „követnie kell a párt irányvonalát, alapelveit és szakpolitikáit, és jó politikai tulajdonságokkal kell rendelkeznie”
   (80). |
| --- | --- |

(160)

A Kínai Nemvasfém-gyártó Ágazat Szövetségének alapszabálya is kimondja, hogy „A Szövetség elfogadja az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottságának, a Polgári Ügyek Minisztériumának és a Kínai Nemvasfém-ágazat Szövetségének üzleti iránymutatását, felügyeletét és irányítását” (4. cikk). A Szövetség tevékenységi körének egy másik meghatározott eleme
  „az iparág fejlesztésével, az iparági szakpolitikákkal, jogszabályokkal és szabályzatokkal kapcsolatos aktív javaslattétel és véleményezés a Párt és az Állam a szocialista piacgazdaság építésével kapcsolatos általános alapelveivel és feladataival összhangban, szem előtt tartva az iparág tényleges helyzetét.”
  (6. cikk). Végül pedig a 22. cikk azt is előírja, hogy a Szövetség elnökének, alelnökének és főtitkárának többek között: „követnie kell a párt irányvonalát, alapelveit és szakpolitikáit, és jó politikai tulajdonságokkal kell rendelkeznie”
   (80).

A Szövetség elfogadja az Államtanács állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottságának, a Polgári Ügyek Minisztériumának és a Kínai Nemvasfém-ágazat Szövetségének üzleti iránymutatását, felügyeletét és irányítását

„az iparág fejlesztésével, az iparági szakpolitikákkal, jogszabályokkal és szabályzatokkal kapcsolatos aktív javaslattétel és véleményezés a Párt és az Állam a szocialista piacgazdaság építésével kapcsolatos általános alapelveivel és feladataival összhangban, szem előtt tartva az iparág tényleges helyzetét.”

követnie kell a párt irányvonalát, alapelveit és szakpolitikáit, és jó politikai tulajdonságokkal kell rendelkeznie”

80

| (161) | Az alumíniummal kapcsolatban tehát számos országos, regionális és önkormányzati szinten kiadott terv, irányelv és egyéb dokumentum létezik, ami egyértelműen azt mutatja, hogy a kínai kormány intenzíven beavatkozik az alumíniumágazat működésébe (81). Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az ágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát kontrollálja. |
| --- | --- |

(161)

Az alumíniummal kapcsolatban tehát számos országos, regionális és önkormányzati szinten kiadott terv, irányelv és egyéb dokumentum létezik, ami egyértelműen azt mutatja, hogy a kínai kormány intenzíven beavatkozik az alumíniumágazat működésébe (81). Ezekkel és a többi eszközzel a kormány az ágazat fejlődésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusát kontrollálja.

81

| (162) | A terveken túl a kormány többek között a kivitelhez kapcsolódó intézkedésekkel is (többek között az alumínium különböző nyersanyagait érintő kiviteli vámokkal, kiviteli kvótákkal, exportteljesítmény-követelményekkel és a minimális exportárakra vonatkozó követelményekkel) beavatkozik az ágazat működésébe. |
| --- | --- |

(162)

A terveken túl a kormány többek között a kivitelhez kapcsolódó intézkedésekkel is (többek között az alumínium különböző nyersanyagait érintő kiviteli vámokkal, kiviteli kvótákkal, exportteljesítmény-követelményekkel és a minimális exportárakra vonatkozó követelményekkel) beavatkozik az ágazat működésébe.

| (163) | A kínai kormány továbbá megpróbálja visszaszorítani a kohóalumínium és inputjainak kivitelét, amellyel az a célja, hogy a nagyobb hozzáadott értéket képviselő alumíniumtermékeket támogassa. Ezt a célt szolgálja az, hogy a feldolgozott alumíniumtermékek esetében teljes vagy részleges héa-visszatérítést vezetett be, amihez a kohóalumínium esetében hiányos héa-visszatérítés és exportadó társult (82). |
| --- | --- |

(163)

A kínai kormány továbbá megpróbálja visszaszorítani a kohóalumínium és inputjainak kivitelét, amellyel az a célja, hogy a nagyobb hozzáadott értéket képviselő alumíniumtermékeket támogassa. Ezt a célt szolgálja az, hogy a feldolgozott alumíniumtermékek esetében teljes vagy részleges héa-visszatérítést vezetett be, amihez a kohóalumínium esetében hiányos héa-visszatérítés és exportadó társult (82).

82

| (164) | A legfontosabb inputok (például az energia és a villamos energia) árát is befolyásolják a különféle kormányzati beavatkozások (83). A piac torzulásához vezető kormányzati beavatkozások egyéb típusai közé sorolható az Állami Tartalékiroda bevonásával alkalmazott készletfelhalmozási szakpolitika és a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) szerepe (84). Emellett több piacvédelmi vizsgálat is megállapította, hogy a kínai kormány rendszeresen foganatosít az alumíniumgyártókat célzó különböző típusú állami támogatási intézkedéseket (85). A kínai kormány alumíniumágazatban végrehajtott széles körű beavatkozása kapacitásfelesleget okozott (86), ami kétségtelenül a lehető legegyértelműbben szemlélteti, milyen következményekkel járnak a kínai kormány szakpolitikái és az azokból eredő torzulások. |
| --- | --- |

(164)

A legfontosabb inputok (például az energia és a villamos energia) árát is befolyásolják a különféle kormányzati beavatkozások (83). A piac torzulásához vezető kormányzati beavatkozások egyéb típusai közé sorolható az Állami Tartalékiroda bevonásával alkalmazott készletfelhalmozási szakpolitika és a Sanghaji Határidős Tőzsde (SHFE) szerepe (84). Emellett több piacvédelmi vizsgálat is megállapította, hogy a kínai kormány rendszeresen foganatosít az alumíniumgyártókat célzó különböző típusú állami támogatási intézkedéseket (85). A kínai kormány alumíniumágazatban végrehajtott széles körű beavatkozása kapacitásfelesleget okozott (86), ami kétségtelenül a lehető legegyértelműbben szemlélteti, milyen következményekkel járnak a kínai kormány szakpolitikái és az azokból eredő torzulások.

83

84

85

86

| (165) | Az OECD-tanulmány emellett további, az alumíniumágazatban működő piaci erőkre ható kormányzati támogatásokat is feltárt. Az ilyen támogatás tipikus formája az inputok – különösen a villamos energia és a primer timföld – piaci ár alatti áron történő értékesítése (87). Az OECD-tanulmány leírja továbbá, hogyan jelennek meg a kínai kormány alumíniumágazathoz kapcsolódó célkitűzései a tartományi és helyi szintű iparpolitikákban és egyedi intézkedésekben, ideértve többek között a tőkeinjekciókat, az ásványkincseket érintő elsődleges birtoklási jogokat, a kormányzati támogatásokat és az adókedvezményeket (88). |
| --- | --- |

(165)

Az OECD-tanulmány emellett további, az alumíniumágazatban működő piaci erőkre ható kormányzati támogatásokat is feltárt. Az ilyen támogatás tipikus formája az inputok – különösen a villamos energia és a primer timföld – piaci ár alatti áron történő értékesítése (87). Az OECD-tanulmány leírja továbbá, hogyan jelennek meg a kínai kormány alumíniumágazathoz kapcsolódó célkitűzései a tartományi és helyi szintű iparpolitikákban és egyedi intézkedésekben, ideértve többek között a tőkeinjekciókat, az ásványkincseket érintő elsődleges birtoklási jogokat, a kormányzati támogatásokat és az adókedvezményeket (88).

87

88

| (166) | Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket a legfontosabb iparágak – köztük a síkhengerelt alumíniumtermékek, valamint az érintett termék gyártása során felhasznált legfontosabb (a termék előállítási költségeinek több mint 50 %-át kitevő) nyersanyag, a kohóalumínium gyártását is magában foglaló alumíniumágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(166)

Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket a legfontosabb iparágak – köztük a síkhengerelt alumíniumtermékek, valamint az érintett termék gyártása során felhasznált legfontosabb (a termék előállítási költségeinek több mint 50 %-át kitevő) nyersanyag, a kohóalumínium gyártását is magában foglaló alumíniumágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.3.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (167) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Úgy tűnik, ennek okai abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés módszeres hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (89). |
| --- | --- |

(167)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Úgy tűnik, ennek okai abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés módszeres hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (89).

89

| (168) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (90). Minden föld a kínai állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (91). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (92). |
| --- | --- |

(168)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (90). Minden föld a kínai állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (91). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (92).

90

91

92

| (169) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalkozások is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján úgy tűnik, hogy ezek a megfontolások a síkhengerelt alumíniumtermékek ágazatában is teljes mértékben alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(169)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalkozások is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján úgy tűnik, hogy ezek a megfontolások a síkhengerelt alumíniumtermékek ágazatában is teljes mértékben alkalmazhatók.

| (170) | Ezt a megállapítást alátámasztja az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által a Kínából érkező egyes alumíniumfóliákra kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatban tett ideiglenes megállapítása is, amely vizsgálat a hozzáférhető tények felhasználásával azt találta, hogy amikor a kínai kormány a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosít földet, az a módosított 1930. évi vámtörvény 771(5)(D) szakasza szerinti pénzügyi hozzájárulásnak minősül (93). |
| --- | --- |

(170)

Ezt a megállapítást alátámasztja az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által a Kínából érkező egyes alumíniumfóliákra kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálatban tett ideiglenes megállapítása is, amely vizsgálat a hozzáférhető tények felhasználásával azt találta, hogy amikor a kínai kormány a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosít földet, az a módosított 1930. évi vámtörvény 771(5)(D) szakasza szerinti pénzügyi hozzájárulásnak minősül (93).

93

| (171) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(171)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.3.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (172) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (94). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (95). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest (96). Ezek a ténymegállapítások azt mutatják, hogy Kínában torzulnak a bérköltségek. |
| --- | --- |

(172)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (94). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (95). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest (96). Ezek a ténymegállapítások azt mutatják, hogy Kínában torzulnak a bérköltségek.

94

95

96

| (173) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó releváns bizonyítékot, hogy az alumíniumágazat, amely magában foglalja a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártóit is, ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva az alumíniumágazatban a bérköltségek torzulása (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) közvetlenül és (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) közvetetten egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó releváns bizonyítékot, hogy az alumíniumágazat, amely magában foglalja a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártóit is, ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva az alumíniumágazatban a bérköltségek torzulása (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) közvetlenül és (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) közvetetten egyaránt érvényesül.

3.3.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (174) | Kínában a vállalati szereplők tőkéhez való hozzáférése terén többféle torzulás is tapasztalható. |
| --- | --- |

(174)

Kínában a vállalati szereplők tőkéhez való hozzáférése terén többféle torzulás is tapasztalható.

| (175) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (97), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (98), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (99). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (100). |
| --- | --- |

(175)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (97), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (98), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (99). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (100).

97

98

99

100

| (176) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogi eszközök alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(176)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogi eszközök alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (177) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (101). |
| --- | --- |

(177)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (101).

101

| (178) | Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (102). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(178)

Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (102). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

102

| (179) | Ezzel kapcsolatban az OECD-tanulmány nem hivatalos bizonyítékokra hivatkozik, amelyek szerint egyes kínai alumíniumgyártók kedvezményes feltételek mellett jutottak finanszírozáshoz, úgy, hogy a finanszírozás költségei szemmel láthatólag nem állnak összefüggésben a vállalati tőkeáttétel adott szintjével. A tanulmány szerint az egyik állami tulajdonban álló alumíniumgyártó kifejezetten kijelenti a 2016-os kötvénytájékoztatójában, hogy jelentős mértékű pénzügyi támogatást kap kínai fejlesztési bankoktól a referenciaérték alatti kamatlábak mellett. Egy másik állami tulajdonban álló gyártó 2017-es kötvénytájékoztatója szintén hivatkozik arra, hogy a vállalat szoros kapcsolatban áll a kínai bankokkal, köztük fejlesztési bankokkal is, amelyek alacsony költségű finanszírozási forrásokat tettek elérhetővé a vállalat számára. Az OECD-tanulmány ezzel kapcsolatban azt a következtetést vonja le, hogy bár számos oka lehet annak, hogy e cégek esetében alacsony a kamatláb, a kedvezőtlen pénzügyi mutatók és az alacsony kamatlábak közötti ellentét mégis azt mutathatja, hogy e hitelfelvevők esetében esetleg alulárazták a kockázatot (103). |
| --- | --- |

(179)

Ezzel kapcsolatban az OECD-tanulmány nem hivatalos bizonyítékokra hivatkozik, amelyek szerint egyes kínai alumíniumgyártók kedvezményes feltételek mellett jutottak finanszírozáshoz, úgy, hogy a finanszírozás költségei szemmel láthatólag nem állnak összefüggésben a vállalati tőkeáttétel adott szintjével. A tanulmány szerint az egyik állami tulajdonban álló alumíniumgyártó kifejezetten kijelenti a 2016-os kötvénytájékoztatójában, hogy jelentős mértékű pénzügyi támogatást kap kínai fejlesztési bankoktól a referenciaérték alatti kamatlábak mellett. Egy másik állami tulajdonban álló gyártó 2017-es kötvénytájékoztatója szintén hivatkozik arra, hogy a vállalat szoros kapcsolatban áll a kínai bankokkal, köztük fejlesztési bankokkal is, amelyek alacsony költségű finanszírozási forrásokat tettek elérhetővé a vállalat számára. Az OECD-tanulmány ezzel kapcsolatban azt a következtetést vonja le, hogy bár számos oka lehet annak, hogy e cégek esetében alacsony a kamatláb, a kedvezőtlen pénzügyi mutatók és az alacsony kamatlábak közötti ellentét mégis azt mutathatja, hogy e hitelfelvevők esetében esetleg alulárazták a kockázatot (103).

103

| (180) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(180)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (181) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(181)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

| (182) | Kínában a hitelállomány általában vett növekedése a tőkeallokáció romló hatékonyságát mutatja, miközben nem láthatók a torzulatlan piaci környezetben elvárható hitelmegszorítások jelei. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. Következésképpen a rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (pl. összefonódások vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(182)

Kínában a hitelállomány általában vett növekedése a tőkeallokáció romló hatékonyságát mutatja, miközben nem láthatók a torzulatlan piaci környezetben elvárható hitelmegszorítások jelei. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. Következésképpen a rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (pl. összefonódások vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait.

| (183) | Összességében, a piac liberalizációja érdekében a közelmúltban tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon. |
| --- | --- |

(183)

Összességében, a piac liberalizációja érdekében a közelmúltban tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon.

| (184) | Nem került benyújtásra olyan bizonyíték, amely azt támasztotta volna alá, hogy az alumíniumágazatot (többek között a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártóit) ne érintenék a pénzügyi rendszerben megfigyelhető, fent leírt kormányzati beavatkozások. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(184)

Nem került benyújtásra olyan bizonyíték, amely azt támasztotta volna alá, hogy az alumíniumágazatot (többek között a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártóit) ne érintenék a pénzügyi rendszerben megfigyelhető, fent leírt kormányzati beavatkozások. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.3.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (185) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőire vonatkozóan a 3.3.1.1–3.3.1.5. szakaszban tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a fenti 3.3.1.6–3.3.1.8. szakaszban ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőire vonatkozóan a 3.3.1.1–3.3.1.5. szakaszban tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a fenti 3.3.1.6–3.3.1.8. szakaszban ismertetett jellemzésre is.

| (186) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártásához számos különböző inputra van szükség. Amikor az alumíniumból készült síkhengerelt termékek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a síkhengerelt alumíniumtermékek gyártásához számos különböző inputra van szükség. Amikor az alumíniumból készült síkhengerelt termékek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (187) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a síkhengerelt alumíniumtermékek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Az exportáló gyártók által e tekintetben felhozott érvekkel és bizonyítékokkal a következő szakasz foglalkozik. |
| --- | --- |

(187)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a síkhengerelt alumíniumtermékek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Az exportáló gyártók által e tekintetben felhozott érvekkel és bizonyítékokkal a következő szakasz foglalkozik.

3.3.1.10.   Következtetés

| (188) | Az előbbi, általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig az (érintett terméket is magában foglaló) alumíniumágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó összes bizonyíték vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek is) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(188)

Az előbbi, általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig az (érintett terméket is magában foglaló) alumíniumágazatra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó összes bizonyíték vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek is) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

3.3.1.11.   Az érdekeltek észrevételei

| (189) | Észrevételeiben az egyik exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun először is rámutatott arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése nem áll összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásával. Ennek oka először is, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontja három forgatókönyvet nevesít, amelyek lehetővé teszik a rendes érték kiszámítását: i. az értékesítés a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történik, ii. sajátos piaci helyzet áll fenn, vagy iii. a belföldi piacon megvalósuló értékesítés alacsony volumene miatt az ilyen értékesítés nem reprezentatív. A Xiamen Xiashun azt állította, hogy a jelentős torzulások nem teljesítik e három kritérium egyikét sem. Továbbá azt állította, hogy még ha úgy is lehetne tekinteni, ha a jelentős torzulások fogalmára a fenti kritériumok közül a második érvényes, a WTO vizsgálóbizottsága az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529) ügyben megerősítette, hogy az, hogy az érintett termék belföldi árát és a termeléséhez felhasznált inputokat a kormányzati torzulások befolyásolják, nem elegendő ahhoz, hogy úgy tekintsék, hogy a belföldi piacon megvalósuló értékesítés és az exportértékesítés közötti megfelelő összehasonlítás „a sajátos piaci helyzet miatt” érintett. Ezenfelül a Xiamen Xiashun megjegyezte, hogy a Bizottság szisztematikusan végezte a rendes érték kiszámítását, miközben eseti alapon ellenőriznie kellett volna, hogy teljesülnek-e a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontjában foglalt feltételek. A Xiamen Xiashun továbbá azt állította, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontja előírja, hogy a rendes érték kiszámításának tükröznie kell „a származási országban felmerülő költséget”, amint az az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529), valamint az „EU – Biodízel” (DS473) WTO-ügyben megerősítést nyert. Ráadásul a Xiamen Xiashun érvelése szerint a rendes érték kiszámításának összhangban kell lennie a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. pontjának és a DS473 ügy követelményeivel, és hozzátette, hogy a „Kína – Az Egyesült Államokból származó brojlertermékekkel szembeni dömpingellenes és a kiegyenlítővám-intézkedések” (DS427) WTO-ügyben tett ténymegállapítások megkövetelték a nyomozó hatóságoktól, hogy vegyék figyelembe az exportáló gyártók nyilvántartott költségeit, kivéve, ha azok nem állnak összhangban az általánosan elfogadott számviteli elvekkel, vagy nem tükrözik megfelelően a szóban forgó termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatos költségeket. Még akkor is, ha a nyilvántartott költségek teljesítik ezt a két feltételt, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése – a Xiamen Xiashun vélemény szerint – összeegyeztethetetlen a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.2.1.1. pontjával, mivel az exportáló gyártó költségeit szisztematikusan figyelmen kívül hagyják. |
| --- | --- |

(189)

Észrevételeiben az egyik exportáló gyártó, a Xiamen Xiashun először is rámutatott arra, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése nem áll összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásával. Ennek oka először is, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontja három forgatókönyvet nevesít, amelyek lehetővé teszik a rendes érték kiszámítását: i. az értékesítés a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történik, ii. sajátos piaci helyzet áll fenn, vagy iii. a belföldi piacon megvalósuló értékesítés alacsony volumene miatt az ilyen értékesítés nem reprezentatív. A Xiamen Xiashun azt állította, hogy a jelentős torzulások nem teljesítik e három kritérium egyikét sem. Továbbá azt állította, hogy még ha úgy is lehetne tekinteni, ha a jelentős torzulások fogalmára a fenti kritériumok közül a második érvényes, a WTO vizsgálóbizottsága az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529) ügyben megerősítette, hogy az, hogy az érintett termék belföldi árát és a termeléséhez felhasznált inputokat a kormányzati torzulások befolyásolják, nem elegendő ahhoz, hogy úgy tekintsék, hogy a belföldi piacon megvalósuló értékesítés és az exportértékesítés közötti megfelelő összehasonlítás „a sajátos piaci helyzet miatt” érintett. Ezenfelül a Xiamen Xiashun megjegyezte, hogy a Bizottság szisztematikusan végezte a rendes érték kiszámítását, miközben eseti alapon ellenőriznie kellett volna, hogy teljesülnek-e a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontjában foglalt feltételek. A Xiamen Xiashun továbbá azt állította, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontja előírja, hogy a rendes érték kiszámításának tükröznie kell „a származási országban felmerülő költséget”, amint az az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529), valamint az „EU – Biodízel” (DS473) WTO-ügyben megerősítést nyert. Ráadásul a Xiamen Xiashun érvelése szerint a rendes érték kiszámításának összhangban kell lennie a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. pontjának és a DS473 ügy követelményeivel, és hozzátette, hogy a „Kína – Az Egyesült Államokból származó brojlertermékekkel szembeni dömpingellenes és a kiegyenlítővám-intézkedések” (DS427) WTO-ügyben tett ténymegállapítások megkövetelték a nyomozó hatóságoktól, hogy vegyék figyelembe az exportáló gyártók nyilvántartott költségeit, kivéve, ha azok nem állnak összhangban az általánosan elfogadott számviteli elvekkel, vagy nem tükrözik megfelelően a szóban forgó termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatos költségeket. Még akkor is, ha a nyilvántartott költségek teljesítik ezt a két feltételt, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése – a Xiamen Xiashun vélemény szerint – összeegyeztethetetlen a WTO dömpingellenes megállapodásának 2.2.1.1. pontjával, mivel az exportáló gyártó költségeit szisztematikusan figyelmen kívül hagyják.

| (190) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. Amint azt a WTO Fellebbezési Testülete kifejezetten egyértelművé tette az „Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS473) ügyben, a WTO jogszabályai megengedik harmadik országból származó, megfelelően kiigazított adatok felhasználását, ha ez a kiigazítás szükséges és megalapozott. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529) és a „Kína – Brojler termékek” (DS427) WTO-ügyek nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének értelmezésére és alkalmazásának feltételeire vonatkoztak. Ezen túlmenően ezekben az esetekben az alapul szolgáló tényszerű helyzetek eltértek az alaprendelet szóban forgó – a jelentős torzulásoknak az exportáló országban való fennállására vonatkozó – rendelkezése szerinti módszertan alkalmazásának alapjául szolgáló helyzettől és kritériumoktól. A 2. cikk (6a) bekezdése szerint a rendes érték csak akkor kerül egy reprezentatív országból beszerzett, torzulatlan költségek és árak, vagy egy nemzetközi referenciaérték alapján kiszámításra, ha megállapítást nyer, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és azok befolyásolják a költségeket és az árakat. Mindenesetre az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése második albekezdésének harmadik francia bekezdése lehetővé teszi a belső költségek felhasználását, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok nem torzultak. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. Amint azt a WTO Fellebbezési Testülete kifejezetten egyértelművé tette az „Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS473) ügyben, a WTO jogszabályai megengedik harmadik országból származó, megfelelően kiigazított adatok felhasználását, ha ez a kiigazítás szükséges és megalapozott. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529) és a „Kína – Brojler termékek” (DS427) WTO-ügyek nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének értelmezésére és alkalmazásának feltételeire vonatkoztak. Ezen túlmenően ezekben az esetekben az alapul szolgáló tényszerű helyzetek eltértek az alaprendelet szóban forgó – a jelentős torzulásoknak az exportáló országban való fennállására vonatkozó – rendelkezése szerinti módszertan alkalmazásának alapjául szolgáló helyzettől és kritériumoktól. A 2. cikk (6a) bekezdése szerint a rendes érték csak akkor kerül egy reprezentatív országból beszerzett, torzulatlan költségek és árak, vagy egy nemzetközi referenciaérték alapján kiszámításra, ha megállapítást nyer, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és azok befolyásolják a költségeket és az árakat. Mindenesetre az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése második albekezdésének harmadik francia bekezdése lehetővé teszi a belső költségek felhasználását, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok nem torzultak. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (191) | Másodszor: a Xiamen Xiashun előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodás 2.2.2. pontjával. Továbbá azt állította, hogy az „EK – Csőszerelvények” (DS219) ügyben a Fellebbezési Testület megerősítette, hogy a nyomozó hatóság köteles az exportáló gyártók tényleges SGA-költségeit és nyereségét felhasználni, amennyiben ezen adatok rendelkezésre állnak. A Xiamen Xiashun ezért előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodás 2.2.2. pontjával. |
| --- | --- |

(191)

Másodszor: a Xiamen Xiashun előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodás 2.2.2. pontjával. Továbbá azt állította, hogy az „EK – Csőszerelvények” (DS219) ügyben a Fellebbezési Testület megerősítette, hogy a nyomozó hatóság köteles az exportáló gyártók tényleges SGA-költségeit és nyereségét felhasználni, amennyiben ezen adatok rendelkezésre állnak. A Xiamen Xiashun ezért előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodás 2.2.2. pontjával.

| (192) | A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív ország torzulatlan árai vagy referenciaértékei alapján kell képezni minden egyes exportáló gyártóra nézve, az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának megfelelően. Amint azt a (190) preambulumbekezdés ismerteti, az alaprendelet szóban forgó rendelkezése abban az esetben engedélyezi a belföldi költségek felhasználását, ha azokról egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Ebben az összefüggésben az exportáló gyártóknak tehát lehetőségük volt bizonyítékokkal szolgálni arra nézve, hogy SGA-költségeik és/vagy egyéb inputköltségeik valójában torzulatlanok. Azonban, ahogy azt a 3.3.1.2–3.3.1.9. szakasz bizonyítja, a Bizottság megállapította, hogy Kínában a síkhengerelt alumíniumtermékek ágazatára torzulások jellemzők, és nem állt rendelkezésre olyan egyértelmű bizonyíték, amely alátámasztotta volna, hogy az egyes exportáló gyártók termelési tényezői torzulatlanok. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív ország torzulatlan árai vagy referenciaértékei alapján kell képezni minden egyes exportáló gyártóra nézve, az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának megfelelően. Amint azt a (190) preambulumbekezdés ismerteti, az alaprendelet szóban forgó rendelkezése abban az esetben engedélyezi a belföldi költségek felhasználását, ha azokról egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Ebben az összefüggésben az exportáló gyártóknak tehát lehetőségük volt bizonyítékokkal szolgálni arra nézve, hogy SGA-költségeik és/vagy egyéb inputköltségeik valójában torzulatlanok. Azonban, ahogy azt a 3.3.1.2–3.3.1.9. szakasz bizonyítja, a Bizottság megállapította, hogy Kínában a síkhengerelt alumíniumtermékek ágazatára torzulások jellemzők, és nem állt rendelkezésre olyan egyértelmű bizonyíték, amely alátámasztotta volna, hogy az egyes exportáló gyártók termelési tényezői torzulatlanok. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (193) | Harmadszor: a Xiamen Xiashun azt állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései szerint köteles az egyes vállalatokra és költségekre vonatkozó egyedi elemzés elvégzésére. Ezért a Xiamen Xiashunra vonatkozóan külön elemzést kellett volna készíteni az általa benyújtott kérdőív alapján. |
| --- | --- |

(193)

Harmadszor: a Xiamen Xiashun azt állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései szerint köteles az egyes vállalatokra és költségekre vonatkozó egyedi elemzés elvégzésére. Ezért a Xiamen Xiashunra vonatkozóan külön elemzést kellett volna készíteni az általa benyújtott kérdőív alapján.

| (194) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállását országos szinten kell megállapítani. Ha a jelentős torzulások fennállása megállapítást nyer, a 2. cikk (6a) bekezdését minden kínai exportáló gyártóra a priori, alkalmazni kell, a termelési tényezőikhez kapcsolódó összes költség vonatkozásában. Mindenesetre az alaprendelet szóban forgó rendelkezése előírja olyan belföldi költségek felhasználását, amelyekről egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Egyik belföldi költségről sem lehetett azonban pontos és megfelelő bizonyítékok alapján megállapítani, hogy az torzulatlan lenne. Az exportáló gyártók ugyanis nem nyújtottak be a torzulatlan árakkal és költségekkel kapcsolatos megfelelő és pontos bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállását országos szinten kell megállapítani. Ha a jelentős torzulások fennállása megállapítást nyer, a 2. cikk (6a) bekezdését minden kínai exportáló gyártóra a priori, alkalmazni kell, a termelési tényezőikhez kapcsolódó összes költség vonatkozásában. Mindenesetre az alaprendelet szóban forgó rendelkezése előírja olyan belföldi költségek felhasználását, amelyekről egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Egyik belföldi költségről sem lehetett azonban pontos és megfelelő bizonyítékok alapján megállapítani, hogy az torzulatlan lenne. Az exportáló gyártók ugyanis nem nyújtottak be a torzulatlan árakkal és költségekkel kapcsolatos megfelelő és pontos bizonyítékokat.

a priori,

| (195) | Ezenkívül a Xiamen Xiashunra kivetendő dömpingellenes vámtételre vonatkozó számítások a vállalat által szolgáltatott adatokat tükrözik, és azokat a Bizottság az alaprendelet és különösen a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban számította ki. Nem volt bizonyíték arra, hogy a Xiamen Xiashun árait és költségeit ne torzították volna a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján megállapított, a kínai gazdaság egészét átható torzulások. Ezért az ideiglenes dömpingkülönbözetek tükrözik a vállalat sajátos helyzetét, beleértve a vállalat által a kérdőívre adott válaszaiban megadott termelési tényezőket és összegeket is, ugyanakkor kellően figyelembe veszik a Kínában tapasztalható jelentős torzulások fennállását és hatását. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(195)

Ezenkívül a Xiamen Xiashunra kivetendő dömpingellenes vámtételre vonatkozó számítások a vállalat által szolgáltatott adatokat tükrözik, és azokat a Bizottság az alaprendelet és különösen a 2. cikk (6a) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban számította ki. Nem volt bizonyíték arra, hogy a Xiamen Xiashun árait és költségeit ne torzították volna a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján megállapított, a kínai gazdaság egészét átható torzulások. Ezért az ideiglenes dömpingkülönbözetek tükrözik a vállalat sajátos helyzetét, beleértve a vállalat által a kérdőívre adott válaszaiban megadott termelési tényezőket és összegeket is, ugyanakkor kellően figyelembe veszik a Kínában tapasztalható jelentős torzulások fennállását és hatását. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (196) | Sajátos helyzete tekintetében a Xiamen Xiashun először is azt állította, hogy teljes egészében külföldi tulajdonban lévő, a kínai törvények hatálya alá tartozó vállalkozás. Tulajdonosa a Hongkongban bejegyzett Daching Enterprises Limited. Azt állította továbbá, hogy – mivel egy nemzetközi vállalatcsoport része – éves beszámolójának könyvvizsgálatára a nemzetközi számviteli standardok szerint került sor. Előadta, hogy magántulajdonban lévő társaság, és nincs bizonyíték arra, hogy ugyanúgy a kínai hatóságok tulajdonában lenne, illetve annak ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állna, mint egy állami tulajdonú vállalat, és hogy nincs kitéve az árakba és a költségekbe beleavatkozó állami jelenlét révén megvalósuló szakpolitikai felügyeletnek és irányításnak. Így azt állította, hogy nincs „az exportáló ország hatóságainak tulajdonában”, illetve azok „ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt” az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első francia bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

(196)

Sajátos helyzete tekintetében a Xiamen Xiashun először is azt állította, hogy teljes egészében külföldi tulajdonban lévő, a kínai törvények hatálya alá tartozó vállalkozás. Tulajdonosa a Hongkongban bejegyzett Daching Enterprises Limited. Azt állította továbbá, hogy – mivel egy nemzetközi vállalatcsoport része – éves beszámolójának könyvvizsgálatára a nemzetközi számviteli standardok szerint került sor. Előadta, hogy magántulajdonban lévő társaság, és nincs bizonyíték arra, hogy ugyanúgy a kínai hatóságok tulajdonában lenne, illetve annak ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állna, mint egy állami tulajdonú vállalat, és hogy nincs kitéve az árakba és a költségekbe beleavatkozó állami jelenlét révén megvalósuló szakpolitikai felügyeletnek és irányításnak. Így azt állította, hogy nincs „az exportáló ország hatóságainak tulajdonában”, illetve azok „ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt” az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első francia bekezdésében említettek szerint.

| (197) | A Bizottság újfent megjegyezte, hogy miután megállapítást nyert a jelentős torzulások fennállása, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének módszertana országos szinten alkalmazandó, kivéve, ha egyértelműen megállapítható, hogy bizonyos költségeket nem érintenek a torzulások. A Xiamen Xiashun semmilyen erre vonatkozó bizonyítékot nem szolgáltatott, csupán néhány, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt egyes kritériumokkal kapcsolatos általános érvet hozott fel, amelyek a jelentős torzulásoknak az exportáló ország egészében való fennállására vonatkoznak, és nem kapcsolódnak a konkrét költségtételeik torzulatlanságához. Ezért a Xiamen Xiashun sajátos helyzetére, vagyis az állami ellenőrzéstől való állítólagos függetlenségére vonatkozó bizonyítékok ebben az összefüggésben nem relevánsak. Mindenesetre a Bizottság megjegyezte, hogy még ha ezek az állítások relevánsak is lennének ebben az összefüggésben – jóllehet nem azok – a Xiamen Xiashun azon érvelése, miszerint nem áll semminemű kormányzati befolyás – többek között a kínai hatóságok tulajdonosi ellenőrzése, illetve szakpolitikai felügyelete és irányítása – alatt, nem felel meg a valóságnak. A jelentős mennyiségű bizonyíték és a 3.3.1.3–3.3.1.5. szakasz következtetései megállapítják a kormány és a KKP kínai gazdaságra (többek között az alumíniumágazatra) gyakorolt befolyásának mértékét és mindenre kiterjedő jellegét. A Xiamen Xiashun nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot, amely megkérdőjelezné ezeket a ténymegállapításokat. Ezenkívül, amint azt a 3.3.1.8. szakasz jelzi, a kormány rengeteg eszközzel és pénzügyi ösztönzővel rendelkezik arra, hogy a vállalatokat – beleértve a magántulajdonban lévőket is – rávegye az iránymutatásának követésére. Az ugyanezen szakaszban leírtak szerint a kormány a pénzügyi intézmények – beleértve a magántulajdonban lévőket is – számára ösztönzőket nyújt a kormányzati tervekkel összhangban álló projektek finanszírozásának megkönnyítése érdekében, ami jelentős hatással van a magántulajdonban lévő vállalatokra, amelyeknek a pénzügyi likviditás biztosítása érdekében be kell tartaniuk a kormányzati irányelveket. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság újfent megjegyezte, hogy miután megállapítást nyert a jelentős torzulások fennállása, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének módszertana országos szinten alkalmazandó, kivéve, ha egyértelműen megállapítható, hogy bizonyos költségeket nem érintenek a torzulások. A Xiamen Xiashun semmilyen erre vonatkozó bizonyítékot nem szolgáltatott, csupán néhány, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt egyes kritériumokkal kapcsolatos általános érvet hozott fel, amelyek a jelentős torzulásoknak az exportáló ország egészében való fennállására vonatkoznak, és nem kapcsolódnak a konkrét költségtételeik torzulatlanságához. Ezért a Xiamen Xiashun sajátos helyzetére, vagyis az állami ellenőrzéstől való állítólagos függetlenségére vonatkozó bizonyítékok ebben az összefüggésben nem relevánsak. Mindenesetre a Bizottság megjegyezte, hogy még ha ezek az állítások relevánsak is lennének ebben az összefüggésben – jóllehet nem azok – a Xiamen Xiashun azon érvelése, miszerint nem áll semminemű kormányzati befolyás – többek között a kínai hatóságok tulajdonosi ellenőrzése, illetve szakpolitikai felügyelete és irányítása – alatt, nem felel meg a valóságnak. A jelentős mennyiségű bizonyíték és a 3.3.1.3–3.3.1.5. szakasz következtetései megállapítják a kormány és a KKP kínai gazdaságra (többek között az alumíniumágazatra) gyakorolt befolyásának mértékét és mindenre kiterjedő jellegét. A Xiamen Xiashun nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot, amely megkérdőjelezné ezeket a ténymegállapításokat. Ezenkívül, amint azt a 3.3.1.8. szakasz jelzi, a kormány rengeteg eszközzel és pénzügyi ösztönzővel rendelkezik arra, hogy a vállalatokat – beleértve a magántulajdonban lévőket is – rávegye az iránymutatásának követésére. Az ugyanezen szakaszban leírtak szerint a kormány a pénzügyi intézmények – beleértve a magántulajdonban lévőket is – számára ösztönzőket nyújt a kormányzati tervekkel összhangban álló projektek finanszírozásának megkönnyítése érdekében, ami jelentős hatással van a magántulajdonban lévő vállalatokra, amelyeknek a pénzügyi likviditás biztosítása érdekében be kell tartaniuk a kormányzati irányelveket.

| (198) | Konkrétan a Xiamen Xiashun kapcsán a Bizottság megjegyezte, hogy azt hivatalosan a következőképpen ismerik el: az Államtanács nemzeti szintű kulcsfontosságú csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásként; a Fujian (Fucsien) tartományi gazdasági és informatikai bizottság Fujian tartomány stratégiai fontosságú feltörekvő iparágainak kiemelt vállalkozásaként; a Fujian Tartományi Tudományos és Technológiai Iroda, a Fujian tartományi gazdasági és informatikai bizottság, a Fujian Tartományi Szakszervezeti Szövetség és a Fujian tartományi népi kormányzat állami tulajdonú vagyonfelügyeleti és igazgatási bizottsága Fujian tartomány innovatív vállalkozásaként (104). E hivatalos elismerések megszerzéséhez a vállalatnak teljesítenie kell a megfelelő alkalmassági követelményeket, amelyek többek között a kínai kormány hivatalos irányvonalának követését, valamint a hivatalos kormányzati stratégiák és politikák betartását foglalják magukban. A követelményeket ahhoz is teljesíteni kell, hogy a jövőben megőrizhesse az elismeréseket, és további előnyökhöz juthasson a hozzájuk kapcsolódó közvetlen vagy közvetett kormányzati támogatások révén. Példaként: egy társaságnak „a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak kiemelt vállalkozásaként” való elismeréséhez (amelyek titulust a Xiamen Xiashun megszerezte) Fujian tartományban többek között a következő sajátos politikák, célkitűzések és előnyök fűződnek: „A kiemelt vállalkozások bevonása vezetőként és példaképként, a stratégiai feltörekvő iparágak ugrásszerű tudományos fejlődésének előmozdítása Fujianban, és a »Fujian tartomány stratégiai fontosságú feltörekvő iparágai fejlődésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervben« kitűzött célok és feladatok megvalósítása”; „Fujian tartomány különféle, a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágakat finanszírozó kockázatitőke-alapjainak támogatása annak érdekében, hogy a kiemelt vállalkozások kulcsfontosságú projektjeinek fejlesztésére irányuló tőkebefektetéseket eszközöljenek”; „A tartományi stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak kiemelt vállalkozásainak ösztönzése és támogatása abba, hogy a vállalkozás bevezetésre kerüljön a tőzsdén finanszírozás, vállalati kötvények kibocsátása, rövid távú finanszírozásra szolgáló értékpapírok kibocsátása stb. céljából, valamint megfelelő támogatás és szolgáltatások nyújtása a vállalati finanszírozáshoz”; „A Pingtan Átfogó Kísérleti Övezetben található kantonok és települések gazdasági és kereskedelmi vezetésével, valamint a csoport tagját képező tartományi (holding) társaságokkal közösen a tartományi gazdasági és kereskedelmi bizottság létrehozott egy együttműködési és kapcsolattartó rendszert, elősegítendő a feltörekvő iparágak kiemelt vállalkozásai számára a vállalkozások fejlesztése során tapasztalt nehézségek és problémák összehangolt megoldását, valamint biztosítandó a kiemelt vállalkozások fejlődésének nyomon követését és elemzését” (105). A Bizottság ezért nem fogadta el a vállalat egyedi védekezését, miszerint a Xiamen Xiashun ne állna a kínai hatóságok ellenőrzése, illetve szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt. |
| --- | --- |

(198)

Konkrétan a Xiamen Xiashun kapcsán a Bizottság megjegyezte, hogy azt hivatalosan a következőképpen ismerik el: az Államtanács nemzeti szintű kulcsfontosságú csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásként; a Fujian (Fucsien) tartományi gazdasági és informatikai bizottság Fujian tartomány stratégiai fontosságú feltörekvő iparágainak kiemelt vállalkozásaként; a Fujian Tartományi Tudományos és Technológiai Iroda, a Fujian tartományi gazdasági és informatikai bizottság, a Fujian Tartományi Szakszervezeti Szövetség és a Fujian tartományi népi kormányzat állami tulajdonú vagyonfelügyeleti és igazgatási bizottsága Fujian tartomány innovatív vállalkozásaként (104). E hivatalos elismerések megszerzéséhez a vállalatnak teljesítenie kell a megfelelő alkalmassági követelményeket, amelyek többek között a kínai kormány hivatalos irányvonalának követését, valamint a hivatalos kormányzati stratégiák és politikák betartását foglalják magukban. A követelményeket ahhoz is teljesíteni kell, hogy a jövőben megőrizhesse az elismeréseket, és további előnyökhöz juthasson a hozzájuk kapcsolódó közvetlen vagy közvetett kormányzati támogatások révén. Példaként: egy társaságnak „a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak kiemelt vállalkozásaként” való elismeréséhez (amelyek titulust a Xiamen Xiashun megszerezte) Fujian tartományban többek között a következő sajátos politikák, célkitűzések és előnyök fűződnek: „A kiemelt vállalkozások bevonása vezetőként és példaképként, a stratégiai feltörekvő iparágak ugrásszerű tudományos fejlődésének előmozdítása Fujianban, és a »Fujian tartomány stratégiai fontosságú feltörekvő iparágai fejlődésének felgyorsítását célzó végrehajtási tervben« kitűzött célok és feladatok megvalósítása”; „Fujian tartomány különféle, a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágakat finanszírozó kockázatitőke-alapjainak támogatása annak érdekében, hogy a kiemelt vállalkozások kulcsfontosságú projektjeinek fejlesztésére irányuló tőkebefektetéseket eszközöljenek”; „A tartományi stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak kiemelt vállalkozásainak ösztönzése és támogatása abba, hogy a vállalkozás bevezetésre kerüljön a tőzsdén finanszírozás, vállalati kötvények kibocsátása, rövid távú finanszírozásra szolgáló értékpapírok kibocsátása stb. céljából, valamint megfelelő támogatás és szolgáltatások nyújtása a vállalati finanszírozáshoz”; „A Pingtan Átfogó Kísérleti Övezetben található kantonok és települések gazdasági és kereskedelmi vezetésével, valamint a csoport tagját képező tartományi (holding) társaságokkal közösen a tartományi gazdasági és kereskedelmi bizottság létrehozott egy együttműködési és kapcsolattartó rendszert, elősegítendő a feltörekvő iparágak kiemelt vállalkozásai számára a vállalkozások fejlesztése során tapasztalt nehézségek és problémák összehangolt megoldását, valamint biztosítandó a kiemelt vállalkozások fejlődésének nyomon követését és elemzését” (105). A Bizottság ezért nem fogadta el a vállalat egyedi védekezését, miszerint a Xiamen Xiashun ne állna a kínai hatóságok ellenőrzése, illetve szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt.

104

105

| (199) | A Xiamen Xiashun továbbá azt állította, hogy a társaság a Kínai Népköztársaság külkereskedelmi törvénye, a Kínai Népköztársaság külföldi befektetési törvénye, valamint a Kínai Népköztársaság társasági törvénye alapján jött létre, és a Kínai Népköztársaság vállalati csődtörvényének hatálya alá tartozik. E törvényekkel összhangban a csődtörvény védelme alatt áll, és tőkéje szabadon emelhető, illetve kivonható a törvénynek megfelelően. Továbbá azzal érvelt, hogy éves beszámolóinak könyvvizsgálatát az Ernst & Young végzi a nemzetközi számviteli standardok szerint, és ha pénzügyi helyzete veszélybe kerülne, akkor a nemzetközi standardokat kellene követnie, és valószínűleg csődeljárás indulna ellene. |
| --- | --- |

(199)

A Xiamen Xiashun továbbá azt állította, hogy a társaság a Kínai Népköztársaság külkereskedelmi törvénye, a Kínai Népköztársaság külföldi befektetési törvénye, valamint a Kínai Népköztársaság társasági törvénye alapján jött létre, és a Kínai Népköztársaság vállalati csődtörvényének hatálya alá tartozik. E törvényekkel összhangban a csődtörvény védelme alatt áll, és tőkéje szabadon emelhető, illetve kivonható a törvénynek megfelelően. Továbbá azzal érvelt, hogy éves beszámolóinak könyvvizsgálatát az Ernst & Young végzi a nemzetközi számviteli standardok szerint, és ha pénzügyi helyzete veszélybe kerülne, akkor a nemzetközi standardokat kellene követnie, és valószínűleg csődeljárás indulna ellene.

| (200) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy amint azt a 3.3.1.6. szakasz ismerteti, a Kínában a jog területén jelentkező torzulások nem abból fakadnak, hogy a kínai törvények alkalmatlanok lennének a céljukra. Éppen ellenkezőleg, a kínai törvényeket más országok hasonló törvényeinek mintájára hozzák, így maguk a törvények kapcsán nem merül fel minőségi probléma. A probléma e törvények nem megfelelő végrehajtásában és az államnak a fizetésképtelenségi eljárásokban betöltött szerepében rejlik. A 3.3.1.6. szakaszban szereplő ténymegállapítások alapján, illetve annak vonatkozó bizonyíték hiányában, hogy a Xiamen Xiashunra nincsenek hatással a csődeljárásokkal kapcsolatos országos szintű torzulások, a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy amint azt a 3.3.1.6. szakasz ismerteti, a Kínában a jog területén jelentkező torzulások nem abból fakadnak, hogy a kínai törvények alkalmatlanok lennének a céljukra. Éppen ellenkezőleg, a kínai törvényeket más országok hasonló törvényeinek mintájára hozzák, így maguk a törvények kapcsán nem merül fel minőségi probléma. A probléma e törvények nem megfelelő végrehajtásában és az államnak a fizetésképtelenségi eljárásokban betöltött szerepében rejlik. A 3.3.1.6. szakaszban szereplő ténymegállapítások alapján, illetve annak vonatkozó bizonyíték hiányában, hogy a Xiamen Xiashunra nincsenek hatással a csődeljárásokkal kapcsolatos országos szintű torzulások, a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (201) | A Xiamen Xiashun továbbá megjegyezte, hogy az előállítási költségek és az uralkodó piaci viszonyok alapján független ártárgyalásokat folytatott az uniós vagy másutt letelepedett ügyfeleivel. Hozzátette, hogy amikor az uniós vevőknek történő értékesítés során az árát a Londoni Fémtőzsdén (LME) az EU-ba történő értékesítés esetében jegyzett alumíniumár átalakítási felárral növelt összege alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(201)

A Xiamen Xiashun továbbá megjegyezte, hogy az előállítási költségek és az uralkodó piaci viszonyok alapján független ártárgyalásokat folytatott az uniós vagy másutt letelepedett ügyfeleivel. Hozzátette, hogy amikor az uniós vevőknek történő értékesítés során az árát a Londoni Fémtőzsdén (LME) az EU-ba történő értékesítés esetében jegyzett alumíniumár átalakítási felárral növelt összege alapján határozta meg.

| (202) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában szereplő követelmény szerint ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket torzulatlan árak vagy referenciaértékek alapján kell képezni. Az előző preambulumbekezdésben összefoglalt állítások az előállítási költségeken és az uniós (vagy másutt található) vevőknek történő értékesítéskor uralkodó piaci feltételeken alapulnak. Ezért azok háttere és ténybeli helyzete az EU-ba (és máshová) irányuló kivitelkor felszámított exportárat, nem pedig a jelen rendelkezés tárgyát képező rendes értéket érinti. A Bizottság ennélfogva ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(202)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában szereplő követelmény szerint ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket torzulatlan árak vagy referenciaértékek alapján kell képezni. Az előző preambulumbekezdésben összefoglalt állítások az előállítási költségeken és az uniós (vagy másutt található) vevőknek történő értékesítéskor uralkodó piaci feltételeken alapulnak. Ezért azok háttere és ténybeli helyzete az EU-ba (és máshová) irányuló kivitelkor felszámított exportárat, nem pedig a jelen rendelkezés tárgyát képező rendes értéket érinti. A Bizottság ennélfogva ezt az állítást elutasította.

| (203) | A nyersanyagokat illetően a Xiamen Xiashun azt állította, hogy nem léteznek a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések. Véleménye szerint szabadon választhatja meg saját beszállítóit, legyenek azok gyártók vagy forgalmazók, és szabadon alkudhat ki velük árakat. Hozzátette, hogy a nyersanyagok és egyéb inputok vételárát számos beszállítóval folytatott tárgyalások és pályáztatás útján határozták meg. A Xiamen Xiashun hozzátette továbbá, hogy nyersanyagainak egy részét a tengerentúlról szerzi be. Különösen ez a helyzet a titán-bór-alumínium rúddal, amelyet teljes egészében az Egyesült Királyságtól vásárol. |
| --- | --- |

(203)

A nyersanyagokat illetően a Xiamen Xiashun azt állította, hogy nem léteznek a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések. Véleménye szerint szabadon választhatja meg saját beszállítóit, legyenek azok gyártók vagy forgalmazók, és szabadon alkudhat ki velük árakat. Hozzátette, hogy a nyersanyagok és egyéb inputok vételárát számos beszállítóval folytatott tárgyalások és pályáztatás útján határozták meg. A Xiamen Xiashun hozzátette továbbá, hogy nyersanyagainak egy részét a tengerentúlról szerzi be. Különösen ez a helyzet a titán-bór-alumínium rúddal, amelyet teljes egészében az Egyesült Királyságtól vásárol.

| (204) | Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Xiamen Xiashun nem nyújtott be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a belföldön beszerzett inputokkal kapcsolatos költségeire nem volt hatással a kínai kormány jelentős, a 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban tett ténymegállapítások szerinti beavatkozása. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy torzulások állnak fenn a síkhengerelt alumíniumtermékek ágazatának teljes értékláncában. Ezek a torzulások a nyersanyagok beszállítóit is érintik, amelyek a Kínával kapcsolatban megállapított torzulások valamennyi fajtájának ki vannak téve, beleértve a villamos energia költsége, a munkerőköltségek, a finanszírozáshoz való hozzáférés stb. terén fennálló torzulásokat is. Ezzel szemben a Xiamen Xiashun tengerentúli beszerzései esetében a benyújtott és azt követően az adatok egybevetésével távolról ellenőrzött bizonyítékok alapján, ideértve a kérdőívre adott válaszokat, a vonatkozó szerződéseket, a szóban forgó beszerzések árelemzését (amely a reprezentatív országban alkalmazott árakhoz hasonló árakat mutatott), és tekintve, hogy nem áll rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy ezen input az Egyesült Királyságban torzulásoknak lenne kitéve, a Bizottság egyértelműen megállapította, hogy az Egyesült Királyságból származó titán-bór-alumínium rúd beszerzési ára (amely a vállalat nyersanyagköltségeinek csak kis részét képviseli) torzulástól mentes, és azt nem kell egy reprezentatív ország adataival helyettesíteni. |
| --- | --- |

(204)

Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a Xiamen Xiashun nem nyújtott be meggyőző bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a belföldön beszerzett inputokkal kapcsolatos költségeire nem volt hatással a kínai kormány jelentős, a 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban tett ténymegállapítások szerinti beavatkozása. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy torzulások állnak fenn a síkhengerelt alumíniumtermékek ágazatának teljes értékláncában. Ezek a torzulások a nyersanyagok beszállítóit is érintik, amelyek a Kínával kapcsolatban megállapított torzulások valamennyi fajtájának ki vannak téve, beleértve a villamos energia költsége, a munkerőköltségek, a finanszírozáshoz való hozzáférés stb. terén fennálló torzulásokat is. Ezzel szemben a Xiamen Xiashun tengerentúli beszerzései esetében a benyújtott és azt követően az adatok egybevetésével távolról ellenőrzött bizonyítékok alapján, ideértve a kérdőívre adott válaszokat, a vonatkozó szerződéseket, a szóban forgó beszerzések árelemzését (amely a reprezentatív országban alkalmazott árakhoz hasonló árakat mutatott), és tekintve, hogy nem áll rendelkezésre arra vonatkozó bizonyíték, hogy ezen input az Egyesült Királyságban torzulásoknak lenne kitéve, a Bizottság egyértelműen megállapította, hogy az Egyesült Királyságból származó titán-bór-alumínium rúd beszerzési ára (amely a vállalat nyersanyagköltségeinek csak kis részét képviseli) torzulástól mentes, és azt nem kell egy reprezentatív ország adataival helyettesíteni.

| (205) | Ezenkívül a vizsgálat feltárta, hogy a Xiamen Xiashun a Yunlu Aluminum Co.-val, egy állami tulajdonú vállalattal közös vállalkozást hozott létre Yunnan Yongshun Aluminium Co., Ltd. néven, amely egy Jianshui (Csiensuj) megyében, Yunnan (Jünnan) tartományban bejegyzett társaság. E társaság fő tevékenysége nagy méretű, alumíniumötvözetből készült lemeztuskók gyártása, és a Xiamen Xiashun egyik beszállítója. A fenti példa egyrészt azt mutatja, hogy a Xiamen Xiashun szorosan együttműködik a kínai állammal azáltal, hogy közös vállalkozást hozott létre egy állami tulajdonú vállalattal, másrészt, hogy az országos szintű torzulások a beszállítóit is érintik. |
| --- | --- |

(205)

Ezenkívül a vizsgálat feltárta, hogy a Xiamen Xiashun a Yunlu Aluminum Co.-val, egy állami tulajdonú vállalattal közös vállalkozást hozott létre Yunnan Yongshun Aluminium Co., Ltd. néven, amely egy Jianshui (Csiensuj) megyében, Yunnan (Jünnan) tartományban bejegyzett társaság. E társaság fő tevékenysége nagy méretű, alumíniumötvözetből készült lemeztuskók gyártása, és a Xiamen Xiashun egyik beszállítója. A fenti példa egyrészt azt mutatja, hogy a Xiamen Xiashun szorosan együttműködik a kínai állammal azáltal, hogy közös vállalkozást hozott létre egy állami tulajdonú vállalattal, másrészt, hogy az országos szintű torzulások a beszállítóit is érintik.

| (206) | A Xiamen Xiashun továbbá azt állította, hogy a kormánynak nincs befolyással a hitelképességére vagy a számára nyújtott hitelek kondícióira, és hogy a hitelkondíciókat (például a kamatlábat), a mindenkori piaci kamatláb határozza meg. A Xiamen Xiashun azt is állította, hogy SGA-költségei torzulatlanok és észszerűek, és ezeket figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(206)

A Xiamen Xiashun továbbá azt állította, hogy a kormánynak nincs befolyással a hitelképességére vagy a számára nyújtott hitelek kondícióira, és hogy a hitelkondíciókat (például a kamatlábat), a mindenkori piaci kamatláb határozza meg. A Xiamen Xiashun azt is állította, hogy SGA-költségei torzulatlanok és észszerűek, és ezeket figyelembe kell venni.

| (207) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállásának megállapításához az exportáló országban alkalmazott árakra és a termékek költségeire az adott rendelkezésben foglalt torzító elemek közül egy vagy több elem által gyakorolt lehetséges hatást elemzi. Még ha az exportáló gyártó valóban nem is részesült közvetlenül jelentős mértékű állami támogatásban – jóllehet ez nem igaz –, a Xiamen Xiashun a 3.3.1.5. és a 3.3.1.8. szakaszban leírtaknak megfelelően akkor is jogosult volt pénzügyi támogatásra. Ennek oka – a 3.3.1.5. szakaszban kifejtettek szerint –, hogy az alumíniumágazat összes többi vállalkozásához hasonlóan az exportáló gyártóra érvényesek voltak a kínai állami tervezési és iránymutató dokumentumok, és mindkettő finanszírozáshoz juthatott a 3.3.1.8. szakaszban bemutatott kínai finanszírozási rendszeren keresztül. E tekintetben a kínai kormány iránymutatását követő bankok és más finanszírozási intézmények megkönnyítik a piaci szereplők – köztük az alumíniumtermékek gyártóinak – finanszírozási forrásokhoz való hozzájutását, ezáltal pedig pénzügyi védőhálót hoz létre ezeknek a vállalatoknak, és további előnyöket biztosít számukra a Kínán kívüli versenytársaikkal szemben. Továbbá a (198) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a stratégiai fontosságú feltörekvő iparági vállalat státusszal rendelkező Xiamen Xiashun az említett preambulumbekezdésben leírtak szerint részesül az e státusszal rendelkező vállalatok rendelkezésére bocsátott pénzügyi támogatásból. |
| --- | --- |

(207)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások fennállásának megállapításához az exportáló országban alkalmazott árakra és a termékek költségeire az adott rendelkezésben foglalt torzító elemek közül egy vagy több elem által gyakorolt lehetséges hatást elemzi. Még ha az exportáló gyártó valóban nem is részesült közvetlenül jelentős mértékű állami támogatásban – jóllehet ez nem igaz –, a Xiamen Xiashun a 3.3.1.5. és a 3.3.1.8. szakaszban leírtaknak megfelelően akkor is jogosult volt pénzügyi támogatásra. Ennek oka – a 3.3.1.5. szakaszban kifejtettek szerint –, hogy az alumíniumágazat összes többi vállalkozásához hasonlóan az exportáló gyártóra érvényesek voltak a kínai állami tervezési és iránymutató dokumentumok, és mindkettő finanszírozáshoz juthatott a 3.3.1.8. szakaszban bemutatott kínai finanszírozási rendszeren keresztül. E tekintetben a kínai kormány iránymutatását követő bankok és más finanszírozási intézmények megkönnyítik a piaci szereplők – köztük az alumíniumtermékek gyártóinak – finanszírozási forrásokhoz való hozzájutását, ezáltal pedig pénzügyi védőhálót hoz létre ezeknek a vállalatoknak, és további előnyöket biztosít számukra a Kínán kívüli versenytársaikkal szemben. Továbbá a (198) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a stratégiai fontosságú feltörekvő iparági vállalat státusszal rendelkező Xiamen Xiashun az említett preambulumbekezdésben leírtak szerint részesül az e státusszal rendelkező vállalatok rendelkezésére bocsátott pénzügyi támogatásból.

| (208) | Ami a munkaerőt illeti, a Xiamen Xiashun azt állította, hogy stabil és normális bérköltségrendszer alapján működik. Alkalmazottaival függetlenül alkudott meg az egyéni bérekről a piaci kamatlábak, valamint a személyes szakértelmük és eredményeik alapján. Hozzátette, hogy az állam nem rendelte el a bérek ellenőrzését Kínában. |
| --- | --- |

(208)

Ami a munkaerőt illeti, a Xiamen Xiashun azt állította, hogy stabil és normális bérköltségrendszer alapján működik. Alkalmazottaival függetlenül alkudott meg az egyéni bérekről a piaci kamatlábak, valamint a személyes szakértelmük és eredményeik alapján. Hozzátette, hogy az állam nem rendelte el a bérek ellenőrzését Kínában.

| (209) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a munkaerőpiac torzulásait országos szinten állapította meg a 3.3.1.7. szakaszban. A kínai munkaerőpiac jellegéből fakadó problémák, többek között a kormánytól független szakszervezetek hiánya és a munkaerő mobilitásának a (172) preambulumbekezdésben ismertetett háztartás-nyilvántartási rendszerből fakadó korlátozásai, torzító hatással vannak Kínában a bérek alakulására. E tekintetben nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a Xiamen Xiashunt ne érintenék a független szakszervezetek országszerte tapasztalt hiányából és a háztartás-nyilvántartási rendszerből fakadó torzító hatások. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a munkaerőpiac torzulásait országos szinten állapította meg a 3.3.1.7. szakaszban. A kínai munkaerőpiac jellegéből fakadó problémák, többek között a kormánytól független szakszervezetek hiánya és a munkaerő mobilitásának a (172) preambulumbekezdésben ismertetett háztartás-nyilvántartási rendszerből fakadó korlátozásai, torzító hatással vannak Kínában a bérek alakulására. E tekintetben nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a Xiamen Xiashunt ne érintenék a független szakszervezetek országszerte tapasztalt hiányából és a háztartás-nyilvántartási rendszerből fakadó torzító hatások. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (210) | Végül pedig a Xiamen Xiashun azt állította, hogy – az összes fent említett okból kifolyólag – SGA-költségei, valamint a nyeresége torzulatlanok és észszerűek is, és ezeket figyelembe kell venni a számítások során. |
| --- | --- |

(210)

Végül pedig a Xiamen Xiashun azt állította, hogy – az összes fent említett okból kifolyólag – SGA-költségei, valamint a nyeresége torzulatlanok és észszerűek is, és ezeket figyelembe kell venni a számítások során.

| (211) | Ami az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó állítást illeti, a Bizottság először is megjegyezte, hogy az állítás általánosító jellegű és megalapozatlan, mivel egyszerűen ezen exportáló gyártó többi állítására hivatkozott, amelyeket viszont a Bizottság mind elutasított. Ezenkívül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja kifejezetten előírja, hogy ha megállapítást nyer a jelentős torzulások fennállása, a számított rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulatlan és észszerű összegét. Mivel a jelen vizsgálatban ez a helyzet áll fenn, és az exportáló gyártót, valamint beszállítóit érintik ezek a torzulások, a Bizottság ezeket az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(211)

Ami az SGA-költségekre és a nyereségre vonatkozó állítást illeti, a Bizottság először is megjegyezte, hogy az állítás általánosító jellegű és megalapozatlan, mivel egyszerűen ezen exportáló gyártó többi állítására hivatkozott, amelyeket viszont a Bizottság mind elutasított. Ezenkívül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja kifejezetten előírja, hogy ha megállapítást nyer a jelentős torzulások fennállása, a számított rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulatlan és észszerű összegét. Mivel a jelen vizsgálatban ez a helyzet áll fenn, és az exportáló gyártót, valamint beszállítóit érintik ezek a torzulások, a Bizottság ezeket az állításokat elutasította.

| (212) | A Xiamen Xiashun észrevételeire reagálva az Airoldi a jelentős torzulásokra vonatkozó több észrevételt nyújtott be az egyéb érdekelt felek által az eljárás megindításáról szóló értesítés 8. pontjának i) alpontja alapján benyújtott információk tekintetében. |
| --- | --- |

(212)

A Xiamen Xiashun észrevételeire reagálva az Airoldi a jelentős torzulásokra vonatkozó több észrevételt nyújtott be az egyéb érdekelt felek által az eljárás megindításáról szóló értesítés 8. pontjának i) alpontja alapján benyújtott információk tekintetében.

| (213) | Először: az Airoldi támogatását fejezte ki a Xiamen Xiashun által az eljárás megindításakor tett azon észrevételekkel kapcsolatban, amelyek szerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a WTO dömpingellenes megállapodásának számos rendelkezésével. |
| --- | --- |

(213)

Először: az Airoldi támogatását fejezte ki a Xiamen Xiashun által az eljárás megindításakor tett azon észrevételekkel kapcsolatban, amelyek szerint az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nem egyeztethető össze a WTO dömpingellenes megállapodásának számos rendelkezésével.

| (214) | A dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése és a WTO jogszabályai összeegyeztethetőségének kérdését a (189)–(195) preambulumbekezdés már tárgyalta. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(214)

A dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése és a WTO jogszabályai összeegyeztethetőségének kérdését a (189)–(195) preambulumbekezdés már tárgyalta. Ezeket az állításokat ezért a Bizottság elutasította.

| (215) | Továbbá az Airoldi azt állította, hogy ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy jelentős torzulások állnak fenn Kínában, akkor is egyedi költségelemzést kell végeznie minden gyártó/exportőr esetében, és figyelembe kell vennie a gyártó/exportőr azon saját belföldi költségeit, amelyekről megállapítást nyert, hogy torzulástól mentesek. |
| --- | --- |

(215)

Továbbá az Airoldi azt állította, hogy ha a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy jelentős torzulások állnak fenn Kínában, akkor is egyedi költségelemzést kell végeznie minden gyártó/exportőr esetében, és figyelembe kell vennie a gyártó/exportőr azon saját belföldi költségeit, amelyekről megállapítást nyert, hogy torzulástól mentesek.

| (216) | A Bizottság a fenti (195) preambulumbekezdésben kifejtette, hogy az összes számítás a vállalat egyedi adatain alapult, és a termelési tényezőket és azok mennyiségeit a vállalat által bejelentett módon használta fel, annyi különbséggel, hogy az értékeket torzulatlan referenciaértékekkel váltotta fel. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság a fenti (195) preambulumbekezdésben kifejtette, hogy az összes számítás a vállalat egyedi adatain alapult, és a termelési tényezőket és azok mennyiségeit a vállalat által bejelentett módon használta fel, annyi különbséggel, hogy az értékeket torzulatlan referenciaértékekkel váltotta fel. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (217) | Harmadszor: az Airoldi megjegyezte, hogy az Európai Alumínium Szövetség által benyújtott panasz valójában szubvencióellenes panasz volt, mivel a panasz szövege számos esetben utalt a síkhengerelt alumíniumtermékek kínai gyártóinak rendelkezésére bocsátott támogatásokra. Az Airoldi azt állította, hogy a panaszos azáltal, hogy dömpingellenes panaszt nyújtott be, és arra a feltételezésre támaszkodott, hogy a reprezentatív országon alapuló módszertan automatikusan alkalmazandó, megpróbálta kijátszani a kiegyenlítő vám alkalmazásának szükségességét feltáró vizsgálat és a dömpingellenes vizsgálat céljainak valódi lényegét. Előbbi az állam által nyújtott előnyökből származó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal foglalkozott. Utóbbi az egyes exportőrök tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatára vonatkozott. Az Airoldi megállapította, hogy az ilyen kérelmek elfogadása a dömpingellenes és a szubvencióellenes alaprendeletek (106) céljainak megsértését jelenti. |
| --- | --- |

(217)

Harmadszor: az Airoldi megjegyezte, hogy az Európai Alumínium Szövetség által benyújtott panasz valójában szubvencióellenes panasz volt, mivel a panasz szövege számos esetben utalt a síkhengerelt alumíniumtermékek kínai gyártóinak rendelkezésére bocsátott támogatásokra. Az Airoldi azt állította, hogy a panaszos azáltal, hogy dömpingellenes panaszt nyújtott be, és arra a feltételezésre támaszkodott, hogy a reprezentatív országon alapuló módszertan automatikusan alkalmazandó, megpróbálta kijátszani a kiegyenlítő vám alkalmazásának szükségességét feltáró vizsgálat és a dömpingellenes vizsgálat céljainak valódi lényegét. Előbbi az állam által nyújtott előnyökből származó tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal foglalkozott. Utóbbi az egyes exportőrök tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatára vonatkozott. Az Airoldi megállapította, hogy az ilyen kérelmek elfogadása a dömpingellenes és a szubvencióellenes alaprendeletek (106) céljainak megsértését jelenti.

106

| (218) | A Bizottság emlékeztetett, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint bizonyítani kell a jelentős torzulások fennállását a szóban forgó exportáló országban. A panaszban szerepelt néhány hivatkozás az állami támogatásokra vonatkozóan, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik francia bekezdésével összhangban szemléltetendő, hogy Kínában jelentős torzulások állnak fenn (a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések). Tagadhatatlan, hogy a támogatások csupán egyike a kormányok által a szabadpiaci erőkbe való beavatkozáshoz használt eszközöknek, és így jelentős kormányzati beavatkozást mutatnak a dömpingellenes alaprendelet ezen rendelkezésével összhangban. Ezért a panasz teljes mértékben összhangban állt a dömpingellenes alaprendelet rendelkezéseivel és céljaival. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(218)

A Bizottság emlékeztetett, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint bizonyítani kell a jelentős torzulások fennállását a szóban forgó exportáló országban. A panaszban szerepelt néhány hivatkozás az állami támogatásokra vonatkozóan, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik francia bekezdésével összhangban szemléltetendő, hogy Kínában jelentős torzulások állnak fenn (a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések). Tagadhatatlan, hogy a támogatások csupán egyike a kormányok által a szabadpiaci erőkbe való beavatkozáshoz használt eszközöknek, és így jelentős kormányzati beavatkozást mutatnak a dömpingellenes alaprendelet ezen rendelkezésével összhangban. Ezért a panasz teljes mértékben összhangban állt a dömpingellenes alaprendelet rendelkezéseivel és céljaival. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

| (219) | Negyedszer: az Airoldi azt állította, hogy a panaszos a panasz 85–87. pontjában korábban arra utalt, hogy a Bizottságot korábbi vizsgálatai tekintetében a stare decisis elve köti. Az Airoldi kifejtette, hogy ez az érvelés nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen bizonyítási tehernek a dömpingellenes és a szubvencióellenes alaprendelet szerinti alapvető szabályaival. Az Airoldi véleménye szerint a reprezentatív országon alapuló módszertan alkalmazásának előfeltétele csupán két igazoló dokumentumra támaszkodott: i. a Bizottság 2017-es jelentése; valamint ii. az OECD-jelentés. A panaszos nem járt el kellő gondossággal az olyan egyedi programok meglétének (a Kínában adott esetben meglévő egyedi intézkedésekre hivatkozva történő) megállapításakor, amelyek kizárólag a kínai alumíniumágazat számára biztosítanak előnyöket. Az állítások nem voltak megalapozottak, és hiányoztak az azokat alátámasztó bizonyítékok. Ezért az Airoldi kérelmezte, hogy eredményezze a panasz elutasítását az, hogy a panaszos figyelmen kívül hagyja a bizonyítási teher teljesítésére vonatkozó követelményt. |
| --- | --- |

(219)

Negyedszer: az Airoldi azt állította, hogy a panaszos a panasz 85–87. pontjában korábban arra utalt, hogy a Bizottságot korábbi vizsgálatai tekintetében a stare decisis elve köti. Az Airoldi kifejtette, hogy ez az érvelés nyilvánvalóan összeegyeztethetetlen bizonyítási tehernek a dömpingellenes és a szubvencióellenes alaprendelet szerinti alapvető szabályaival. Az Airoldi véleménye szerint a reprezentatív országon alapuló módszertan alkalmazásának előfeltétele csupán két igazoló dokumentumra támaszkodott: i. a Bizottság 2017-es jelentése; valamint ii. az OECD-jelentés. A panaszos nem járt el kellő gondossággal az olyan egyedi programok meglétének (a Kínában adott esetben meglévő egyedi intézkedésekre hivatkozva történő) megállapításakor, amelyek kizárólag a kínai alumíniumágazat számára biztosítanak előnyöket. Az állítások nem voltak megalapozottak, és hiányoztak az azokat alátámasztó bizonyítékok. Ezért az Airoldi kérelmezte, hogy eredményezze a panasz elutasítását az, hogy a panaszos figyelmen kívül hagyja a bizonyítási teher teljesítésére vonatkozó követelményt.

stare decisis

| (220) | A Bizottság emlékeztetett, hogy bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az érdekelt felek ideiglenes és/vagy végső tájékoztatásakor, nem pedig az eljárás megindításakor kerül sor. A panasszal együtt benyújtott bizonyítékok, köztük a két jelentés (nevezetesen az országjelentés és az OECD-jelentés), valamint az azokban hivatkozott több objektív háttérforrás alapján a Bizottság a panaszos által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat elegendőnek ítélte a vizsgálat ezen bizonyítékok alapján történő megindításához, teljes összhangban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének d) pontjával, amely kifejezetten lehetőséget biztosít a panaszosnak arra, hogy panasz benyújtásakor az országjelentést bizonyítékként felhasználja. Az országjelentést illetően a Bizottság emlékeztetett, hogy az átfogó dokumentum, amely széleskörű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentést 2017 decemberében tették közzé, és minden félnek bőven volt alkalma azt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontjával összhangban megcáfolni, kiegészíteni vagy a jelentésre vonatkozó észrevételeket benyújtani, de a Bizottsághoz nem érkeztek olyan észrevételek vagy bizonyítékok, amelyek azt érvénytelenné tennék. Ami a korábbi vizsgálatok ténymegállapításait illeti, például a panasz 85–87. pontjaiban szereplőket, azok releváns bizonyítéknak minősülnek, különösen mivel nemcsak a szóban forgó ország egészére kiterjedő torzulásokra vonatkoztak, hanem különösen az alumíniumágazat torzulásaira és helyzetére is, amelyek nagy valószínűséggel a jelenlegi vizsgálatban részes exportáló gyártókat is érintik. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság emlékeztetett, hogy bár a jelentős torzulások tényleges fennállásának megállapítására és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjában leírt módszertan ebből következő használatára csak az érdekelt felek ideiglenes és/vagy végső tájékoztatásakor, nem pedig az eljárás megindításakor kerül sor. A panasszal együtt benyújtott bizonyítékok, köztük a két jelentés (nevezetesen az országjelentés és az OECD-jelentés), valamint az azokban hivatkozott több objektív háttérforrás alapján a Bizottság a panaszos által a jelentős torzulásokkal kapcsolatban benyújtott bizonyítékokat elegendőnek ítélte a vizsgálat ezen bizonyítékok alapján történő megindításához, teljes összhangban az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének d) pontjával, amely kifejezetten lehetőséget biztosít a panaszosnak arra, hogy panasz benyújtásakor az országjelentést bizonyítékként felhasználja. Az országjelentést illetően a Bizottság emlékeztetett, hogy az átfogó dokumentum, amely széleskörű objektív bizonyítékokon – többek között a kínai kormány által közzétett jogszabályokon, szabályokon és hivatalos szakpolitikai dokumentumokon, nemzetközi szervezetek mint harmadik felek által összeállított jelentéseken, szakemberek tudományos tanulmányain és cikkein, továbbá egyéb megbízható független forrásokon – alapul. A jelentést 2017 decemberében tették közzé, és minden félnek bőven volt alkalma azt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontjával összhangban megcáfolni, kiegészíteni vagy a jelentésre vonatkozó észrevételeket benyújtani, de a Bizottsághoz nem érkeztek olyan észrevételek vagy bizonyítékok, amelyek azt érvénytelenné tennék. Ami a korábbi vizsgálatok ténymegállapításait illeti, például a panasz 85–87. pontjaiban szereplőket, azok releváns bizonyítéknak minősülnek, különösen mivel nemcsak a szóban forgó ország egészére kiterjedő torzulásokra vonatkoztak, hanem különösen az alumíniumágazat torzulásaira és helyzetére is, amelyek nagy valószínűséggel a jelenlegi vizsgálatban részes exportáló gyártókat is érintik. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (221) | Végül pedig az Airoldi előadta, hogy támogatja a Xiamen Xiashun azon állítását, miszerint az alumíniumöntecs árát Kínában a piaci erők határozzák meg, vagyis a Londoni Fémtőzsdén vagy a Sanghaji Határidős Tőzsdén jegyzett ár, amelyet egy átalakítási felárral megnövelnek. Hasonló észrevétel érkezett a Jiangsu Alcha csoport részéről is, amely a kérdőívre adott válaszában azt állította, hogy minden beszerzésére a szállítóival piaci alapon zajló tárgyalások eredményeként kerül sor, és azokat semmilyen jelentős torzulás nem érinti. Példaként a Jiangsu Alcha csoport bizonyítékokat nyújtott be arra vonatkozóan, hogy az alumíniumöntecs felvásárlási ára a vizsgálati időszak alatt magasabb volt, mint a Londoni Fémtőzsdén jegyzett ár. |
| --- | --- |

(221)

Végül pedig az Airoldi előadta, hogy támogatja a Xiamen Xiashun azon állítását, miszerint az alumíniumöntecs árát Kínában a piaci erők határozzák meg, vagyis a Londoni Fémtőzsdén vagy a Sanghaji Határidős Tőzsdén jegyzett ár, amelyet egy átalakítási felárral megnövelnek. Hasonló észrevétel érkezett a Jiangsu Alcha csoport részéről is, amely a kérdőívre adott válaszában azt állította, hogy minden beszerzésére a szállítóival piaci alapon zajló tárgyalások eredményeként kerül sor, és azokat semmilyen jelentős torzulás nem érinti. Példaként a Jiangsu Alcha csoport bizonyítékokat nyújtott be arra vonatkozóan, hogy az alumíniumöntecs felvásárlási ára a vizsgálati időszak alatt magasabb volt, mint a Londoni Fémtőzsdén jegyzett ár.

| (222) | A Bizottság megjegyezte, hogy Kínában az alumíniumöntecs után kiviteli vámot kell fizetni. Ezen egyedi kiviteli vám alkalmazása torzítja a piaci erők szokásos működését azáltal, hogy korlátozza az exportot, és így növeli a kínai alumíniumgyártók rendelkezésére álló alumíniumöntecs belföldi kínálatát. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint az alumíniumöntecs ára Kínában függetlenek az állami beavatkozástól, és azokat a piaci erők határozták meg. E tekintetben a tényleges fizetett ár nem meghatározó. Nem volt egyértelműen megállapítható, hogy a 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban tett ténymegállapítások szerinti kormányzati beavatkozások nem voltak hatással az alumíniumöntecsre. Ezek a torzulások az alumíniumöntecs beszállítóit is érintik, amelyek a Kínával kapcsolatban megállapított torzulások valamennyi fajtájának ki vannak téve, beleértve a villamos energia költsége, a munkerőköltségek, a finanszírozáshoz való hozzáférés stb. terén fennálló torzulásokat is. |
| --- | --- |

(222)

A Bizottság megjegyezte, hogy Kínában az alumíniumöntecs után kiviteli vámot kell fizetni. Ezen egyedi kiviteli vám alkalmazása torzítja a piaci erők szokásos működését azáltal, hogy korlátozza az exportot, és így növeli a kínai alumíniumgyártók rendelkezésére álló alumíniumöntecs belföldi kínálatát. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint az alumíniumöntecs ára Kínában függetlenek az állami beavatkozástól, és azokat a piaci erők határozták meg. E tekintetben a tényleges fizetett ár nem meghatározó. Nem volt egyértelműen megállapítható, hogy a 3.3.1.2–3.3.1.9. szakaszban tett ténymegállapítások szerinti kormányzati beavatkozások nem voltak hatással az alumíniumöntecsre. Ezek a torzulások az alumíniumöntecs beszállítóit is érintik, amelyek a Kínával kapcsolatban megállapított torzulások valamennyi fajtájának ki vannak téve, beleértve a villamos energia költsége, a munkerőköltségek, a finanszírozáshoz való hozzáférés stb. terén fennálló torzulásokat is.

3.3.1.12.   A jelentős torzulásokra vonatkozó átfogó következtetés

| (223) | mivel a Bizottság az összes fenti állítást elutasította, megerősítette a (188) preambulumbekezdésben foglalt következtetését, miszerint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. |
| --- | --- |

(223)

mivel a Bizottság az összes fenti állítást elutasította, megerősítette a (188) preambulumbekezdésben foglalt következtetését, miszerint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása.

| (224) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a torzulatlan árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján képezte. Ugyanakkor elfogadta a titán-bór-alumínium rúd árait, amelyeket az egyik exportáló gyártó nyújtott be, amely a szóban forgó nyersanyagot – a (204) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – teljes egészében az Egyesült Királyságból szerezte be. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a torzulatlan árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országbeli vonatkozó előállítási és értékesítési költségek – alapján képezte. Ugyanakkor elfogadta a titán-bór-alumínium rúd árait, amelyeket az egyik exportáló gyártó nyújtott be, amely a szóban forgó nyersanyagot – a (204) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – teljes egészében az Egyesült Királyságból szerezte be.

3.4.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (225) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján a következő szempontok alapján történt:






  (1) | A Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (107) alapján hasonló Kínáéhoz; |
| --- | --- | --- |

(225)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján a következő szempontok alapján történt:

(1)

A Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (107) alapján hasonló Kínáéhoz;

107

| (2) | Az érintett termék gyártása az adott országban; |
| --- | --- |

(2)

Az érintett termék gyártása az adott országban;

| (3) | A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban. |
| --- | --- |

(3)

A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban.

| (4) | Több lehetséges reprezentatív ország esetén indokolt esetben előnyben kell részesíteni azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

(4)

Több lehetséges reprezentatív ország esetén indokolt esetben előnyben kell részesíteni azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (226) | A (111)–(113) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést fűzött az ügy irataihoz, és az érdekelt feleket felkérte ezzel kapcsolatos észrevételeik megtételére. Az október 5-i feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés), illetve a november 25-i feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés). E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A tények és bizonyítékok Bizottság általi értékelése, valamint a levont következtetések a következőképpen foglalhatók össze: |
| --- | --- |

(226)

A (111)–(113) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést fűzött az ügy irataihoz, és az érdekelt feleket felkérte ezzel kapcsolatos észrevételeik megtételére. Az október 5-i feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés), illetve a november 25-i feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés). E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A tények és bizonyítékok Bizottság általi értékelése, valamint a levont következtetések a következőképpen foglalhatók össze:

3.4.2.   Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

| (227) | Az első feljegyzésben a Bizottság 55 olyan országot azonosított, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínáéhoz. A vizsgálati időszakban a bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank ezek mindegyikét „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta. A panaszban foglaltak szerint azonban a vizsgált terméket köztudottan ezek közül csak hat országban – Brazíliában, Indonéziában, Oroszországban, Dél-Afrikában, Thaiföldön és Törökországban – gyártják jelentős mennyiségben. |
| --- | --- |

(227)

Az első feljegyzésben a Bizottság 55 olyan országot azonosított, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínáéhoz. A vizsgálati időszakban a bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank ezek mindegyikét „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolta. A panaszban foglaltak szerint azonban a vizsgált terméket köztudottan ezek közül csak hat országban – Brazíliában, Indonéziában, Oroszországban, Dél-Afrikában, Thaiföldön és Törökországban – gyártják jelentős mennyiségben.

| (228) | Indonéziában, Dél-Afrikában és Oroszországban a vizsgálati időszakban exportkorlátozásokat alkalmaztak az alumíniumra, a vizsgált termék egyik fő nyersanyagára (108). Ezért, mivel ezek a korlátozások szintén befolyásolhatják és torzíthatják e nyersanyag importárát, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezeket az országokat nem fogja megfelelő reprezentatív országokként figyelembe venni, és így a továbbiakban a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állását csak Brazília, Thaiföld és Törökország esetében vizsgálta. |
| --- | --- |

(228)

Indonéziában, Dél-Afrikában és Oroszországban a vizsgálati időszakban exportkorlátozásokat alkalmaztak az alumíniumra, a vizsgált termék egyik fő nyersanyagára (108). Ezért, mivel ezek a korlátozások szintén befolyásolhatják és torzíthatják e nyersanyag importárát, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezeket az országokat nem fogja megfelelő reprezentatív országokként figyelembe venni, és így a továbbiakban a releváns nyilvános adatok rendelkezésre állását csak Brazília, Thaiföld és Törökország esetében vizsgálta.

108

3.4.3.   A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

A releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (229) | Az első feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta a feleket a releváns nyilvános adatokról, nevezetesen arról, hogy rendelkezésre állnak a vizsgált termék brazil, thaiföldi és törökországi gyártóira, valamint az érdekelt felek által azonosított vizsgált termék előállításához szükséges nyersanyagoknak az ezen országokba történő behozatalára vonatkozó pénzügyi információk. |
| --- | --- |

(229)

Az első feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta a feleket a releváns nyilvános adatokról, nevezetesen arról, hogy rendelkezésre állnak a vizsgált termék brazil, thaiföldi és törökországi gyártóira, valamint az érdekelt felek által azonosított vizsgált termék előállításához szükséges nyersanyagoknak az ezen országokba történő behozatalára vonatkozó pénzügyi információk.

| (230) | A Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) adatbázisa szerint Brazília, Thaiföld és Törökország reprezentatív mennyiségben importálta a releváns nyersanyagok többségét, így ezeket a behozatalokat referenciaértékként fel lehetett használni a rendes érték – az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti – megállapításához. A Bizottság talált olyan gyártókat is ezekben az országokban, amelyek információi nyilvánosan elérhetők (109). |
| --- | --- |

(230)

A Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) adatbázisa szerint Brazília, Thaiföld és Törökország reprezentatív mennyiségben importálta a releváns nyersanyagok többségét, így ezeket a behozatalokat referenciaértékként fel lehetett használni a rendes érték – az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti – megállapításához. A Bizottság talált olyan gyártókat is ezekben az országokban, amelyek információi nyilvánosan elérhetők (109).

109

| (231) | Miután megkapta az első feljegyzésre vonatkozó észrevételeket, a Bizottság elemezte a rendelkezésére álló információkat, és úgy ítélte meg, hogy a brazil Novelis do Brazil Ltda. társaság esetében álltak rendelkezésre a legmegfelelőbb nyilvános adatok. A Thaiföldön és Törökországban azonosított gyártókkal ellentétben ez a társaság a teljes auditált éves beszámolóját közzétette a weboldalán (110), és a pénzügyi információk kilenc hónappal átfedésben voltak a vizsgálati időszakkal. |
| --- | --- |

(231)

Miután megkapta az első feljegyzésre vonatkozó észrevételeket, a Bizottság elemezte a rendelkezésére álló információkat, és úgy ítélte meg, hogy a brazil Novelis do Brazil Ltda. társaság esetében álltak rendelkezésre a legmegfelelőbb nyilvános adatok. A Thaiföldön és Törökországban azonosított gyártókkal ellentétben ez a társaság a teljes auditált éves beszámolóját közzétette a weboldalán (110), és a pénzügyi információk kilenc hónappal átfedésben voltak a vizsgálati időszakkal.

110

| (232) | Következésképpen a Bizottság a második feljegyzésben Brazília kiválasztását javasolta megfelelő reprezentatív országként a torzulatlan árak és referenciaértékek megállapításához, valamint a brazil Novelis do Brasil vállalat adatainak felhasználását javasolta a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulatlan és észszerű SGA-költségek és nyereség megállapításához. |
| --- | --- |

(232)

Következésképpen a Bizottság a második feljegyzésben Brazília kiválasztását javasolta megfelelő reprezentatív országként a torzulatlan árak és referenciaértékek megállapításához, valamint a brazil Novelis do Brasil vállalat adatainak felhasználását javasolta a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulatlan és észszerű SGA-költségek és nyereség megállapításához.

| (233) | Több érdekelt fél (111) is kifogást emelt az ellen, hogy a Bizottság Brazíliát használja megfelelő reprezentatív országként. Elsősorban azzal érveltek, hogy a kormányzati politikák, az importtermékekre kivetett különféle adók (112) és a vizsgált termék brazíliai gyártásának hatékonysági problémái azt eredményezték, hogy a vizsgált termék ára rendkívül magas volt a brazil piacon és észszerűtlenül magas nyereséget hozott a brazil vállalatnak. Ezért állítólag a brazil Novelis do Brasil vállalat nyeresége nem volt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett megfelelő referenciaérték (113). |
| --- | --- |

(233)

Több érdekelt fél (111) is kifogást emelt az ellen, hogy a Bizottság Brazíliát használja megfelelő reprezentatív országként. Elsősorban azzal érveltek, hogy a kormányzati politikák, az importtermékekre kivetett különféle adók (112) és a vizsgált termék brazíliai gyártásának hatékonysági problémái azt eredményezték, hogy a vizsgált termék ára rendkívül magas volt a brazil piacon és észszerűtlenül magas nyereséget hozott a brazil vállalatnak. Ezért állítólag a brazil Novelis do Brasil vállalat nyeresége nem volt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának utolsó bekezdése értelmében vett megfelelő referenciaérték (113).

111

112

113

| (234) | Ezenkívül néhány érdekelt fél (az Airoldi Metalli Spa és a Xiamen Xiashun) arra is rámutatott, hogy a brazil hatóságok 2020. július 29-én dömpingellenes vizsgálatot indítottak a kínai alumíniumtermékek Brazíliába irányuló behozatalára vonatkozóan (a brazil Külkereskedelmi Államtitkárság (SECEX) 2020. július 28-i 46. sz. körlevele, a továbbiakban: 46. sz. körlevél) (114). |
| --- | --- |

(234)

Ezenkívül néhány érdekelt fél (az Airoldi Metalli Spa és a Xiamen Xiashun) arra is rámutatott, hogy a brazil hatóságok 2020. július 29-én dömpingellenes vizsgálatot indítottak a kínai alumíniumtermékek Brazíliába irányuló behozatalára vonatkozóan (a brazil Külkereskedelmi Államtitkárság (SECEX) 2020. július 28-i 46. sz. körlevele, a továbbiakban: 46. sz. körlevél) (114).

114

| (235) | A 46. sz. körlevélben említett vizsgálat termékköre jelentős átfedésben volt a jelenlegi vizsgálat – a fenti 2. szakaszban meghatározott – érintett termékének körével. A 46. sz. körlevél indexek formájában közzétette a panaszosok (három vállalat, köztük a Novelis do Brasil) üzemi eredményeit, amelyek azt mutatták, hogy a panaszosok a 2015–2019 közötti időszakban veszteségesek voltak (115). |
| --- | --- |

(235)

A 46. sz. körlevélben említett vizsgálat termékköre jelentős átfedésben volt a jelenlegi vizsgálat – a fenti 2. szakaszban meghatározott – érintett termékének körével. A 46. sz. körlevél indexek formájában közzétette a panaszosok (három vállalat, köztük a Novelis do Brasil) üzemi eredményeit, amelyek azt mutatták, hogy a panaszosok a 2015–2019 közötti időszakban veszteségesek voltak (115).

115

| (236) | Ezen új bizonyítékok alapján és annak ellenére, hogy a 46. sz. körlevélben szerepelnek a három panaszos gyártó konszolidált, indexált adatai, a Bizottság nem tartotta valószínűnek, hogy a Novelis do Brasil az általa bevallott nyereséget (a legutóbbi pénzügyi időszakban 19,4 % (116)) a vizsgált terméken realizálta volna. Figyelemmel arra, hogy a vállalat széles termékskálával rendelkezik (117), a Bizottság úgy vélte, hogy a Novelis do Brasil nagy valószínűséggel – és jelentős mértékben – az általa gyártott egyéb termékeken, például a légiközlekedési és a gépjárműipar számára gyártott termékein és italos dobozain realizálta ezt a nyereséget. |
| --- | --- |

(236)

Ezen új bizonyítékok alapján és annak ellenére, hogy a 46. sz. körlevélben szerepelnek a három panaszos gyártó konszolidált, indexált adatai, a Bizottság nem tartotta valószínűnek, hogy a Novelis do Brasil az általa bevallott nyereséget (a legutóbbi pénzügyi időszakban 19,4 % (116)) a vizsgált terméken realizálta volna. Figyelemmel arra, hogy a vállalat széles termékskálával rendelkezik (117), a Bizottság úgy vélte, hogy a Novelis do Brasil nagy valószínűséggel – és jelentős mértékben – az általa gyártott egyéb termékeken, például a légiközlekedési és a gépjárműipar számára gyártott termékein és italos dobozain realizálta ezt a nyereséget.

116

117

| (237) | A Bizottság ezért ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy a Novelis do Brasil adatai nem minősülnek megfelelő referenciaértéknek a vizsgált termék kapcsán az észszerű SGA-költségek és nyereség megállapításához. |
| --- | --- |

(237)

A Bizottság ezért ideiglenesen úgy ítélte meg, hogy a Novelis do Brasil adatai nem minősülnek megfelelő referenciaértéknek a vizsgált termék kapcsán az észszerű SGA-költségek és nyereség megállapításához.

| (238) | A Bizottság ezért ismételten érdemben megvizsgálta Thaiföldet, illetve Törökországot mint lehetséges megfelelő reprezentatív országokat. A thaiföldi és törökországi vállalatok nyilvánosan elérhető pénzügyi adatai azonban csak részben voltak átfedésben a vizsgálati időszakkal. Ezenkívül a legutóbbi pénzügyi időszakban, amelyre vonatkozóan rendelkezésre álltak adatok, e vállalatok üzemi eredménye a fedezeti pont (nullszaldó) közelében volt (118). Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeknek a vállalatoknak az adatai nem minősülnek megfelelő referenciaértéknek a torzulatlan és észszerű nyereség, valamint az SGA-költségek megállapításához. |
| --- | --- |

(238)

A Bizottság ezért ismételten érdemben megvizsgálta Thaiföldet, illetve Törökországot mint lehetséges megfelelő reprezentatív országokat. A thaiföldi és törökországi vállalatok nyilvánosan elérhető pénzügyi adatai azonban csak részben voltak átfedésben a vizsgálati időszakkal. Ezenkívül a legutóbbi pénzügyi időszakban, amelyre vonatkozóan rendelkezésre álltak adatok, e vállalatok üzemi eredménye a fedezeti pont (nullszaldó) közelében volt (118). Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeknek a vállalatoknak az adatai nem minősülnek megfelelő referenciaértéknek a torzulatlan és észszerű nyereség, valamint az SGA-költségek megállapításához.

118

| (239) | Tekintettel az adott helyzetre, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy hasonló terméket előállító ágazatban tevékenykedő vállalatok adatai megfelelőek lehetnek ilyen körülmények között. E következtetésre nem sokkal az ideiglenes intézkedések elfogadása előtt került sor. Az alaprendeletben meghatározott kötelező határidők által megszabott korlátok fényében a Bizottság ezért úgy határozott, hogy elemzését ideiglenesen egy, az ugyanazon ágazatban (alumíniumágazat) folyamatban lévő és hasonló terméket (extrudált alumíniumtermékek), valamint hasonló időszakot lefedő másik dömpingellenes vizsgálatban már rendelkezésre álló ismeretekre és információkra alapozza (119). Az extrudált alumíniumtermékek a síkhengerelt alumíniumtermékekhez hasonló műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek. Ami a gyártási folyamatot illeti, az alumínium extrudálással, hengerléssel vagy öntéssel számos különféle termékekké alakítható. Az extrudált alumíniumot különböző alakú alumínium profilokká formázzák. A síkhengerelt alumíniumtermékek közé tartoznak a sík lemezek, a tekercselt lemezek, a lapok és a fóliák. Ezen túlmenően ezeket a termékeket gyakran ugyanazok a vállalatok gyártják, mint a síkhengerelt alumíniumtermékeket, vagy e kétféle termék gyártói egy vállalatcsoportba tartoznak. |
| --- | --- |

(239)

Tekintettel az adott helyzetre, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy hasonló terméket előállító ágazatban tevékenykedő vállalatok adatai megfelelőek lehetnek ilyen körülmények között. E következtetésre nem sokkal az ideiglenes intézkedések elfogadása előtt került sor. Az alaprendeletben meghatározott kötelező határidők által megszabott korlátok fényében a Bizottság ezért úgy határozott, hogy elemzését ideiglenesen egy, az ugyanazon ágazatban (alumíniumágazat) folyamatban lévő és hasonló terméket (extrudált alumíniumtermékek), valamint hasonló időszakot lefedő másik dömpingellenes vizsgálatban már rendelkezésre álló ismeretekre és információkra alapozza (119). Az extrudált alumíniumtermékek a síkhengerelt alumíniumtermékekhez hasonló műszaki és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek. Ami a gyártási folyamatot illeti, az alumínium extrudálással, hengerléssel vagy öntéssel számos különféle termékekké alakítható. Az extrudált alumíniumot különböző alakú alumínium profilokká formázzák. A síkhengerelt alumíniumtermékek közé tartoznak a sík lemezek, a tekercselt lemezek, a lapok és a fóliák. Ezen túlmenően ezeket a termékeket gyakran ugyanazok a vállalatok gyártják, mint a síkhengerelt alumíniumtermékeket, vagy e kétféle termék gyártói egy vállalatcsoportba tartoznak.

119

| (240) | A Bizottság folytatja a vizsgálatát, és ha új és megfelelő adatokat szerez a potenciális reprezentatív országoktól, a helyzet újraértékelhető. |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság folytatja a vizsgálatát, és ha új és megfelelő adatokat szerez a potenciális reprezentatív országoktól, a helyzet újraértékelhető.

| (241) | Ezért, tekintettel a síkhengerelt alumíniumtermékek és az extrudált alumíniumtermékek közötti hasonlóságokra, valamint arra, hogy a releváns adatok nyilvánosan elérhetők voltak (120), a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy az extrudált alumíniumtermékeket gyártó vállalatok adatait használja, mivel ezen ország adatai – a Bizottság megítélése szerint – reprezentatívak voltak a síkhengerelt alumíniumtermékeket gyártó vállalatok helyzetére nézve. |
| --- | --- |

(241)

Ezért, tekintettel a síkhengerelt alumíniumtermékek és az extrudált alumíniumtermékek közötti hasonlóságokra, valamint arra, hogy a releváns adatok nyilvánosan elérhetők voltak (120), a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy az extrudált alumíniumtermékeket gyártó vállalatok adatait használja, mivel ezen ország adatai – a Bizottság megítélése szerint – reprezentatívak voltak a síkhengerelt alumíniumtermékeket gyártó vállalatok helyzetére nézve.

120

3.4.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (242) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján a vizsgálat jelenlegi szakaszában Törökország a megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(242)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján a vizsgálat jelenlegi szakaszában Törökország a megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.4.5.   Következtetés

Következtetés

| (243) | A fenti elemzésre tekintettel a Bizottság ideiglenes úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alkalmazásában ideiglenesen Törökországot tekinti megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(243)

A fenti elemzésre tekintettel a Bizottság ideiglenes úgy döntött, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alkalmazásában ideiglenesen Törökországot tekinti megfelelő reprezentatív országnak.

3.5.   A termelési tényezők torzulatlan költségeinek megállapításához felhasznált források

A termelési tényezők torzulatlan költségeinek megállapításához felhasznált források

| (244) | Az érdekelt felektől kapott és a vizsgálat iratai között rendelkezésre álló egyéb lényeges információk alapján a Bizottság az első feljegyzésben – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a vizsgált termék előállításához felhasználnak. |
| --- | --- |

(244)

Az érdekelt felektől kapott és a vizsgálat iratai között rendelkezésre álló egyéb lényeges információk alapján a Bizottság az első feljegyzésben – többek között az alapanyagokra, az energiára és a munkaerőre is kiterjedően – összeállította azon termelési tényezők előzetes jegyzékét, amelyeket a vizsgált termék előállításához felhasználnak.

| (245) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) volt. Végül pedig ugyanabban a feljegyzésben a Bizottság megjelölte azokat a harmonizált rendszerben (HR) a termelési tényezőkhöz kapcsolódó kódokat, amelyeket az érdekelt felektől kapott információk alapján eredetileg fel kívánt használni a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban azonosította továbbá a torzulatlan árak és referenciaértékek meghatározásához felhasználandó forrásokat. A Bizottság által felhasználni javasolt legfontosabb forrás a Globális Kereskedelmi Atlasz (a továbbiakban: GTA) volt. Végül pedig ugyanabban a feljegyzésben a Bizottság megjelölte azokat a harmonizált rendszerben (HR) a termelési tényezőkhöz kapcsolódó kódokat, amelyeket az érdekelt felektől kapott információk alapján eredetileg fel kívánt használni a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti elemzéshez.

| (246) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat a szóban forgó feljegyzésben említett egyes termelési tényezők torzulatlan értékeire vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra. |
| --- | --- |

(246)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket és javaslatokat a szóban forgó feljegyzésben említett egyes termelési tényezők torzulatlan értékeire vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra.

| (247) | Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság a felek észrevételei és a mintában szereplő exportáló gyártók által a kérdőívre adott válaszaikban benyújtott információk alapján frissítette a termelési tényezők jegyzékét. |
| --- | --- |

(247)

Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság a felek észrevételei és a mintában szereplő exportáló gyártók által a kérdőívre adott válaszaikban benyújtott információk alapján frissítette a termelési tényezők jegyzékét.

| (248) | Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította Törökország vonatkozásában a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  2. táblázat


  Termelési tényezők és információforrások









  Nyersanyagok | Törökországban alkalmazott árukódok | Érték | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alumíniumötvözetek | 760120800000 | 14,01 | kg |
| Timföldpor | 281820 | 6,94 | kg |
| Alumíniumöntecs | 760110 | 12,73 | kg |
| Folyékony alumínium | 760110000000 – feldolgozási költségek | 12,20 | kg |
| Alumínium-fluorid | 282612 | 10,37 | kg |
| Alumíniumhulladék | 760200190000 | 11,01 | kg |
| Alumíniumlap | 760120200000 | 13,91 | kg |
| Katódréz | 740329 | 39,47 | kg |
| Hideghengerelt tekercs | 760612920000 | 26,06 | kg |
| Meleghengerelt tekercs | 760612930000
  760612990000 | 31,86 | kg |
| Meleghengerelt lemez | 760612990000 | 36,02 | kg |
| Magnéziumöntecs | 810411 | 19,50 | kg |
| Ötvözéshez használt olvasztott réz | 740329 | 39,47 | kg |
| Ötvözéshez használt olvasztott vas | 720299300000
  720299800000 | 10,88 | kg |
| Ötvözéshez használt olvasztott mangán | 811100 | 15,59 | kg |
| Petrolkoksz | 271311 | 0,42 | kg |
| Szurok | 270810 | 3,82 | kg |
| Hengerlő olaj | 271012110000 | 3,17 | kg |
| Feketekőszén | 270119000000 | 0,59 | kg |
| Titán-szénszál | 760521 | 21,77 | kg |
| Cinköntecs | 790111 | 15,93 | kg |
| Gyorsan olvadó szilícium reagens | 280469 | 18,38 | kg |
| Fém reagens | 732690 | 37,13 | kg |
| Króm reagens | 811221 | 54,20 | kg |
| Alumíniumsalak | 262040 | 7,59 | kg |
| Fáradt olaj | 340399 | 33,3 | kg |
| Munkaerő |
| Munkaerő | Tárgytalan | 42,21 | óra |
| Energia |
| Villamos energia | Tárgytalan | 0,62 | kWh |
| Gáz | Tárgytalan | 1,95 | m3 |
| Víz | Tárgytalan | 5,21 | m3 |
| Melléktermék/hulladék |
| Alumíniumhulladék | 760200190000 | 11,01 | kg |

(248)

Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította Törökország vonatkozásában a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

2. táblázat

2. táblázat

Termelési tényezők és információforrások

Termelési tényezők és információforrások

Nyersanyagok

Törökországban alkalmazott árukódok

Érték

Mértékegység

Alumíniumötvözetek

760120800000

14,01

kg

Timföldpor

281820

6,94

kg

Alumíniumöntecs

760110

12,73

kg

Folyékony alumínium

760110000000 – feldolgozási költségek

12,20

kg

Alumínium-fluorid

282612

10,37

kg

Alumíniumhulladék

760200190000

11,01

kg

Alumíniumlap

760120200000

13,91

kg

Katódréz

740329

39,47

kg

Hideghengerelt tekercs

760612920000

26,06

kg

Meleghengerelt tekercs

760612930000

760612990000

31,86

kg

Meleghengerelt lemez

760612990000

36,02

kg

Magnéziumöntecs

810411

19,50

kg

Ötvözéshez használt olvasztott réz

740329

39,47

kg

Ötvözéshez használt olvasztott vas

720299300000

720299800000

10,88

kg

Ötvözéshez használt olvasztott mangán

811100

15,59

kg

Petrolkoksz

271311

0,42

kg

Szurok

270810

3,82

kg

Hengerlő olaj

271012110000

3,17

kg

Feketekőszén

270119000000

0,59

kg

Titán-szénszál

760521

21,77

kg

Cinköntecs

790111

15,93

kg

Gyorsan olvadó szilícium reagens

280469

18,38

kg

Fém reagens

732690

37,13

kg

Króm reagens

811221

54,20

kg

Alumíniumsalak

262040

7,59

kg

Fáradt olaj

340399

33,3

kg

Munkaerő

Munkaerő

Tárgytalan

42,21

óra

Energia

Villamos energia

Tárgytalan

0,62

kWh

Gáz

Tárgytalan

1,95

m3

3

Víz

Tárgytalan

5,21

m3

3

Melléktermék/hulladék

Alumíniumhulladék

760200190000

11,01

kg

3.5.1.   A gyártási folyamatban felhasznált nyersanyagok

A gyártási folyamatban felhasznált nyersanyagok

| (249) | A nyersanyagok torzulatlan árának megállapításához a Bizottság a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (121) 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból a reprezentatív országba érkező import GTA-ban jelentett (CIF paritáson számolt) egységárainak súlyozott átlagát vette alapul. A Bizottság azért döntött a Kínából érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása (a fenti (188)–(224) preambulumbekezdés). Arra utaló bizonyíték hiányában, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportot is befolyásolták. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került. |
| --- | --- |

(249)

A nyersanyagok torzulatlan árának megállapításához a Bizottság a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező és az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (121) 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból a reprezentatív országba érkező import GTA-ban jelentett (CIF paritáson számolt) egységárainak súlyozott átlagát vette alapul. A Bizottság azért döntött a Kínából érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása (a fenti (188)–(224) preambulumbekezdés). Arra utaló bizonyíték hiányában, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportot is befolyásolták. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került.

121

| (250) | Néhány termelési tényező esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság ezeket a termelési tényezőket fogyóeszközként kezelte, amint azt a (13) preambulumbekezdés ismerteti. |
| --- | --- |

(250)

Néhány termelési tényező esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság ezeket a termelési tényezőket fogyóeszközként kezelte, amint azt a (13) preambulumbekezdés ismerteti.

| (251) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulatlan fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulatlan költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(251)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulatlan fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulatlan költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan költségeinek becslésére.

| (252) | A Bizottság megjegyezte, hogy a folyékony alumíniumot, amelyet a Nanshan csoport egyik tagvállalata inputként használ, nem lehetséges nagy távolságon szállítani, és erre az inputra vonatkozóan nincs nemzetközi referenciaérték. Ezért alternatív megoldásként a Bizottság úgy határozott, hogy a 7601 10 HR-kód alá tartozó alumíniumöntecs torzulatlan árát alkalmazza referenciaértékként, amelyből levonta az érintett vállalatnál a folyékony alumínium önteccsé történő átalakítása során felmerült, százalékban kifejezett feldolgozási költségeket (122). |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság megjegyezte, hogy a folyékony alumíniumot, amelyet a Nanshan csoport egyik tagvállalata inputként használ, nem lehetséges nagy távolságon szállítani, és erre az inputra vonatkozóan nincs nemzetközi referenciaérték. Ezért alternatív megoldásként a Bizottság úgy határozott, hogy a 7601 10 HR-kód alá tartozó alumíniumöntecs torzulatlan árát alkalmazza referenciaértékként, amelyből levonta az érintett vállalatnál a folyékony alumínium önteccsé történő átalakítása során felmerült, százalékban kifejezett feldolgozási költségeket (122).

122

| (253) | A második feljegyzés közzététele után a Nanshan csoport megismételte az első feljegyzés közzététele után benyújtott érvelését, nevezetesen azt, hogy az alumíniumhulladék, amelyet a vizsgált termék előállításához használ, ugyanolyan tisztaságú, mint a késztermék, és ezt a terméket az öntési szakaszban ugyanúgy újrahasznosítja, mint az alumíniumöntecset. Következésképpen a Nanshan csoport szerint a Bizottság által az első és a második megjegyzésben közölt HR-kód egy eltérő termékre vonatkozott, nevezetesen a különböző forrásokból származó, alacsonyabb tisztaságú és különböző ötvözetekből álló alumíniumhulladékra. |
| --- | --- |

(253)

A második feljegyzés közzététele után a Nanshan csoport megismételte az első feljegyzés közzététele után benyújtott érvelését, nevezetesen azt, hogy az alumíniumhulladék, amelyet a vizsgált termék előállításához használ, ugyanolyan tisztaságú, mint a késztermék, és ezt a terméket az öntési szakaszban ugyanúgy újrahasznosítja, mint az alumíniumöntecset. Következésképpen a Nanshan csoport szerint a Bizottság által az első és a második megjegyzésben közölt HR-kód egy eltérő termékre vonatkozott, nevezetesen a különböző forrásokból származó, alacsonyabb tisztaságú és különböző ötvözetekből álló alumíniumhulladékra.

| (254) | A Bizottság megvizsgálta ezt az állítást. A Nanshan csoport által a távoli ellenőrzési folyamat során felhozott bizonyítékok alapján megállapította, hogy a Nanshan csoport különböző tagvállalatai által használt (és értékesített) alumíniumhulladék ára eltért az alumíniumöntecs árától: a minőségi osztálytól függően 2–9 % közötti levonás történt a hulladék tisztaságát jelezve. Ezért megerősítést nyert, hogy az alumíniumöntecs ára magasabb, mint más hulladéké. |
| --- | --- |

(254)

A Bizottság megvizsgálta ezt az állítást. A Nanshan csoport által a távoli ellenőrzési folyamat során felhozott bizonyítékok alapján megállapította, hogy a Nanshan csoport különböző tagvállalatai által használt (és értékesített) alumíniumhulladék ára eltért az alumíniumöntecs árától: a minőségi osztálytól függően 2–9 % közötti levonás történt a hulladék tisztaságát jelezve. Ezért megerősítést nyert, hogy az alumíniumöntecs ára magasabb, mint más hulladéké.

| (255) | A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a török nómenklatúra szerinti releváns árukódja megkülönbözteti az úgynevezett gyártási hulladékot (egy árnyaltabb árukód segítségével: 760200190000), amely a 760200 900000 árukód alatti hulladékhoz képest jobban tükrözi a Nanshan csoport által felhasznált és előállított hulladéktípust. Végül pedig a Bizottság azt is megismételte, hogy az említett HR-kód alatt behozott alumíniumhulladék sajátos összetételére vonatkozóan nem kapott semmilyen bizonyítékot azon állítás alátámasztására, miszerint az alacsonyabb tisztaságú és eltérő ötvözetből álló hulladék. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a 760200190000 árukód alá tartozó termék behozatali árát alkalmazza referenciaértékként, nem pedig az öntecs behozatali árát, amint azt a vállalat javasolta. |
| --- | --- |

(255)

A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a török nómenklatúra szerinti releváns árukódja megkülönbözteti az úgynevezett gyártási hulladékot (egy árnyaltabb árukód segítségével: 760200190000), amely a 760200 900000 árukód alatti hulladékhoz képest jobban tükrözi a Nanshan csoport által felhasznált és előállított hulladéktípust. Végül pedig a Bizottság azt is megismételte, hogy az említett HR-kód alatt behozott alumíniumhulladék sajátos összetételére vonatkozóan nem kapott semmilyen bizonyítékot azon állítás alátámasztására, miszerint az alacsonyabb tisztaságú és eltérő ötvözetből álló hulladék. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a 760200190000 árukód alá tartozó termék behozatali árát alkalmazza referenciaértékként, nem pedig az öntecs behozatali árát, amint azt a vállalat javasolta.

| (256) | A Nanshan csoport azzal is érvelt, hogy a GTA-ban szereplő, a HR-kódokon alapuló ár nem tesz különbséget az alumíniumtekercs végfelhasználásait és ötvözeteit között, míg az importált alumíniumtekercsek mennyiségének igen jelentős részét a termékkörön kívül eső termékek előállításához használhatják fel, nevezetesen a légiközlekedési vagy az autóiparban, illetve italos dobozokhoz. Azzal érvelt, hogy a különböző ötvözetek és a különböző végfelhasználások esetében az ár jelentősen eltért, ezért véleménye szerint a GTA átlagára nem szolgálhatott a Nanshan csoport által a vizsgált termék előállításához felhasznált, sajátos alumíniumtekercs árának helyettesítő értékeként. A Nanshan csoport azt javasolta, hogy a GTA-ban szereplő árak referenciamutatóként történő alkalmazása helyett a Bizottság támaszkodjon a CRU-jelentésben szereplő árakra az 1050 ötvözetből készült fólia-alapanyag árára vonatkozóan, amely véleménye szerint kémiai összetétele szempontjából nagyon hasonlít a 8079 ötvözetből készült fóliákhoz. |
| --- | --- |

(256)

A Nanshan csoport azzal is érvelt, hogy a GTA-ban szereplő, a HR-kódokon alapuló ár nem tesz különbséget az alumíniumtekercs végfelhasználásait és ötvözeteit között, míg az importált alumíniumtekercsek mennyiségének igen jelentős részét a termékkörön kívül eső termékek előállításához használhatják fel, nevezetesen a légiközlekedési vagy az autóiparban, illetve italos dobozokhoz. Azzal érvelt, hogy a különböző ötvözetek és a különböző végfelhasználások esetében az ár jelentősen eltért, ezért véleménye szerint a GTA átlagára nem szolgálhatott a Nanshan csoport által a vizsgált termék előállításához felhasznált, sajátos alumíniumtekercs árának helyettesítő értékeként. A Nanshan csoport azt javasolta, hogy a GTA-ban szereplő árak referenciamutatóként történő alkalmazása helyett a Bizottság támaszkodjon a CRU-jelentésben szereplő árakra az 1050 ötvözetből készült fólia-alapanyag árára vonatkozóan, amely véleménye szerint kémiai összetétele szempontjából nagyon hasonlít a 8079 ötvözetből készült fóliákhoz.

| (257) | A Bizottság megvizsgálta az állítást. Először is megjegyezte, hogy a török nómenklatúra szerint az ideiglenes különbözet kiszámításakor referenciaértékként használt HR-kód – a Nanshan állításával ellentétben – kizárta a termékkörbe nem tartozó legnagyobb termékcsoportot, nevezetesen az italos dobozok előállításához használatos termékeket. Másodszor: a török nómenklatúrában az egyes árukódok megkülönböztették a különböző vastagságú termékeket, és ennélfogva lehetővé tették a különböző terméktípusok pontosabb megkülönböztetését, szemben a CRU-jelentésben szereplő árakkal, amelyek csak egy adott vastagságra vonatkoznak. Harmadszor: a CRU-jelentésben szereplő árak az uniós piacokra vonatkoznak, és ezért nem egy hasonló gazdasági fejlettségi szintű ország árait tükrözik. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a behozott tekercsek GTA-ban szereplő árai megfelelőbb referenciaértéket jelentenek a rendes érték megállapításához a CRU-jelentésben feltüntetett áraknál. A Bizottság ezért elutasította az állítást, és úgy határozott, hogy referenciaértékként a 760612920000 árukód alá tartozó termék importárát használja a hidegen hengerelt tekercsek esetében; a 760612930000 és a 760612990000 árukód alá tartozó termék importárának átlagát a melegen hengerelt tekercsek esetében; valamint a 760612990000 árukód alá tartozó termék importárát a lapok esetében. |
| --- | --- |

(257)

A Bizottság megvizsgálta az állítást. Először is megjegyezte, hogy a török nómenklatúra szerint az ideiglenes különbözet kiszámításakor referenciaértékként használt HR-kód – a Nanshan állításával ellentétben – kizárta a termékkörbe nem tartozó legnagyobb termékcsoportot, nevezetesen az italos dobozok előállításához használatos termékeket. Másodszor: a török nómenklatúrában az egyes árukódok megkülönböztették a különböző vastagságú termékeket, és ennélfogva lehetővé tették a különböző terméktípusok pontosabb megkülönböztetését, szemben a CRU-jelentésben szereplő árakkal, amelyek csak egy adott vastagságra vonatkoznak. Harmadszor: a CRU-jelentésben szereplő árak az uniós piacokra vonatkoznak, és ezért nem egy hasonló gazdasági fejlettségi szintű ország árait tükrözik. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a behozott tekercsek GTA-ban szereplő árai megfelelőbb referenciaértéket jelentenek a rendes érték megállapításához a CRU-jelentésben feltüntetett áraknál. A Bizottság ezért elutasította az állítást, és úgy határozott, hogy referenciaértékként a 760612920000 árukód alá tartozó termék importárát használja a hidegen hengerelt tekercsek esetében; a 760612930000 és a 760612990000 árukód alá tartozó termék importárának átlagát a melegen hengerelt tekercsek esetében; valamint a 760612990000 árukód alá tartozó termék importárát a lapok esetében.

| (258) | A Nanshan csoport azt is állította, hogy a feketekőszén esetében a Bizottságnak nem szabad a szén GTA-adatbázisban szereplő importáraira támaszkodnia, mivel a Törökországba irányuló importmennyiség 2019-ben elhanyagolható volt. Ehelyett a Bizottság a fűtőszén és a petrolkoksz IHS-jelentésben (123) szereplő árait vette figyelembe. |
| --- | --- |

(258)

A Nanshan csoport azt is állította, hogy a feketekőszén esetében a Bizottságnak nem szabad a szén GTA-adatbázisban szereplő importáraira támaszkodnia, mivel a Törökországba irányuló importmennyiség 2019-ben elhanyagolható volt. Ehelyett a Bizottság a fűtőszén és a petrolkoksz IHS-jelentésben (123) szereplő árait vette figyelembe.

123

| (259) | A Bizottság először is azt állapította meg, hogy semmilyen bizonyíték nem támasztja alá, hogy az (500 tonnát meghaladó) importált mennyiség GTA-adatbázisban szereplő ár ne tükrözné a piaci árat, vagy hogy a GTA-adatbázisban szereplő ár lényegesen eltérő lett volna nagyobb behozatali volumen esetén. Másodszor: a benyújtott jelentésben az árak Kínán kívül csak öt másik országra vonatkoztak, nevezetesen Ausztráliára, Indiára, Oroszországra, Dél-Afrikára és Indonéziára. A szóban forgó árak régiónként és országonként eltérőek voltak. A Bizottság nem talált meggyőző bizonyítékot arra nézve, hogy ezekben az országokban az árak jobban tükröznének egy torzulatlan nemzetközi árat, mint a reprezentatív ország árai. Ezért a Bizottság elutasította ezt az állítást, és úgy határozott, hogy a Törökországba behozott szén importárát használja referenciaértékként. |
| --- | --- |

(259)

A Bizottság először is azt állapította meg, hogy semmilyen bizonyíték nem támasztja alá, hogy az (500 tonnát meghaladó) importált mennyiség GTA-adatbázisban szereplő ár ne tükrözné a piaci árat, vagy hogy a GTA-adatbázisban szereplő ár lényegesen eltérő lett volna nagyobb behozatali volumen esetén. Másodszor: a benyújtott jelentésben az árak Kínán kívül csak öt másik országra vonatkoztak, nevezetesen Ausztráliára, Indiára, Oroszországra, Dél-Afrikára és Indonéziára. A szóban forgó árak régiónként és országonként eltérőek voltak. A Bizottság nem talált meggyőző bizonyítékot arra nézve, hogy ezekben az országokban az árak jobban tükröznének egy torzulatlan nemzetközi árat, mint a reprezentatív ország árai. Ezért a Bizottság elutasította ezt az állítást, és úgy határozott, hogy a Törökországba behozott szén importárát használja referenciaértékként.

3.5.2.   Munkaerő

Munkaerő

| (260) | A munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (124). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság a „C.24” jelű gazdasági tevékenység (fémalapanyagok gyártása) óránkénti munkaerőköltségei alapján határozta meg a referenciaértéket (125). Az értékek ki lettek igazítva a Török Statisztikai Hivatal által közzétett belföldi termelőiár-index deflátorként való használatával (126). |
| --- | --- |

(260)

A munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (124). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság a „C.24” jelű gazdasági tevékenység (fémalapanyagok gyártása) óránkénti munkaerőköltségei alapján határozta meg a referenciaértéket (125). Az értékek ki lettek igazítva a Török Statisztikai Hivatal által közzétett belföldi termelőiár-index deflátorként való használatával (126).

124

125

126

3.5.3.   Villamos energia

Villamos energia

| (261) | A villamos energia referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, a törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó villamosenergia-árakat használta (127). A referenciaértéket a Bizottság a villamos energia 2020. március 25-én közzétett ára alapján állapította meg. Ez a 2019 második félévében érvényes ár volt. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávhoz (2 000 ≤ T < 20 000 MWh közepes méretű felhasználók, illetve > 150 000 MWh jelentős felhasználók esetén) tartozó villamosenergia-árakat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(261)

A villamos energia referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, a törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó villamosenergia-árakat használta (127). A referenciaértéket a Bizottság a villamos energia 2020. március 25-én közzétett ára alapján állapította meg. Ez a 2019 második félévében érvényes ár volt. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávhoz (2 000 ≤ T < 20 000 MWh közepes méretű felhasználók, illetve > 150 000 MWh jelentős felhasználók esetén) tartozó villamosenergia-árakat vette figyelembe.

127

3.5.4.   Gáz

Gáz

| (262) | A gáz referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, a törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó gázárakat használta. Az árak a felhasznált volumen függvényében eltérőek voltak (128). A Bizottság a közepes vagy nagy méretű felhasználókhoz tartozó árakat vette figyelembe. A Bizottság a 2019. második félévére vonatkozó, legfrissebb adatokat használta referenciaértékként. |
| --- | --- |

(262)

A gáz referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, a törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó gázárakat használta. Az árak a felhasznált volumen függvényében eltérőek voltak (128). A Bizottság a közepes vagy nagy méretű felhasználókhoz tartozó árakat vette figyelembe. A Bizottság a 2019. második félévére vonatkozó, legfrissebb adatokat használta referenciaértékként.

128

| (263) | A villamos energia és a gáz tekintetében a Bizottság egyaránt nettó (hozzáadottérték-adót nem tartalmazó) árakat alkalmazott. |
| --- | --- |

(263)

A villamos energia és a gáz tekintetében a Bizottság egyaránt nettó (hozzáadottérték-adót nem tartalmazó) árakat alkalmazott.

3.5.5.   Víz

Víz

| (264) | A törökországi vízdíjakat az Isztambuli Víz- és Csatornaművek (ISKI), az Eskişehiri Csatornaművek és az Antalyai Víz- és Csatornaművek teszi közzé (129). A víz referenciaárának meghatározásához a Bizottság az isztambuli régióban, az Eskişehiri Szervezett Ipari Övezetben és az Antalyai Szervezett Ipari Övezetben ipari felhasználóknak felszámított átlagárakat használta, amelyekre vonatkozóan elérhetőek voltak nyilvános információk. |
| --- | --- |

(264)

A törökországi vízdíjakat az Isztambuli Víz- és Csatornaművek (ISKI), az Eskişehiri Csatornaművek és az Antalyai Víz- és Csatornaművek teszi közzé (129). A víz referenciaárának meghatározásához a Bizottság az isztambuli régióban, az Eskişehiri Szervezett Ipari Övezetben és az Antalyai Szervezett Ipari Övezetben ipari felhasználóknak felszámított átlagárakat használta, amelyekre vonatkozóan elérhetőek voltak nyilvános információk.

129

3.5.6.   SGA-költségek és nyereség

SGA-költségek és nyereség

| (265) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(265)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek

nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (266) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulatlan és észszerű összegének megállapításához a Bizottság annak az öt törökországi vállalatnak az SGA-költségeit és nyereségét használta fel, amelyeket a hasonló termékre, azaz az extrudált alumíniumtermékekre vonatkozó dömpingellenes vizsgálat során azonosítottak a (239)–(241) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. Ezért a Bizottság ugyanazokat a 2018-as pénzügyi adatokra vonatkozó számadatokat használta, mint amelyeket az extrudált alumíniumtermékekre vonatkozó, folyamatban lévő dömpingellenes eljárásban az azon termékre vonatkozó ideiglenes intézkedéseket kivető közelmúltbeli rendeletben használat (130). Ez az öt vállalat a következő volt:






  (1) | Alugen Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi; |
| --- | --- | --- |

(266)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulatlan és észszerű összegének megállapításához a Bizottság annak az öt törökországi vállalatnak az SGA-költségeit és nyereségét használta fel, amelyeket a hasonló termékre, azaz az extrudált alumíniumtermékekre vonatkozó dömpingellenes vizsgálat során azonosítottak a (239)–(241) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. Ezért a Bizottság ugyanazokat a 2018-as pénzügyi adatokra vonatkozó számadatokat használta, mint amelyeket az extrudált alumíniumtermékekre vonatkozó, folyamatban lévő dömpingellenes eljárásban az azon termékre vonatkozó ideiglenes intézkedéseket kivető közelmúltbeli rendeletben használat (130). Ez az öt vállalat a következő volt:

130

(1)

Alugen Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi;

| (2) | Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi; |
| --- | --- |

(2)

Eksal Aluminyum Kalip Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi;

| (3) | Gensa Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi; |
| --- | --- |

(3)

Gensa Aluminyum Sanayi Ve Ticaret Anonim Sirketi;

| (4) | Onat Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi; valamint |
| --- | --- |

(4)

Onat Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi; valamint

| (5) | Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi. |
| --- | --- |

(5)

Okyanus Aluminyum Sanayi Ticaret Anonim Sirketi.

| (267) | A Bizottság ugyanolyan mértékű, azaz 7,2 %-os súlyozott átlagnyereséget és 12,2 %-os súlyozott átlagos SGA-költségeket alkalmazott a jelenlegi vizsgálatban. |
| --- | --- |

(267)

A Bizottság ugyanolyan mértékű, azaz 7,2 %-os súlyozott átlagnyereséget és 12,2 %-os súlyozott átlagos SGA-költségeket alkalmazott a jelenlegi vizsgálatban.

3.5.7.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (268) | A fentiekben ismertetett torzulatlan árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(268)

A fentiekben ismertetett torzulatlan árak és referenciaértékek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (269) | Az érintett terméket gyártó és exportáló jogialanyok torzulatlan gyártási költségeinek megállapítása érdekében a Bizottság minden egyes exportáló gyártó esetében a kapcsolt és független felektől vásárolt termelési tényezőket felváltotta a 2. táblázatban meghatározott termelési tényezőkkel. |
| --- | --- |

(269)

Az érintett terméket gyártó és exportáló jogialanyok torzulatlan gyártási költségeinek megállapítása érdekében a Bizottság minden egyes exportáló gyártó esetében a kapcsolt és független felektől vásárolt termelési tényezőket felváltotta a 2. táblázatban meghatározott termelési tényezőkkel.

| (270) | A Nanshan csoport azzal érvelt, hogy a csoport esetében a rendes értéket konszolidált alapon kell kiszámítani, vagyis a Bizottságnak csak azon termelési tényezők árainak a referenciaárakkal való helyettesítését kellene mérlegelnie, amelyeket a csoport a gyártási folyamat kezdetén, egy független féltől vásárolt. Tehát úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak figyelmen kívül kell hagynia a köztes termékek vállalatcsoporton belüli értékesítését. A Nanshan csoport az exportár meghatározása kapcsán különösen hivatkozott a Bizottságnak az „egyetlen gazdasági egység” fogalmával kapcsolatos gyakorlatára. A csoport különösen azzal érvelt, hogy a csoporton belüli összes vállalatot egy jogi személy irányítja, a vállalatok nem kötnek egymással írásos adásvételi szerződéseket, a vállalatok székhelye ugyanabban a létesítményben vagy annak közelében helyezkedik el, a terméktípusok nem fedik egymást, a downstream gyártás függ az upstream gyártástól, és végül pedig, hogy a vállalatok nem végeznek egymástól függetlenül exportértékesítést. |
| --- | --- |

(270)

A Nanshan csoport azzal érvelt, hogy a csoport esetében a rendes értéket konszolidált alapon kell kiszámítani, vagyis a Bizottságnak csak azon termelési tényezők árainak a referenciaárakkal való helyettesítését kellene mérlegelnie, amelyeket a csoport a gyártási folyamat kezdetén, egy független féltől vásárolt. Tehát úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak figyelmen kívül kell hagynia a köztes termékek vállalatcsoporton belüli értékesítését. A Nanshan csoport az exportár meghatározása kapcsán különösen hivatkozott a Bizottságnak az „egyetlen gazdasági egység” fogalmával kapcsolatos gyakorlatára. A csoport különösen azzal érvelt, hogy a csoporton belüli összes vállalatot egy jogi személy irányítja, a vállalatok nem kötnek egymással írásos adásvételi szerződéseket, a vállalatok székhelye ugyanabban a létesítményben vagy annak közelében helyezkedik el, a terméktípusok nem fedik egymást, a downstream gyártás függ az upstream gyártástól, és végül pedig, hogy a vállalatok nem végeznek egymástól függetlenül exportértékesítést.

| (271) | A Bizottság megállapította, hogy a vállalatcsoport tagjai valóban felosztották egymás között a különböző terméktípusokat és/vagy a gyártási folyamatok különböző lépéseit, és hogy az egyes vállalatok egy, a csoport részét képező és velük kapcsolatban álló vállalat által előállított termelési inputokat használták fel. A vállalatcsoporton belüli értékesítés magában foglalta nyersanyagok (például folyékony alumínium), energia (például a villamos energia) és az érintett termék értékesítését is, amelyet egy downstream vállalat azután termelési inputként használt fel (például hidegen hengerelt tekercsek, amelyeket az egyik vállalat alumíniumfólia előállításához használ). |
| --- | --- |

(271)

A Bizottság megállapította, hogy a vállalatcsoport tagjai valóban felosztották egymás között a különböző terméktípusokat és/vagy a gyártási folyamatok különböző lépéseit, és hogy az egyes vállalatok egy, a csoport részét képező és velük kapcsolatban álló vállalat által előállított termelési inputokat használták fel. A vállalatcsoporton belüli értékesítés magában foglalta nyersanyagok (például folyékony alumínium), energia (például a villamos energia) és az érintett termék értékesítését is, amelyet egy downstream vállalat azután termelési inputként használt fel (például hidegen hengerelt tekercsek, amelyeket az egyik vállalat alumíniumfólia előállításához használ).

| (272) | Válaszul a Bizottság megjegyezte, hogy a Nanshan csoport állítása a csoporton belüli különféle exportáló gyártók esetében a rendes érték kiszámításához kapcsolódik. Amikor az érintett terméket egy vállalatcsoporton belül több szervezet gyártja és exportálja, a Bizottság gyakorlata az, hogy a vállalatcsoport által az Unióba exportált, vizsgált terméktípusok mindegyikére vonatkozóan és minden egyes exportáló gyártó esetében külön-külön megállapít egy rendes értéket az érintett exportáló gyártó konkrét adatai (jelen esetben a termelési tényezők) alapján. A rendes érték konszolidált alapon történő megállapítására irányuló kérés mesterségesen azt feltételezi, hogy a csoport egyetlen integrált gyártót alkot. A fent kifejtettek szerint, itt nem ez a helyzet. A csoport különböző termelő vállalatai egymástól elkülönülten gyártják az érintett terméket. A Bizottság ezért elutasítja ezt a kérelmet. |
| --- | --- |

(272)

Válaszul a Bizottság megjegyezte, hogy a Nanshan csoport állítása a csoporton belüli különféle exportáló gyártók esetében a rendes érték kiszámításához kapcsolódik. Amikor az érintett terméket egy vállalatcsoporton belül több szervezet gyártja és exportálja, a Bizottság gyakorlata az, hogy a vállalatcsoport által az Unióba exportált, vizsgált terméktípusok mindegyikére vonatkozóan és minden egyes exportáló gyártó esetében külön-külön megállapít egy rendes értéket az érintett exportáló gyártó konkrét adatai (jelen esetben a termelési tényezők) alapján. A rendes érték konszolidált alapon történő megállapítására irányuló kérés mesterségesen azt feltételezi, hogy a csoport egyetlen integrált gyártót alkot. A fent kifejtettek szerint, itt nem ez a helyzet. A csoport különböző termelő vállalatai egymástól elkülönülten gyártják az érintett terméket. A Bizottság ezért elutasítja ezt a kérelmet.

| (273) | Elsőként a Bizottság az egyes vállalatok által beszerzett termelési tényezők alapján megállapította a torzulatlan gyártási költségeket. Ezután a Bizottság az egyes termelési tényezőkből az egyes együttműködő exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulatlan egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a gyártási folyamat során újrafelhasznált melléktermékek torzulatlan költségeit. |
| --- | --- |

(273)

Elsőként a Bizottság az egyes vállalatok által beszerzett termelési tényezők alapján megállapította a torzulatlan gyártási költségeket. Ezután a Bizottság az egyes termelési tényezőkből az egyes együttműködő exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulatlan egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a gyártási folyamat során újrafelhasznált melléktermékek torzulatlan költségeit.

| (274) | Másodszor: a torzulatlan gyártási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (250) preambulumbekezdésben említett nyersanyagok és fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(274)

Másodszor: a torzulatlan gyártási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (250) preambulumbekezdésben említett nyersanyagok és fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az egyes exportáló gyártóknál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre.

| (275) | Végül pedig a Bizottság hozzáadta az öt török vállalat adatai alapján megállapított SGA-költségeket és nyereséget (lásd a 3.5.6. szakaszt). A gyártási költség százalékaként kifejezett és a torzulatlan teljes gyártási költségre alkalmazott SGA-költség 15,16 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulatlan teljes gyártási költségre alkalmazott nyereség 9,07 % volt. |
| --- | --- |

(275)

Végül pedig a Bizottság hozzáadta az öt török vállalat adatai alapján megállapított SGA-költségeket és nyereséget (lásd a 3.5.6. szakaszt). A gyártási költség százalékaként kifejezett és a torzulatlan teljes gyártási költségre alkalmazott SGA-költség 15,16 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulatlan teljes gyártási költségre alkalmazott nyereség 9,07 % volt.

| (276) | Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(276)

Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

3.5.8.   Exportár

Exportár

| (277) | Amikor a Nanshan csoporthoz tartozó, a mintában szereplő exportáló gyártók az érintett terméket az Unióba exportálták akár közvetlenül a független vevőknek, akár Kínában vagy harmadik országokban található kapcsolt társaságokon keresztül, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(277)

Amikor a Nanshan csoporthoz tartozó, a mintában szereplő exportáló gyártók az érintett terméket az Unióba exportálták akár közvetlenül a független vevőknek, akár Kínában vagy harmadik országokban található kapcsolt társaságokon keresztül, az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (278) | A Nanshan csoport két tagja szintén értékesítette az érintett terméket az uniós piacon egy velük kapcsolatban álló, az Unióban importőrként tevékenykedő vállalat révén. Ezen értékesítések esetében a Bizottság az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján számította ki. A végrehajtott kiigazítások minden, a behozatal és viszonteladás között adódó költségre (köztük az SGA-költségekre, valamint a nyereségre is) vonatkoztak az Unió határán számított megbízható exportár megállapítása érdekében. |
| --- | --- |

(278)

A Nanshan csoport két tagja szintén értékesítette az érintett terméket az uniós piacon egy velük kapcsolatban álló, az Unióban importőrként tevékenykedő vállalat révén. Ezen értékesítések esetében a Bizottság az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján számította ki. A végrehajtott kiigazítások minden, a behozatal és viszonteladás között adódó költségre (köztük az SGA-költségekre, valamint a nyereségre is) vonatkoztak az Unió határán számított megbízható exportár megállapítása érdekében.

| (279) | Egy másik, a mintában szereplő vállalat, a Xiamen Xiashun az érintett termékeket közvetlenül uniós független vevőknek exportálta. Ezen értékesítések esetében az exportár így az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(279)

Egy másik, a mintában szereplő vállalat, a Xiamen Xiashun az érintett termékeket közvetlenül uniós független vevőknek exportálta. Ezen értékesítések esetében az exportár így az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

3.5.9.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (280) | A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát.

| (281) | A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. A Bizottság az exportárat a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási, csomagolási, kedvezményekkel kapcsolatos, hitel- és banki költségek, valamint egyéb behozatali költségek tekintetében igazította ki. |
| --- | --- |

(281)

A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. A Bizottság az exportárat a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási, csomagolási, kedvezményekkel kapcsolatos, hitel- és banki költségek, valamint egyéb behozatali költségek tekintetében igazította ki.

| (282) | A Nanshan csoport az érintett termék összes exportértékesítését egy, a kizárólagos tulajdonában lévő, kínai székhelyű, belföldi kereskedelmi vállalaton keresztül valósította meg, amely vagy közvetlenül független vevőknek, vagy egy vele kapcsolatban álló szingapúri kereskedő társaságon keresztül értékesítette. A Nanshan csoport azt állította, hogy ez a belföldi kereskedelmi vállalat a gyártók belső értékesítési osztályaként működött. A jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok értékelése alapján a Bizottság ideiglenesen elfogadta ezt az állítást, és a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján nem hajtott végre kiigazítást. |
| --- | --- |

(282)

A Nanshan csoport az érintett termék összes exportértékesítését egy, a kizárólagos tulajdonában lévő, kínai székhelyű, belföldi kereskedelmi vállalaton keresztül valósította meg, amely vagy közvetlenül független vevőknek, vagy egy vele kapcsolatban álló szingapúri kereskedő társaságon keresztül értékesítette. A Nanshan csoport azt állította, hogy ez a belföldi kereskedelmi vállalat a gyártók belső értékesítési osztályaként működött. A jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok értékelése alapján a Bizottság ideiglenesen elfogadta ezt az állítást, és a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján nem hajtott végre kiigazítást.

| (283) | A Jiangsu Alcha csoport az érintett termék teljes előállított mennyiségét exportálta vele kapcsolatban álló, Kínában és Hongkongban működő kereskedőkön keresztül. A Nanshan csoport egy tagja szintén részlegesen értékesítette az érintett terméket az uniós piacon egy vele kapcsolatban álló kereskedő révén, az előző preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően. Ezért ezen értékesítések vonatkozásában a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban kiigazította a szóban forgó vállalatok exportárát, mivel ezek a kereskedők jutalékos rendszerben dolgozó ügynökökként jártak el. A kiigazítás mértéke a kereskedő SGA-költségeinek és nyereségének összege volt. |
| --- | --- |

(283)

A Jiangsu Alcha csoport az érintett termék teljes előállított mennyiségét exportálta vele kapcsolatban álló, Kínában és Hongkongban működő kereskedőkön keresztül. A Nanshan csoport egy tagja szintén részlegesen értékesítette az érintett terméket az uniós piacon egy vele kapcsolatban álló kereskedő révén, az előző preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően. Ezért ezen értékesítések vonatkozásában a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban kiigazította a szóban forgó vállalatok exportárát, mivel ezek a kereskedők jutalékos rendszerben dolgozó ügynökökként jártak el. A kiigazítás mértéke a kereskedő SGA-költségeinek és nyereségének összege volt.

3.5.10.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (284) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet kiszámításához összehasonlította a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(284)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözet kiszámításához összehasonlította a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (285) | A Nanshan csoport tagvállalatai esetében egyéni dömpingkülönbözet számított a csoport összes tagvállalata számára, majd súlyozott dömpingkülönbözetet a csoport egésze számára. |
| --- | --- |

(285)

A Nanshan csoport tagvállalatai esetében egyéni dömpingkülönbözet számított a csoport összes tagvállalata számára, majd súlyozott dömpingkülönbözetet a csoport egésze számára.

| (286) | Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt. |
| --- | --- |

(286)

Az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság kiszámította a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát. Ennek a különbözetnek a meghatározása tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözetek alapján történt.

| (287) | Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók átmeneti dömpingkülönbözete 67,1 %. |
| --- | --- |

(287)

Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók átmeneti dömpingkülönbözete 67,1 %.

| (288) | A Kínában működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportvolumen arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(288)

A Kínában működő minden más exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló exportvolumene az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportvolumen arányában kifejezve.

| (289) | Ebben az esetben az együttműködés szintje alacsony, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelnek csupán körülbelül 40 %-át az együttműködő exportáló gyártók általi kivitel tette ki. Ezért a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy megállapítson egy, az egész országra érvényes és az összes többi együttműködő exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet az együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó adatok alapján, a reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokra vonatkozóan megállapított legmagasabb különbözettel azonos szinten. Az így megállapított dömpingkülönbözet 183,3 %. |
| --- | --- |

(289)

Ebben az esetben az együttműködés szintje alacsony, mivel a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló teljes kivitelnek csupán körülbelül 40 %-át az együttműködő exportáló gyártók általi kivitel tette ki. Ezért a Bizottság helyénvalónak ítélte meg, hogy megállapítson egy, az egész országra érvényes és az összes többi együttműködő exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet az együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó adatok alapján, a reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokra vonatkozóan megállapított legmagasabb különbözettel azonos szinten. Az így megállapított dömpingkülönbözet 183,3 %.

| (290) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd. | 88,3 % |
| Nanshan csoport | 122,1 % |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 30,0 % |
| Más együttműködő vállalatok | 68,5 % |
| Minden más vállalat | 183,7 % |

(290)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek tehát a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd.

88,3 %

Nanshan csoport

122,1 %

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

30,0 %

Más együttműködő vállalatok

68,5 %

Minden más vállalat

183,7 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (291) | Az (50)–(52) preambulumbekezdésben említettek szerint, az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének átmeneti időszaka 2020. december 31-én véget ért, és 2021. január 1-jétől az Egyesült Királyságra nem alkalmazandó többé az uniós jog. Következésképpen a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy szolgáltassanak naprakész információkat a 27 tagú EU-t alapul véve. Tekintettel arra, hogy az ideiglenes szakasz a végéhez közeledett akkor, amikor a Bizottság ezeket a frissített adatokat kérte, a következő preambulumbekezdésben kifejtett okokból az alákínálás kivételével a Bizottság ideiglenes megállapításai a 28 tagú EU adatain alapultak. |
| --- | --- |

(291)

Az (50)–(52) preambulumbekezdésben említettek szerint, az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének átmeneti időszaka 2020. december 31-én véget ért, és 2021. január 1-jétől az Egyesült Királyságra nem alkalmazandó többé az uniós jog. Következésképpen a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy szolgáltassanak naprakész információkat a 27 tagú EU-t alapul véve. Tekintettel arra, hogy az ideiglenes szakasz a végéhez közeledett akkor, amikor a Bizottság ezeket a frissített adatokat kérte, a következő preambulumbekezdésben kifejtett okokból az alákínálás kivételével a Bizottság ideiglenes megállapításai a 28 tagú EU adatain alapultak.

| (292) | A Bizottság az ügy irataiban szereplő információk elemzése után ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a 28 tagú EU adatai megfelelőek ebben a szakaszban. Ennek oka, hogy az Egyesült Királyságnak Unióból való kilépésének a kárelemzésre gyakorolt hatása korlátozottnak tűnik. A mintában szereplő uniós gyártók egyesült királyságbeli vevőknek történő értékesítése az EU-n belüli független vevőknek történő teljes értékesítés kevesebb mint 5 %-át tette ki. Csak egyetlen síkhengereltalumíniumtermék-gyártó található az Egyesült Királyságban. Az Egyesült Királyságba irányuló kínai export stabil maradt és az EU-ba irányuló exporttal összhangban alakult. Az Egyesült Királyság EU-ba irányuló exportja is stabil maradt. |
| --- | --- |

(292)

A Bizottság az ügy irataiban szereplő információk elemzése után ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a 28 tagú EU adatai megfelelőek ebben a szakaszban. Ennek oka, hogy az Egyesült Királyságnak Unióból való kilépésének a kárelemzésre gyakorolt hatása korlátozottnak tűnik. A mintában szereplő uniós gyártók egyesült királyságbeli vevőknek történő értékesítése az EU-n belüli független vevőknek történő teljes értékesítés kevesebb mint 5 %-át tette ki. Csak egyetlen síkhengereltalumíniumtermék-gyártó található az Egyesült Királyságban. Az Egyesült Királyságba irányuló kínai export stabil maradt és az EU-ba irányuló exporttal összhangban alakult. Az Egyesült Királyság EU-ba irányuló exportja is stabil maradt.

| (293) | Mindenesetre a kárra, az okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozó ténymegállapításokat a Bizottság a végleges szakaszban a 27 tagú EU adatai alapján újra fogja értékelni, és szükség esetén kiigazítja azokat. Ezeket a ténymegállapításokat a Bizottság nyilvánosságra fogja hozni, és a feleknek lehetőségük lesz észrevételeket tenni. |
| --- | --- |

(293)

Mindenesetre a kárra, az okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozó ténymegállapításokat a Bizottság a végleges szakaszban a 27 tagú EU adatai alapján újra fogja értékelni, és szükség esetén kiigazítja azokat. Ezeket a ténymegállapításokat a Bizottság nyilvánosságra fogja hozni, és a feleknek lehetőségük lesz észrevételeket tenni.

4.2.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (294) | A vizsgálati időszak alatt a hasonló terméket több mint 20 uniós gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(294)

A vizsgálati időszak alatt a hasonló terméket több mint 20 uniós gyártó gyártotta az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (295) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 1 907 127 tonna volt. A Bizottság ezt az értéket az Európai Alumínium Szövetség uniós termelési adataira alapozta, amelyek megbízhatóságát és teljességét az uniós gyártók által megadott információkkal, köztük a mintában szereplő uniós gyártók adataival összevetve ellenőrizte. A (35) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 35 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(295)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 1 907 127 tonna volt. A Bizottság ezt az értéket az Európai Alumínium Szövetség uniós termelési adataira alapozta, amelyek megbízhatóságát és teljességét az uniós gyártók által megadott információkkal, köztük a mintában szereplő uniós gyártók adataival összevetve ellenőrizte. A (35) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 35 %-át képviselték.

4.3.   Az érintett uniós piac meghatározása

Az érintett uniós piac meghatározása

| (296) | Annak megállapítása céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá a felhasználás és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatók meghatározása érdekében a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(296)

Annak megállapítása céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá a felhasználás és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatók meghatározása érdekében a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben.

| (297) | Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a síkhengerelt alumíniumtermékek teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. |
| --- | --- |

(297)

Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a síkhengerelt alumíniumtermékek teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e.

| (298) | A Bizottság megállapította, hogy – amint az a 3. táblázatban is látható – az uniós gyártók össztermelésének egy igen kis hányadát szánták a kötött piacra. A kötött piac a figyelembe vett időszak alatt növekedett, de továbbra is nagyon alacsony szinten, a felhasználás 1,5 %-a alatt maradt. Ahol indokolt, a kötött piac számadatai is szerepelnek, és azokat a Bizottság külön elemzi. Más mutatók, például a termelés, a kapacitás, a termelékenység, a foglalkoztatottság és a bérek esetében a következőkben figyelembe vett számadatok a teljes tevékenységre vonatkoznak, így a különválasztás nem volt indokolt. |
| --- | --- |

(298)

A Bizottság megállapította, hogy – amint az a 3. táblázatban is látható – az uniós gyártók össztermelésének egy igen kis hányadát szánták a kötött piacra. A kötött piac a figyelembe vett időszak alatt növekedett, de továbbra is nagyon alacsony szinten, a felhasználás 1,5 %-a alatt maradt. Ahol indokolt, a kötött piac számadatai is szerepelnek, és azokat a Bizottság külön elemzi. Más mutatók, például a termelés, a kapacitás, a termelékenység, a foglalkoztatottság és a bérek esetében a következőkben figyelembe vett számadatok a teljes tevékenységre vonatkoznak, így a különválasztás nem volt indokolt.

| (299) | A 2.3.1. szakaszban említettek szerint, egy mintában nem szereplő exportáló gyártó, a Huafon kérte a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek kizárását a vizsgálat termékköréből. Arra az esetre, ha azok nem kerülnek kizárásra, azt kérte, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek kapcsán a Bizottság végezzen szegmens-specifikus elemzést a dömping, a kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében. Kérelmének alátámasztására azt állította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek hasonlóságot mutatnak az alumíniumkerekekkel kapcsolatos ügyekkel (131), ahol is különböző forgalmazási csatornákat azonosítottak (eredeti kontra utángyártott alkatrészek), ami indokolja a szegmensek szerinti elemzést. Hivatkozott továbbá a Fellebbezési Testület Kína – HP-SSST (Japán) és Kína – HP-SSST (EU) ügyekkel (132) kapcsolatos jelentéseire anélkül azonban, hogy pontosan elmagyarázta volna, hogy ez az ítélkezési gyakorlat miért is lenne alkalmazandó a jelen ügy tényállására. |
| --- | --- |

(299)

A 2.3.1. szakaszban említettek szerint, egy mintában nem szereplő exportáló gyártó, a Huafon kérte a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek kizárását a vizsgálat termékköréből. Arra az esetre, ha azok nem kerülnek kizárásra, azt kérte, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek kapcsán a Bizottság végezzen szegmens-specifikus elemzést a dömping, a kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek tekintetében. Kérelmének alátámasztására azt állította, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek hasonlóságot mutatnak az alumíniumkerekekkel kapcsolatos ügyekkel (131), ahol is különböző forgalmazási csatornákat azonosítottak (eredeti kontra utángyártott alkatrészek), ami indokolja a szegmensek szerinti elemzést. Hivatkozott továbbá a Fellebbezési Testület Kína – HP-SSST (Japán) és Kína – HP-SSST (EU) ügyekkel (132) kapcsolatos jelentéseire anélkül azonban, hogy pontosan elmagyarázta volna, hogy ez az ítélkezési gyakorlat miért is lenne alkalmazandó a jelen ügy tényállására.

131

Kína – HP-SSST (Japán)

Kína – HP-SSST (EU)

132

| (300) | A (62)–(80) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, megállapítást nyert, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék, ezért a vizsgálat termékkörébe tartoznak. A Bizottság azt a következtetést is levonta, hogy a terméknek a vizsgálat hatálya alól uniós érdekből történő kizárását semmi nem indokolja. |
| --- | --- |

(300)

A (62)–(80) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, megállapítást nyert, hogy a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek azonos alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, mint a többi síkhengerelt alumíniumtermék, ezért a vizsgálat termékkörébe tartoznak. A Bizottság azt a következtetést is levonta, hogy a terméknek a vizsgálat hatálya alól uniós érdekből történő kizárását semmi nem indokolja.

| (301) | Ami az alumíniumkerekekkel kapcsolatos ügyekre való hivatkozást illeti, a forgalmazási csatornák tekintetében nincsenek egyértelmű választóvonalak a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek és más síkhengerelt alumíniumtermékek között. Valójában a (74) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, nem kizárólag a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek a gépjárműiparban való felhasználásra szánt termékek. A vizsgált termék magában foglal a gépjárműiparnak szánt egyéb termékeket, például a gépjárműipari alkalmazásokhoz szánt részegységeket (futómű, alkatrészek) is, amelyeket szintén elsődleges beszállítóknak értékesítenek. |
| --- | --- |

(301)

Ami az alumíniumkerekekkel kapcsolatos ügyekre való hivatkozást illeti, a forgalmazási csatornák tekintetében nincsenek egyértelmű választóvonalak a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek és más síkhengerelt alumíniumtermékek között. Valójában a (74) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, nem kizárólag a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek a gépjárműiparban való felhasználásra szánt termékek. A vizsgált termék magában foglal a gépjárműiparnak szánt egyéb termékeket, például a gépjárműipari alkalmazásokhoz szánt részegységeket (futómű, alkatrészek) is, amelyeket szintén elsődleges beszállítóknak értékesítenek.

| (302) | Továbbá, noha az exportáló gyártó nem hivatkozott a Fellebbezési Testület (299) preambulumbekezdésben említett, a HP-SSST ügyekkel kapcsolatos jelentéseinek konkrét elemeire, a jelen vizsgálat tényállása eltérő. A hivatkozott ügyekben a különböző kérdéses minőségi osztályok közötti árkülönbségek nagyon jelentősek voltak (+ 100 % vagy +200 %). Ezzel szemben a jelenlegi ügyben nincs olyan jelentős árkülönbség a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek és más síkhengerelt alumíniumtermékek között, amely egyértelmű választóvonalra utalt volna a termék és más síkhengerelt alumíniumtermékek között. Így a HP-SSST ügyekben végzett elemzés az adott ügyek konkrét tényállására vonatkozik, és nem extrapolálható a jelenlegi ügyre, ahol az elemzésre termékkódok alapján került sor. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a vizsgálatot végző kínai hatóság nem alkalmaz termékkód-alapú összehasonlítási módszert. Mindenesetre a Bizottság számára sem az alaprendelet, sem pedig a WTO dömpingellenes megállapodása nem ír elő arra vonatkozó jogi kötelezettséget, hogy a ténybeli körülményektől függetlenül, minden egyes esetben szegmens-specifikus elemzést végezzen, és a HP-SSST ügyekkel kapcsolatos jelentések egyetlen rendelkezése sem utal arra, hogy a Fellebbezési Testület ilyen álláspontot képviselne. Ezért a Bizottság elutasította ezt a szegmens-specifikus elemzésre irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(302)

Továbbá, noha az exportáló gyártó nem hivatkozott a Fellebbezési Testület (299) preambulumbekezdésben említett, a HP-SSST ügyekkel kapcsolatos jelentéseinek konkrét elemeire, a jelen vizsgálat tényállása eltérő. A hivatkozott ügyekben a különböző kérdéses minőségi osztályok közötti árkülönbségek nagyon jelentősek voltak (+ 100 % vagy +200 %). Ezzel szemben a jelenlegi ügyben nincs olyan jelentős árkülönbség a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek és más síkhengerelt alumíniumtermékek között, amely egyértelmű választóvonalra utalt volna a termék és más síkhengerelt alumíniumtermékek között. Így a HP-SSST ügyekben végzett elemzés az adott ügyek konkrét tényállására vonatkozik, és nem extrapolálható a jelenlegi ügyre, ahol az elemzésre termékkódok alapján került sor. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a vizsgálatot végző kínai hatóság nem alkalmaz termékkód-alapú összehasonlítási módszert. Mindenesetre a Bizottság számára sem az alaprendelet, sem pedig a WTO dömpingellenes megállapodása nem ír elő arra vonatkozó jogi kötelezettséget, hogy a ténybeli körülményektől függetlenül, minden egyes esetben szegmens-specifikus elemzést végezzen, és a HP-SSST ügyekkel kapcsolatos jelentések egyetlen rendelkezése sem utal arra, hogy a Fellebbezési Testület ilyen álláspontot képviselne. Ezért a Bizottság elutasította ezt a szegmens-specifikus elemzésre irányuló kérelmet.

| (303) | A mintában szereplő Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy a panasz nem vonatkozik a fólia-alapanyagra. Az exportáló gyártó szegmens-specifikus elemzést kért azon az alapon, hogy a fólia-alapanyag különbözik a többi, „közönséges lemezként” jellemzett terméktől, és azt eltérő forgalmazási csatornán keresztül értékesítik. Azt is állította, hogy nagyon korlátozott számú vállalat értékesít fólia-alapanyagot, és azt főleg a kötött piacra gyártják és ott használják fel. Kérelmének alátámasztására azt állította, hogy a gépjárműiparnak szánt fólia-alapanyag hasonlóságot mutat az alumíniumkerekekkel kapcsolatos ügyekkel (133), ahol is különböző forgalmazási csatornákat azonosítottak (eredeti kontra utángyártott alkatrészek), ami indokolja a szegmensek szerinti elemzést. További pontosítás nélkül hivatkozott továbbá a Fellebbezési Testület Kína – HP-SSST (Japán) és Kína – HP-SSST (EU) ügyekkel (134) kapcsolatos jelentéseire. Végül azzal érvelt, hogy a panaszban nem szerepelt a gyártók listájában, és termékeit nem említették egyértelműen. |
| --- | --- |

(303)

A mintában szereplő Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy a panasz nem vonatkozik a fólia-alapanyagra. Az exportáló gyártó szegmens-specifikus elemzést kért azon az alapon, hogy a fólia-alapanyag különbözik a többi, „közönséges lemezként” jellemzett terméktől, és azt eltérő forgalmazási csatornán keresztül értékesítik. Azt is állította, hogy nagyon korlátozott számú vállalat értékesít fólia-alapanyagot, és azt főleg a kötött piacra gyártják és ott használják fel. Kérelmének alátámasztására azt állította, hogy a gépjárműiparnak szánt fólia-alapanyag hasonlóságot mutat az alumíniumkerekekkel kapcsolatos ügyekkel (133), ahol is különböző forgalmazási csatornákat azonosítottak (eredeti kontra utángyártott alkatrészek), ami indokolja a szegmensek szerinti elemzést. További pontosítás nélkül hivatkozott továbbá a Fellebbezési Testület Kína – HP-SSST (Japán) és Kína – HP-SSST (EU) ügyekkel (134) kapcsolatos jelentéseire. Végül azzal érvelt, hogy a panaszban nem szerepelt a gyártók listájában, és termékeit nem említették egyértelműen.

133

Kína – HP-SSST (Japán)

Kína – HP-SSST (EU)

134

| (304) | Az a tény, hogy a panaszos a gyártót nem tüntette fel exportáló gyártóként, nem jelenti azt, hogy utóbbi ne lenne érintett az eljárásban, vagy hogy termékei nem tartoznának az eljárás hatálya alá. Ugyanis természetes, hogy a panaszosok nem ismerik egy adott ország valamennyi gyártóját, ezért nem is várható el tőlük, hogy az általuk összeállított lista kimerítő jellegű legyen. |
| --- | --- |

(304)

Az a tény, hogy a panaszos a gyártót nem tüntette fel exportáló gyártóként, nem jelenti azt, hogy utóbbi ne lenne érintett az eljárásban, vagy hogy termékei nem tartoznának az eljárás hatálya alá. Ugyanis természetes, hogy a panaszosok nem ismerik egy adott ország valamennyi gyártóját, ezért nem is várható el tőlük, hogy az általuk összeállított lista kimerítő jellegű legyen.

| (305) | A fólia-alapanyag a fenti (55)–(61) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartozik, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. Alapvető kémiai, műszaki és fizikai jellemzői megegyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ez is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból áll. Ezenkívül azonos vagy hasonló ötvözetekből készül, és hasonló a felületkezelése, hőkezelése és vastagsága, mint az egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké. |
| --- | --- |

(305)

A fólia-alapanyag a fenti (55)–(61) preambulumbekezdésben meghatározott termékkörbe tartozik, és a vastagság, a forma, a felhasznált anyag, a felületkezelés és a hőkezelés szempontjából osztályozni lehet a vizsgálat által előirányzott termékkódok segítségével. Alapvető kémiai, műszaki és fizikai jellemzői megegyeznek más síkhengerelt alumíniumtermékek jellemzőivel, mivel ez is több mint 95 %-ban tiszta alumíniumból áll. Ezenkívül azonos vagy hasonló ötvözetekből készül, és hasonló a felületkezelése, hőkezelése és vastagsága, mint az egyéb síkhengerelt alumíniumtermékeké.

| (306) | Ami a forgalmazási csatornákat illeti, nincs egyértelmű választóvonal a fólia-alapanyag és más síkhengerelt alumíniumtermékek között. Állításában a Xiamen Xiashun az alumíniumkerekekkel kapcsolatos ügyre (135) hivatkozott, ahol különbséget tettek az eredeti és az utángyártott kerekek piaci szegmense között. A szóban forgó ügyben azonban más a helyzet, mivel a fólia-alapanyagot nem a többi síkhengerelt alumíniumtermékétől eltérő piaci szegmensnek értékesítik. Míg a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez hasonlóan a fólia-alapanyagnak is megvannak a maga specifikációi, azt olyan ipari felhasználóknak értékesítik, amelyek a feldolgozás során egy másik termékké alakítják. Ez igaz például a reteszelő gyűrűvel ellátott, csavaros kupakokra, amelyek síkhengerelt alumíniumtermékekből készülnek. A vizsgálat azt is feltárta, hogy az uniós gyártók jelentős mennyiségben értékesítették ezt a terméket. Hasonlóképpen, a mintában szereplő uniós gyártók a többi mintában szereplő gyártó által exportált termékeket is értékesítették, függetlenül attól, hogy azok állítólagosan mely szegmensbe tartoznak. Mi több – a Fellebbezési Testület HP-SSST ügyekre vonatkozó jelentéseivel ellentétben –, a jelenlegi ügyben nincs olyan jelentős árkülönbség a fólia-alapanyag és más síkhengerelt alumíniumtermékek között, amely ezt a terméket egyértelműen megkülönböztette volna más síkhengerelt alumíniumtermékektől. A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a vizsgálatot végző kínai hatóság nem alkalmaz termékkód-alapú összehasonlítási módszert. Továbbá – a (302) preambulumbekezdésben említettek szerint – a Bizottság számára sem az alaprendelet, sem pedig a WTO dömpingellenes megállapodása nem ír elő arra vonatkozó jogi kötelezettséget, hogy a ténybeli körülményektől függetlenül, minden egyes esetben szegmens-specifikus elemzést végezzen, és a HP-SSST ügyekkel kapcsolatos jelentések egyetlen rendelkezése sem utal arra, hogy a Fellebbezési Testület ilyen álláspontot képviselne. Ez alapján a Bizottság elutasította ezt a szegmens-specifikus elemzésre irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(306)

Ami a forgalmazási csatornákat illeti, nincs egyértelmű választóvonal a fólia-alapanyag és más síkhengerelt alumíniumtermékek között. Állításában a Xiamen Xiashun az alumíniumkerekekkel kapcsolatos ügyre (135) hivatkozott, ahol különbséget tettek az eredeti és az utángyártott kerekek piaci szegmense között. A szóban forgó ügyben azonban más a helyzet, mivel a fólia-alapanyagot nem a többi síkhengerelt alumíniumtermékétől eltérő piaci szegmensnek értékesítik. Míg a többi síkhengerelt alumíniumtermékhez hasonlóan a fólia-alapanyagnak is megvannak a maga specifikációi, azt olyan ipari felhasználóknak értékesítik, amelyek a feldolgozás során egy másik termékké alakítják. Ez igaz például a reteszelő gyűrűvel ellátott, csavaros kupakokra, amelyek síkhengerelt alumíniumtermékekből készülnek. A vizsgálat azt is feltárta, hogy az uniós gyártók jelentős mennyiségben értékesítették ezt a terméket. Hasonlóképpen, a mintában szereplő uniós gyártók a többi mintában szereplő gyártó által exportált termékeket is értékesítették, függetlenül attól, hogy azok állítólagosan mely szegmensbe tartoznak. Mi több – a Fellebbezési Testület HP-SSST ügyekre vonatkozó jelentéseivel ellentétben –, a jelenlegi ügyben nincs olyan jelentős árkülönbség a fólia-alapanyag és más síkhengerelt alumíniumtermékek között, amely ezt a terméket egyértelműen megkülönböztette volna más síkhengerelt alumíniumtermékektől. A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a vizsgálatot végző kínai hatóság nem alkalmaz termékkód-alapú összehasonlítási módszert. Továbbá – a (302) preambulumbekezdésben említettek szerint – a Bizottság számára sem az alaprendelet, sem pedig a WTO dömpingellenes megállapodása nem ír elő arra vonatkozó jogi kötelezettséget, hogy a ténybeli körülményektől függetlenül, minden egyes esetben szegmens-specifikus elemzést végezzen, és a HP-SSST ügyekkel kapcsolatos jelentések egyetlen rendelkezése sem utal arra, hogy a Fellebbezési Testület ilyen álláspontot képviselne. Ez alapján a Bizottság elutasította ezt a szegmens-specifikus elemzésre irányuló kérelmet.

135

| (307) | Az Airoldi nevű importőr a lágy- és keményötvözeteket megkülönböztető, szegmens-specifikus elemzést kért, azt állítva, hogy a gyártók közül sokan állítanak elő síkhengerelt alumíniumtermékeket lágyötvözetből, és csak néhányan keményötvözetből. Azt is állította, hogy a keményötvözetek előállítására nem volt elegendő termelési kapacitás. |
| --- | --- |

(307)

Az Airoldi nevű importőr a lágy- és keményötvözeteket megkülönböztető, szegmens-specifikus elemzést kért, azt állítva, hogy a gyártók közül sokan állítanak elő síkhengerelt alumíniumtermékeket lágyötvözetből, és csak néhányan keményötvözetből. Azt is állította, hogy a keményötvözetek előállítására nem volt elegendő termelési kapacitás.

| (308) | Az Airoldi nem szolgáltatott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy a keményötvözetekből készült síkhengerelt alumíniumtermékek esetében ellátási hiány állna fenn. Továbbá a vizsgálat során kiderült, hogy a kemény- vagy lágyötvözetekből készült síkhengerelt alumíniumtermékek ugyanolyan alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, mint más, a meghatározás által lefedett termékek. Mindenesetre a mintában szereplő három uniós gyártó jelentős mennyiségben gyárt lágy- és keményötvözeteket egyaránt. Ráadásul a hőkezelés az egyik olyan jellemző, amely a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó különböző terméktípusok definíciójában meghatározásra került. Ily módon ezen termékek állítólagos különbségeit a Bizottság mindenképpen számításba vette az ár-összehasonlításban. Ezért a Bizottság ezt a szegmensenkénti elemzésre irányuló kérelmet is elutasította. |
| --- | --- |

(308)

Az Airoldi nem szolgáltatott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy a keményötvözetekből készült síkhengerelt alumíniumtermékek esetében ellátási hiány állna fenn. Továbbá a vizsgálat során kiderült, hogy a kemény- vagy lágyötvözetekből készült síkhengerelt alumíniumtermékek ugyanolyan alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, mint más, a meghatározás által lefedett termékek. Mindenesetre a mintában szereplő három uniós gyártó jelentős mennyiségben gyárt lágy- és keményötvözeteket egyaránt. Ráadásul a hőkezelés az egyik olyan jellemző, amely a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó különböző terméktípusok definíciójában meghatározásra került. Ily módon ezen termékek állítólagos különbségeit a Bizottság mindenképpen számításba vette az ár-összehasonlításban. Ezért a Bizottság ezt a szegmensenkénti elemzésre irányuló kérelmet is elutasította.

4.4.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (309) | A Bizottság az uniós felhasználást az Európai Alumínium Szövetség az uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó adatai, valamint az Eurostat behozatali adatai alapján határozta meg, a (312) preambulumbekezdésben leírt módon. |
| --- | --- |

(309)

A Bizottság az uniós felhasználást az Európai Alumínium Szövetség az uniós piacon történő értékesítésre vonatkozó adatai, valamint az Eurostat behozatali adatai alapján határozta meg, a (312) preambulumbekezdésben leírt módon.

| (310) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 2 623 119 | 2 772 585 | 2 659 616 | 2 403 637 |
| Index | 100 | 106 | 101 | 92 |
| Kötött piac | 19 347 | 29 987 | 34 953 | 33 204 |
| Index | 100 | 155 | 181 | 172 |
| Szabadpiac | 2 603 772 | 2 742 598 | 2 624 664 | 2 370 433 |
| Index | 100 | 105 | 101 | 91 |
| Forrás: Európai Alumínium Szövetség és Eurostat. |

(310)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

2 623 119

2 772 585

2 659 616

2 403 637

Index

Index

100

100

106

106

101

101

92

92

Kötött piac

19 347

29 987

34 953

33 204

Index

Index

100

100

155

155

181

181

172

172

Szabadpiac

2 603 772

2 742 598

2 624 664

2 370 433

Index

Index

100

100

105

105

101

101

91

91

Forrás: Európai Alumínium Szövetség és Eurostat.

Forrás:

| (311) | A figyelembe vett időszak alatt a szabadpiaci felhasználás 9 %-kal csökkent az Unióban. 2017 és 2018 között az uniós piac 6 %-kal, megközelítőleg 2,6 millió tonnáról 2,7 millió tonnára nőtt, mielőtt 2019-ben 4 százalékponttal csökkent, majd a vizsgálati időszakban 2,4 millió tonnára esett vissza. Az uniós összfelhasználás hasonló tendenciát követett: 2018-ban növekedett, majd 2019-ben csökkent, ami a Covid19-világjárvány következtében a vizsgálati időszakban is folytatódott. |
| --- | --- |

(311)

A figyelembe vett időszak alatt a szabadpiaci felhasználás 9 %-kal csökkent az Unióban. 2017 és 2018 között az uniós piac 6 %-kal, megközelítőleg 2,6 millió tonnáról 2,7 millió tonnára nőtt, mielőtt 2019-ben 4 százalékponttal csökkent, majd a vizsgálati időszakban 2,4 millió tonnára esett vissza. Az uniós összfelhasználás hasonló tendenciát követett: 2018-ban növekedett, majd 2019-ben csökkent, ami a Covid19-világjárvány következtében a vizsgálati időszakban is folytatódott.

4.5.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.5.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (312) | A Bizottság a behozatali volumeneket az adott KN-kódokra vonatkozó, kiigazított Eurostat-adatokra támaszkodva állapította meg, a panaszos által javasolt, nem vitatott módszer szerint. A Bizottság ellenőrizte és megerősítette a panaszos becsléseit az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő KN-kódok alatti mennyiségben behozott érintett termék arányára vonatkozóan (136). |
| --- | --- |

(312)

A Bizottság a behozatali volumeneket az adott KN-kódokra vonatkozó, kiigazított Eurostat-adatokra támaszkodva állapította meg, a panaszos által javasolt, nem vitatott módszer szerint. A Bizottság ellenőrizte és megerősítette a panaszos becsléseit az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő KN-kódok alatti mennyiségben behozott érintett termék arányára vonatkozóan (136).

136

| (313) | Ezenkívül a 11. lábjegyzetben említett helyesbítő értesítés közzétételét követően a Bizottság a 7607 19 90 KN-kód alá tartozó behozatalokat is figyelembe vette az érintett országból érkező behozatal volumenének megállapítása érdekében. A behozatal piaci részesedése az érintett országból érkező behozatal volumenének és a teljes uniós felhasználás volumenének összehasonlítása alapján került meghatározásra a 3. táblázatban foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(313)

Ezenkívül a 11. lábjegyzetben említett helyesbítő értesítés közzétételét követően a Bizottság a 7607 19 90 KN-kód alá tartozó behozatalokat is figyelembe vette az érintett országból érkező behozatal volumenének megállapítása érdekében. A behozatal piaci részesedése az érintett országból érkező behozatal volumenének és a teljes uniós felhasználás volumenének összehasonlítása alapján került meghatározásra a 3. táblázatban foglaltak szerint.

| (314) | A teljes behozatal elemzésén túlmenően a Bizottság külön elemezte az aktív feldolgozásra történő behozatalt is, tekintettel arra, hogy a jelenlegi ügyben az utóbbi jelentős részarányt képvisel. |
| --- | --- |

(314)

A teljes behozatal elemzésén túlmenően a Bizottság külön elemezte az aktív feldolgozásra történő behozatalt is, tekintettel arra, hogy a jelenlegi ügyben az utóbbi jelentős részarányt képvisel.

| (315) | Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az import mennyisége az érintett országból (tonna) | 160 869 | 321 851 | 345 720 | 265 727 |
| Index | 100 | 200 | 215 | 165 |
| Az import mennyisége az érintett országból aktív feldolgozásra (tonna) | 15 588 | 108 188 | 104 054 | 60 824 |
| Index | 100 | 694 | 668 | 390 |
| Az import mennyisége az érintett országból aktív feldolgozás nélkül (tonna) | 145 281 | 213 662 | 241 666 | 204 904 |
| Index | 100 | 147 | 166 | 141 |
| Az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése (%) | 6,2 | 11,7 | 13,2 | 11,2 |
| Index | 100 | 190 | 213 | 181 |
| Az érintett országból aktív feldolgozásra érkező behozatal piaci részesedése (%) | 0,6 | 3,9 | 3,9 | 2,5 |
| Index | 100 | 657 | 658 | 426 |
| Az érintett országból nem aktív feldolgozásra érkező behozatal piaci részesedése (%) | 5,5 | 7,7 | 9,1 | 8,5 |
| Index | 100 | 139 | 164 | 154 |
| Forrás: Eurostat. |

(315)

Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az import mennyisége az érintett országból (tonna)

160 869

321 851

345 720

265 727

Index

Index

100

100

200

200

215

215

165

165

Az import mennyisége az érintett országból aktív feldolgozásra (tonna)

15 588

108 188

104 054

60 824

Index

Index

100

100

694

694

668

668

390

390

Az import mennyisége az érintett országból aktív feldolgozás nélkül (tonna)

145 281

213 662

241 666

204 904

Index

Index

100

100

147

147

166

166

141

141

Az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése (%)

6,2

11,7

13,2

11,2

Index

Index

100

100

190

190

213

213

181

181

Az érintett országból aktív feldolgozásra érkező behozatal piaci részesedése (%)

0,6

3,9

3,9

2,5

Index

Index

100

100

657

657

658

658

426

426

Az érintett országból nem aktív feldolgozásra érkező behozatal piaci részesedése (%)

5,5

7,7

9,1

8,5

Index

Index

100

100

139

139

164

164

154

154

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (316) | Az érintett országból érkező behozatal több, mint kétszeresére növekedett 2017 és 2019 között, elérve a 345 720 tonnát, majd 2019 és a vizsgálati időszak között 23 %-kal visszaesett. A figyelembe vett időszak alatt a síkhengerelt alumíniumtermékek Kínából érkező behozatala összességében 65 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(316)

Az érintett országból érkező behozatal több, mint kétszeresére növekedett 2017 és 2019 között, elérve a 345 720 tonnát, majd 2019 és a vizsgálati időszak között 23 %-kal visszaesett. A figyelembe vett időszak alatt a síkhengerelt alumíniumtermékek Kínából érkező behozatala összességében 65 %-kal növekedett.

| (317) | Az aktív feldolgozásra az érintett országból érkező behozatal jelentősen megnövekedett 2018-ban, elérve a 108 188 tonnát, mielőtt 2019-ben enyhén, majd a vizsgálati időszakban jelentősen (278 százalékponttal) csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a síkhengerelt alumíniumtermékek aktív feldolgozásra történő behozatala Kínából összességében 290 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(317)

Az aktív feldolgozásra az érintett országból érkező behozatal jelentősen megnövekedett 2018-ban, elérve a 108 188 tonnát, mielőtt 2019-ben enyhén, majd a vizsgálati időszakban jelentősen (278 százalékponttal) csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a síkhengerelt alumíniumtermékek aktív feldolgozásra történő behozatala Kínából összességében 290 %-kal növekedett.

| (318) | Az érintett országból érkező, az aktív feldolgozásra behozott volumen nélkül vett behozatal 2017 és 2018 között számottevően, 145 281 tonnáról 213 662 tonnára növekedett. 2019-ben – az aktív feldolgozásra történő behozatallal és az érintett országból származó összbehozatallal ellentétben – ismét 19 százalékponttal nőtt 2018-hoz képest. A vizsgálati időszak alatt 36 762 tonnával csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az ilyen behozatal összességében 41 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(318)

Az érintett országból érkező, az aktív feldolgozásra behozott volumen nélkül vett behozatal 2017 és 2018 között számottevően, 145 281 tonnáról 213 662 tonnára növekedett. 2019-ben – az aktív feldolgozásra történő behozatallal és az érintett országból származó összbehozatallal ellentétben – ismét 19 százalékponttal nőtt 2018-hoz képest. A vizsgálati időszak alatt 36 762 tonnával csökkent. A figyelembe vett időszak alatt az ilyen behozatal összességében 41 %-kal nőtt.

| (319) | A Xiamen Xiashun exportáló gyártó észrevételt fogalmazott meg a 7606 11 99 KN-kód alá tartozó, 2019–2020 közötti időszakban Görögországba irányuló behozatal alakulásával kapcsolatban, és megkérdőjelezte, hogy az e kód alatt jelentet termékek a Görögországba irányuló behozatal tekintetében valóban a termékkörbe tartoznak-e. |
| --- | --- |

(319)

A Xiamen Xiashun exportáló gyártó észrevételt fogalmazott meg a 7606 11 99 KN-kód alá tartozó, 2019–2020 közötti időszakban Görögországba irányuló behozatal alakulásával kapcsolatban, és megkérdőjelezte, hogy az e kód alatt jelentet termékek a Görögországba irányuló behozatal tekintetében valóban a termékkörbe tartoznak-e.

| (320) | A Bizottság megvizsgálta az ügyet, de az ideiglenes szakaszban nem tudott érdemi következtetéseket levonni. Mindenesetre úgy tűnik, hogy a 7606 11 99 KN-kód alatt Görögországba és általánosabban az EU-ba érkező kínai behozatal jelentős része aktív feldolgozásra történt a 2018–2019 közötti időszakban, és a vizsgálati időszak alatt jelentősen csökkent. A Bizottság a végleges szakaszban tovább fogja folytatni ennek a kérdésnek a vizsgálatát. |
| --- | --- |

(320)

A Bizottság megvizsgálta az ügyet, de az ideiglenes szakaszban nem tudott érdemi következtetéseket levonni. Mindenesetre úgy tűnik, hogy a 7606 11 99 KN-kód alatt Görögországba és általánosabban az EU-ba érkező kínai behozatal jelentős része aktív feldolgozásra történt a 2018–2019 közötti időszakban, és a vizsgálati időszak alatt jelentősen csökkent. A Bizottság a végleges szakaszban tovább fogja folytatni ennek a kérdésnek a vizsgálatát.

| (321) | Az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése először a 2017-es 6,1 %-ról 2018-ban 11,6 %-ra növekedett, vagyis meghaladta a felhasználás növekedését. Jóllehet a felhasználás csökkent 2019-ben, az érintett országból érkező behozatal tovább növekedett, elérve a 13,2 %-os piaci részesedést. A vizsgálati időszak alatt a piaci részesedés 11,2 %-ra csökkent, ugyanakkor a figyelembe vett időszak alatt az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése 5 százalékponttal emelkedett, ami 81 %-os növekedésnek felel meg. |
| --- | --- |

(321)

Az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése először a 2017-es 6,1 %-ról 2018-ban 11,6 %-ra növekedett, vagyis meghaladta a felhasználás növekedését. Jóllehet a felhasználás csökkent 2019-ben, az érintett országból érkező behozatal tovább növekedett, elérve a 13,2 %-os piaci részesedést. A vizsgálati időszak alatt a piaci részesedés 11,2 %-ra csökkent, ugyanakkor a figyelembe vett időszak alatt az érintett országból érkező behozatal piaci részesedése 5 százalékponttal emelkedett, ami 81 %-os növekedésnek felel meg.

| (322) | Az érintett országból aktív feldolgozásra érkező behozatal piaci részesedése először a 2017-es 0,6 %-ról 2018-ban és 2019-ben 3,9 %-ra növekedett, mielőtt a vizsgálati időszak alatt 2,5 %-ra visszaesett volna. |
| --- | --- |

(322)

Az érintett országból aktív feldolgozásra érkező behozatal piaci részesedése először a 2017-es 0,6 %-ról 2018-ban és 2019-ben 3,9 %-ra növekedett, mielőtt a vizsgálati időszak alatt 2,5 %-ra visszaesett volna.

| (323) | Az érintett országból – aktív feldolgozás nélküli – behozatal piaci részesedése a 2017-es 5,5 %-ról 2019-ben 9,1 %-ra növekedett. A vizsgálati időszak alatt a szóban forgó behozatal és a felhasználás nagyobb mértékű csökkenése következtében az aktív feldolgozás nélküli behozatal piaci részesedése 8,5 %-ra csökkent. Ez a piaci részesedés a figyelembe vett időszak alatt összességében 54 %-kal bővült. |
| --- | --- |

(323)

Az érintett országból – aktív feldolgozás nélküli – behozatal piaci részesedése a 2017-es 5,5 %-ról 2019-ben 9,1 %-ra növekedett. A vizsgálati időszak alatt a szóban forgó behozatal és a felhasználás nagyobb mértékű csökkenése következtében az aktív feldolgozás nélküli behozatal piaci részesedése 8,5 %-ra csökkent. Ez a piaci részesedés a figyelembe vett időszak alatt összességében 54 %-kal bővült.

4.5.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (324) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján, a fenti (312)–(313) preambulumbekezdésben szereplő KN-kódok és módszertan használatával határozta meg. |
| --- | --- |

(324)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján, a fenti (312)–(313) preambulumbekezdésben szereplő KN-kódok és módszertan használatával határozta meg.

| (325) | Az érintett országból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Az érintett ország importárai (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes behozatal | 2 437 | 2 296 | 2 177 | 2 205 |
| Index | 100 | 94 | 89 | 91 |
| Aktív feldolgozás | 2 856 | 2 139 | 1 968 | 2 098 |
| Index | 100 | 75 | 69 | 73 |
| Behozatal az aktív feldolgozás kivételével | 2 391 | 2 376 | 2 266 | 2 237 |
| Index | 100 | 99 | 95 | 94 |
| Londoni Fémtőzsde (LME), az alumínium 3 hónapos határidős eladási ára (EUR/tonna) | 1 752 | 1 791 | 1 617 | 1 535 |
| Index | 100 | 102 | 92 | 88 |
| Forrás: Eurostat, Londoni Fémtőzsde (LME). |

(325)

Az érintett országból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Az érintett ország importárai (EUR/tonna)

Az érintett ország importárai (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Összes behozatal

2 437

2 296

2 177

2 205

Index

Index

100

100

94

94

89

89

91

91

Aktív feldolgozás

2 856

2 139

1 968

2 098

Index

Index

100

100

75

75

69

69

73

73

Behozatal az aktív feldolgozás kivételével

2 391

2 376

2 266

2 237

Index

Index

100

100

99

99

95

95

94

94

Londoni Fémtőzsde (LME), az alumínium 3 hónapos határidős eladási ára (EUR/tonna)

1 752

1 791

1 617

1 535

Index

Index

100

100

102

102

92

92

88

88

Forrás: Eurostat, Londoni Fémtőzsde (LME).

Forrás:

| (326) | A figyelembe vett időszakban az átlagos kínai importárak 9 %-kal, tonnánként 2 437 EUR-ról tonnánként 2 205 EUR-ra csökkentek. Ezek az árak a figyelembe vett időszak alatt – a 9. táblázatban is látható módon – jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az uniós értékesítési árak. |
| --- | --- |

(326)

A figyelembe vett időszakban az átlagos kínai importárak 9 %-kal, tonnánként 2 437 EUR-ról tonnánként 2 205 EUR-ra csökkentek. Ezek az árak a figyelembe vett időszak alatt – a 9. táblázatban is látható módon – jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az uniós értékesítési árak.

| (327) | Az aktív feldolgozásra történő behozatal ára jelentősen csökkent 2018-ban, amikor is az ilyen behozatal volumene számottevően megnövekedett. 2018 után összességében 27 %-kal csökkent, és szignifikánsan az aktív feldolgozásra behozott volumen nélküli átlagos importár alatt maradt. |
| --- | --- |

(327)

Az aktív feldolgozásra történő behozatal ára jelentősen csökkent 2018-ban, amikor is az ilyen behozatal volumene számottevően megnövekedett. 2018 után összességében 27 %-kal csökkent, és szignifikánsan az aktív feldolgozásra behozott volumen nélküli átlagos importár alatt maradt.

| (328) | Az aktív feldolgozásra behozott volumen nélküli behozatal ára folyamatosan csökkent: míg 2017-ben tonnánként 2 391 EUR volt, a vizsgálati időszak során elérte a tonnánként 2 237 EUR-t (–6 %). |
| --- | --- |

(328)

Az aktív feldolgozásra behozott volumen nélküli behozatal ára folyamatosan csökkent: míg 2017-ben tonnánként 2 391 EUR volt, a vizsgálati időszak során elérte a tonnánként 2 237 EUR-t (–6 %).

| (329) | Ezeket a fejleményeket a világ alumíniumindexeinek, mint például az alumíniumnak a Londoni Fémtőzsdén jegyzett 3 hónapos határidős árának (EUR/tonnában) alakulása fényében kell szemlélni, amely az alumínium mint nyersanyag árát mutatja, és gyakran használják hivatkozási pontként a síkhengerelt alumíniumtermékek végleges áráról folyó tárgyalások során. E tekintetben úgy tűnik, hogy a Londoni Fémtőzsde és az egyéb eljárások keretében történő kínai behozatal árai közötti korreláció volt a legnagyobb (0,97). A Londoni Fémtőzsde és az aktív feldolgozásra történő behozatal ára közötti korreláció volt a legalacsonyabb (0,5). A vizsgálati időszak során a lenti 9. táblázatban szereplő uniós átlagárak alapján mintegy 18 %-os árkülönbség állt fenn a Kínából érkező behozatal átlagárai és az uniós árak között (mintegy 17 %-os, ha a Kínából érkező – aktív feldolgozás nélküli – behozatal átlagáraival végezzük az összehasonlítást). |
| --- | --- |

(329)

Ezeket a fejleményeket a világ alumíniumindexeinek, mint például az alumíniumnak a Londoni Fémtőzsdén jegyzett 3 hónapos határidős árának (EUR/tonnában) alakulása fényében kell szemlélni, amely az alumínium mint nyersanyag árát mutatja, és gyakran használják hivatkozási pontként a síkhengerelt alumíniumtermékek végleges áráról folyó tárgyalások során. E tekintetben úgy tűnik, hogy a Londoni Fémtőzsde és az egyéb eljárások keretében történő kínai behozatal árai közötti korreláció volt a legnagyobb (0,97). A Londoni Fémtőzsde és az aktív feldolgozásra történő behozatal ára közötti korreláció volt a legalacsonyabb (0,5). A vizsgálati időszak során a lenti 9. táblázatban szereplő uniós átlagárak alapján mintegy 18 %-os árkülönbség állt fenn a Kínából érkező behozatal átlagárai és az uniós árak között (mintegy 17 %-os, ha a Kínából érkező – aktív feldolgozás nélküli – behozatal átlagáraival végezzük az összehasonlítást).

| (330) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás (137) meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  a) | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat terméktípusonként, gyártelepi szintre átszámítva; valamint |
| --- | --- | --- |

(330)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás (137) meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

137

a)

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat terméktípusonként, gyártelepi szintre átszámítva; valamint

| b) | a Kínából érkező behozatal ennek megfelelő, az uniós piacon az első független vevők felé felszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagárát, amelyet a Bizottság CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) állapított meg, és a vámok, valamint a behozatal utáni költségek figyelembevételével megfelelőképpen kiigazított (138). |
| --- | --- |

b)

a Kínából érkező behozatal ennek megfelelő, az uniós piacon az első független vevők felé felszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagárát, amelyet a Bizottság CIF-alapon (költségek, biztosítás és fuvardíj fizetve) állapított meg, és a vámok, valamint a behozatal utáni költségek figyelembevételével megfelelőképpen kiigazított (138).

138

| (331) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga – az uniós piac tekintetében – 4,6 % és 11,2 % között mozgott. A megállapított alákínálás súlyozott átlaga 7,5 %. |
| --- | --- |

(331)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga – az uniós piac tekintetében – 4,6 % és 11,2 % között mozgott. A megállapított alákínálás súlyozott átlaga 7,5 %.

| (332) | A Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy a termékkód jellemzői alapján a fólia-alapanyag hasonló a borda-alapanyaghoz, a csavaros kupakhoz és a litográfiás nyomólemezekhez. Azt is állította, hogy tekintettel arra, hogy a terméket a fóliahengerlő üzemekben nyersanyagként használják, esetében indokolt a fent említett terméktípusokétól eltérő ár. A Xiamen Xiashun arra kérte a Bizottságot, hogy szerezze be az uniós gyártóktól kifejezetten a fólia-alapanyag értékesítésére vonatkozó szerződéseiket és áraikat, és hasonlítsa össze ezeket össze a Xiamen Xiashun által az uniós piacon a fólia-alapanyagért felszámított árakkal. |
| --- | --- |

(332)

A Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy a termékkód jellemzői alapján a fólia-alapanyag hasonló a borda-alapanyaghoz, a csavaros kupakhoz és a litográfiás nyomólemezekhez. Azt is állította, hogy tekintettel arra, hogy a terméket a fóliahengerlő üzemekben nyersanyagként használják, esetében indokolt a fent említett terméktípusokétól eltérő ár. A Xiamen Xiashun arra kérte a Bizottságot, hogy szerezze be az uniós gyártóktól kifejezetten a fólia-alapanyag értékesítésére vonatkozó szerződéseiket és áraikat, és hasonlítsa össze ezeket össze a Xiamen Xiashun által az uniós piacon a fólia-alapanyagért felszámított árakkal.

| (333) | A Xiamen Xiashun azonban nem szolgáltatott bizonyítékot a különböző alkalmazások (borda-alapanyag, csavaros kupak és litográfiás nyomólemez) állítólagos árkülönbségeire és az általa az EU-ba exportált modellekre vonatkozóan. Ezenkívül nem számszerűsítette ezeket a különbségeket. Mindenesetre a Bizottság a Xiamen Xiashun termékeit nem hasonlította össze a borda-alapanyaggal vagy a litográfiai lapokkal, mivel ezeket a termékeket a mintában szereplő uniós gyártók nem ugyanazon termékkód alatt értékesítették, mint a fólia-alapanyagot. Ezért a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(333)

A Xiamen Xiashun azonban nem szolgáltatott bizonyítékot a különböző alkalmazások (borda-alapanyag, csavaros kupak és litográfiás nyomólemez) állítólagos árkülönbségeire és az általa az EU-ba exportált modellekre vonatkozóan. Ezenkívül nem számszerűsítette ezeket a különbségeket. Mindenesetre a Bizottság a Xiamen Xiashun termékeit nem hasonlította össze a borda-alapanyaggal vagy a litográfiai lapokkal, mivel ezeket a termékeket a mintában szereplő uniós gyártók nem ugyanazon termékkód alatt értékesítették, mint a fólia-alapanyagot. Ezért a Bizottság elutasította ezt az állítást.

4.6.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.6.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (334) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(334)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (335) | A Bizottság – miként az a (35)–(37) preambulumbekezdésben szerepelt – az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(335)

A Bizottság – miként az a (35)–(37) preambulumbekezdésben szerepelt – az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (336) | A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság az Európai Alumínium Szövetség válaszában szereplő, valamennyi uniós gyártóra kiterjedő adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszaiban megadott adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(336)

A kár meghatározásához a Bizottság elkülönítette a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság az Európai Alumínium Szövetség válaszában szereplő, valamennyi uniós gyártóra kiterjedő adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszaiban megadott adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (337) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(337)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (338) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(338)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.6.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.6.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (339) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 2 130 916 | 2 164 561 | 2 104 231 | 1 907 127 |
| Index | 100 | 102 | 99 | 89 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 2 471 262 | 2 528 879 | 2 522 331 | 2 509 831 |
| Index | 100 | 102 | 102 | 102 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 86,2 | 85,6 | 83,4 | 76,0 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 88 |
| Forrás: Európai Alumínium Szövetség, a mintában szereplő uniós gyártók. |

(339)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

2 130 916

2 164 561

2 104 231

1 907 127

Index

Index

100

100

102

102

99

99

89

89

Termelési kapacitás (tonna)

2 471 262

2 528 879

2 522 331

2 509 831

Index

Index

100

100

102

102

102

102

102

102

Kapacitáskihasználás (%)

86,2

85,6

83,4

76,0

Index

Index

100

100

99

99

97

97

88

88

Forrás: Európai Alumínium Szövetség, a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (340) | A termelési volumen először 2018-ban nőtt az exportértékesítések és a kötött piac bővülése következtében. 2019-ben visszaesett, majd a vizsgálati időszak alatt még tovább csökkent. A termelési volumen 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(340)

A termelési volumen először 2018-ban nőtt az exportértékesítések és a kötött piac bővülése következtében. 2019-ben visszaesett, majd a vizsgálati időszak alatt még tovább csökkent. A termelési volumen 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (341) | A termelési kapacitás kismértékben emelkedett a figyelembe vett időszakban. Mivel a termelési volumen összességében csökkent, a kapacitás viszont némileg növekedett, a kapacitáskihasználás csökkenő tendenciát mutatott (–12 %) a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(341)

A termelési kapacitás kismértékben emelkedett a figyelembe vett időszakban. Mivel a termelési volumen összességében csökkent, a kapacitás viszont némileg növekedett, a kapacitáskihasználás csökkenő tendenciát mutatott (–12 %) a figyelembe vett időszakban.

4.6.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (342) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon – a szabad és a belső felhasználást is beleértve (tonna) | 1 742 739 | 1 726 391 | 1 650 249 | 1 518 343 |
| Index | 100 | 99 | 95 | 87 |
| Kötött piaci értékesítés és felhasználás | 19 347 | 29 987 | 34 953 | 33 204 |
| Index | 100 | 155 | 181 | 172 |
| Kötött piaci értékesítés és felhasználás a teljes piaci értékesítés százalékában | 0,7 | 1,1 | 1,3 | 1,4 |
| Index | 100 | 147 | 178 | 187 |
| Szabadpiaci értékesítések | 1 723 392 | 1 696 403 | 1 615 297 | 1 485 139 |
| Index | 100 | 98 | 94 | 86 |
| Piaci részesedés a szabadpiacon (%) | 66,2 | 61,9 | 61,5 | 62,7 |
| Index | 100 | 93 | 93 | 95 |
| Forrás: Európai Alumínium Szövetség, Eurostat és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(342)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon – a szabad és a belső felhasználást is beleértve (tonna)

1 742 739

1 726 391

1 650 249

1 518 343

Index

Index

100

100

99

99

95

95

87

87

Kötött piaci értékesítés és felhasználás

19 347

29 987

34 953

33 204

Index

Index

100

100

155

155

181

181

172

172

Kötött piaci értékesítés és felhasználás a teljes piaci értékesítés százalékában

0,7

1,1

1,3

1,4

Index

Index

100

100

147

147

178

178

187

187

Szabadpiaci értékesítések

1 723 392

1 696 403

1 615 297

1 485 139

Index

Index

100

100

98

98

94

94

86

86

Piaci részesedés a szabadpiacon (%)

66,2

61,9

61,5

62,7

Index

Index

100

100

93

93

93

93

95

95

Forrás: Európai Alumínium Szövetség, Eurostat és a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (343) | A figyelembe vett időszakban a teljes uniós értékesítés csökkenő tendenciát mutatott (–13 %), és 2019-ben már 5 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(343)

A figyelembe vett időszakban a teljes uniós értékesítés csökkenő tendenciát mutatott (–13 %), és 2019-ben már 5 %-kal csökkent.

| (344) | A (298) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gyártók össztermelésének egy igen kis hányadát szánták a kötött piacra. E hányad az uniós fogyasztás kevesebb mint 1,5 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(344)

A (298) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gyártók össztermelésének egy igen kis hányadát szánták a kötött piacra. E hányad az uniós fogyasztás kevesebb mint 1,5 %-át tette ki.

| (345) | Az uniós gazdasági ágazat teljes szabadpiaci értékesítése a figyelembe vett időszak alatt csaknem 240 000 tonnával csökkent. Míg a fogyasztás 2018-ban érte el a legmagasabb szintjét (+ 5 %), az értékesítés már csökkenő tendenciát mutatott (–2 %), amely 2019-ben és a vizsgálati időszakban is folytatódott. Az uniós szabadpiacon realizált összes értékesítés 14 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(345)

Az uniós gazdasági ágazat teljes szabadpiaci értékesítése a figyelembe vett időszak alatt csaknem 240 000 tonnával csökkent. Míg a fogyasztás 2018-ban érte el a legmagasabb szintjét (+ 5 %), az értékesítés már csökkenő tendenciát mutatott (–2 %), amely 2019-ben és a vizsgálati időszakban is folytatódott. Az uniós szabadpiacon realizált összes értékesítés 14 %-kal csökkent.

| (346) | Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítésének piaci részesedése a 2017. évi 66,2 %-ról a vizsgálati időszakban 62,7 %-ra csökkent. A 2018–2019 közötti 7 %-os visszaesés után 1,2 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(346)

Az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítésének piaci részesedése a 2017. évi 66,2 %-ról a vizsgálati időszakban 62,7 %-ra csökkent. A 2018–2019 közötti 7 %-os visszaesés után 1,2 százalékponttal nőtt.

4.6.2.3.   Növekedés

| (347) | A csökkenő fogyasztással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat nemcsak az értékesítési volumenéből veszített az EU-ban, hanem a szabadpiaci részesedéséből is. |
| --- | --- |

(347)

A csökkenő fogyasztással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat nemcsak az értékesítési volumenéből veszített az EU-ban, hanem a szabadpiaci részesedéséből is.

4.6.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (348) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma (teljes munkaidős egyenérték – FTE) | 9 025 | 8 518 | 8 644 | 8 240 |
| Index | 100 | 94 | 96 | 91 |
| Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték) | 236 | 254 | 243 | 231 |
| Index | 100 | 108 | 103 | 98 |
| Forrás: Európai Alumínium Szövetség és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(348)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak száma (teljes munkaidős egyenérték – FTE)

9 025

8 518

8 644

8 240

Index

Index

100

100

94

94

96

96

91

91

Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték)

236

254

243

231

Index

Index

100

100

108

108

103

103

98

98

Forrás: Európai Alumínium Szövetség és a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (349) | A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 9 %-kal csökkent, mivel az uniós gazdasági ágazat igyekezett biztosítani saját fenntarthatóságát és a foglalkoztatást összehangolni a belföldi piaci kereslettel. |
| --- | --- |

(349)

A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 9 %-kal csökkent, mivel az uniós gazdasági ágazat igyekezett biztosítani saját fenntarthatóságát és a foglalkoztatást összehangolni a belföldi piaci kereslettel.

| (350) | Következésképpen termelékenysége az egy teljes munkaidős egyenértékre jutó 236 tonnáról 254 tonnára javult először 2018-ban, majd – a termelési volumen visszaesését követve – csökkent. A termelékenység összességében 2 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(350)

Következésképpen termelékenysége az egy teljes munkaidős egyenértékre jutó 236 tonnáról 254 tonnára javult először 2018-ban, majd – a termelési volumen visszaesését követve – csökkent. A termelékenység összességében 2 %-kal csökkent.

4.6.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (351) | Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(351)

Minden dömpingkülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

de minimis

| (352) | Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat, ezért az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok. |
| --- | --- |

(352)

Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első dömpingellenes vizsgálat, ezért az esetleges korábbi dömping hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok.

4.6.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.6.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (353) | A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Eladási árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/tonna) | 2 792 | 2 888 | 2 752 | 2 680 |
| Index | 100 | 103 | 99 | 96 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 2 712 | 2 854 | 2 762 | 2 739 |
| Index | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Londoni Fémtőzsde (LME), az alumínium 3 hónapos határidős eladási ára (EUR/tonna) | 1 752 | 1 791 | 1 617 | 1 535 |
| Index | 100 | 102 | 92 | 88 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók és a Londoni Fémtőzsde (LME). |

(353)

A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Eladási árak az Unióban

Eladási árak az Unióban

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/tonna)

2 792

2 888

2 752

2 680

Index

Index

100

100

103

103

99

99

96

96

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

2 712

2 854

2 762

2 739

Index

Index

100

100

105

105

102

102

101

101

Londoni Fémtőzsde (LME), az alumínium 3 hónapos határidős eladási ára (EUR/tonna)

1 752

1 791

1 617

1 535

Index

Index

100

100

102

102

92

92

88

88

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók és a Londoni Fémtőzsde (LME).

Forrás:

| (354) | Az uniós piacon a független szereplők (a szabadpiac) számára történő értékesítések ára 2018-ban először tonnánként 2 792 EUR-ról tonnánként 2 888 EUR-ra nőtt. Ezt követően 2019-ben 4 százalékponttal csökkent, mielőtt a vizsgálati időszak alatt tonnánként 2 680 EUR-ra esett volna. |
| --- | --- |

(354)

Az uniós piacon a független szereplők (a szabadpiac) számára történő értékesítések ára 2018-ban először tonnánként 2 792 EUR-ról tonnánként 2 888 EUR-ra nőtt. Ezt követően 2019-ben 4 százalékponttal csökkent, mielőtt a vizsgálati időszak alatt tonnánként 2 680 EUR-ra esett volna.

| (355) | Ezt a tendenciát a gazdasági ágazatban bekövetkező változások fényében kell értékelni. Először is, a figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós gyártók megpróbálták azonos szinten tartani a termelési volument, hogy arányaiban csökkentsék a költségeiket, miközben termékösszetételüket úgy alakították át, hogy növeljék a magas hozzáadott értéket képviselő termékek értékesítését. Áraik ezután lefelé mutató tendenciát követtek, összhangban a nyersanyagnak szánt alumínium Londoni Fémtőzsdén jegyzett árának a 9. táblázatban ismertetett alakulásával. |
| --- | --- |

(355)

Ezt a tendenciát a gazdasági ágazatban bekövetkező változások fényében kell értékelni. Először is, a figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós gyártók megpróbálták azonos szinten tartani a termelési volument, hogy arányaiban csökkentsék a költségeiket, miközben termékösszetételüket úgy alakították át, hogy növeljék a magas hozzáadott értéket képviselő termékek értékesítését. Áraik ezután lefelé mutató tendenciát követtek, összhangban a nyersanyagnak szánt alumínium Londoni Fémtőzsdén jegyzett árának a 9. táblázatban ismertetett alakulásával.

| (356) | A mintában szereplő gyártók termelési egységköltsége – amelyre a Londoni Fémtőzsde árainak alakulása is komoly hatást gyakorolt – magában foglalta a mintában szereplő gyártóknál a nagyobb hozzáadott értékű termékek felé való elmozdulás következtében felmerülő többletköltségeket is. Emellett a termelési volumen 2019-től kezdve megfigyelhető csökkenése kedvezőtlenül befolyásolta a termelési egységköltséget. Összességében a termelési költség 1 %-kal nőtt, míg a szabadpiacon az átlagos értékesítési egységár 4 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ezzel párhuzamosan az alumíniumnak a Londoni Fémtőzsdén jegyzett ára 12 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(356)

A mintában szereplő gyártók termelési egységköltsége – amelyre a Londoni Fémtőzsde árainak alakulása is komoly hatást gyakorolt – magában foglalta a mintában szereplő gyártóknál a nagyobb hozzáadott értékű termékek felé való elmozdulás következtében felmerülő többletköltségeket is. Emellett a termelési volumen 2019-től kezdve megfigyelhető csökkenése kedvezőtlenül befolyásolta a termelési egységköltséget. Összességében a termelési költség 1 %-kal nőtt, míg a szabadpiacon az átlagos értékesítési egységár 4 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ezzel párhuzamosan az alumíniumnak a Londoni Fémtőzsdén jegyzett ára 12 %-kal csökkent.

| (357) | Az egyik importőr, a Nilo azt állította, hogy a német gyártók (a villamosenergia-költségeket érintő) költségcsökkentés révén gazdasági előnyhöz jutottak. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártóknak magasabb közvetlen és közvetett villamosenergia-költségeket kellett kigazdálkodniuk az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (139) eredményeként, ami által az uniós vállalatok kevesebb ingyenes szén-dioxid-kibocsátási egységet kapnak, ezért további kibocsátási egységeket kell vásárolniuk azonos volumenű síkhengerelt alumíniumtermék előállításához. A szóban forgó esetben a német gyártók villamosenergia-költségének növekedése és a kapott ellentételezés közötti különbség negatív (nettó veszteség) volt, ezért az importőr állítása tényszerűen helytelen. Ennek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(357)

Az egyik importőr, a Nilo azt állította, hogy a német gyártók (a villamosenergia-költségeket érintő) költségcsökkentés révén gazdasági előnyhöz jutottak. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gyártóknak magasabb közvetlen és közvetett villamosenergia-költségeket kellett kigazdálkodniuk az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (139) eredményeként, ami által az uniós vállalatok kevesebb ingyenes szén-dioxid-kibocsátási egységet kapnak, ezért további kibocsátási egységeket kell vásárolniuk azonos volumenű síkhengerelt alumíniumtermék előállításához. A szóban forgó esetben a német gyártók villamosenergia-költségének növekedése és a kapott ellentételezés közötti különbség negatív (nettó veszteség) volt, ezért az importőr állítása tényszerűen helytelen. Ennek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította.

139

4.6.3.2.   Munkaerőköltség

| (358) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 70 255 | 72 448 | 72 523 | 73 430 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 105 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(358)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

70 255

72 448

72 523

73 430

Index

Index

100

100

103

103

103

103

105

105

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (359) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A mintában szereplő vállalatok egyikénél felmerültek átszervezés költségek, amelyek tükröződnek a munkaerőköltségben. |
| --- | --- |

(359)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 5 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A mintában szereplő vállalatok egyikénél felmerültek átszervezés költségek, amelyek tükröződnek a munkaerőköltségben.

4.6.3.3.   Készletek

| (360) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 63 273 | 66 879 | 65 204 | 65 455 |
| Index | 100 | 106 | 103 | 103 |
| Zárókészletek a termelés százalékában (%) | 7,8 | 8,3 | 8,4 | 9,2 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 118 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(360)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

63 273

66 879

65 204

65 455

Index

Index

100

100

106

106

103

103

103

103

Zárókészletek a termelés százalékában (%)

7,8

8,3

8,4

9,2

Index

Index

100

100

106

106

108

108

118

118

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (361) | A zárókészletek észszerű szinten maradtak a figyelembe vett időszak alatt. Mivel a síkhengerelt alumíniumtermékek ágazatában a gyártás általában egyedi megrendelések alapján történik, ez a mutató az átfogó kárelemzés szempontjából kevésbé jelentős. |
| --- | --- |

(361)

A zárókészletek észszerű szinten maradtak a figyelembe vett időszak alatt. Mivel a síkhengerelt alumíniumtermékek ágazatában a gyártás általában egyedi megrendelések alapján történik, ez a mutató az átfogó kárelemzés szempontjából kevésbé jelentős.

| (362) | A termelési volumen százalékában kifejezett zárókészletek összességében növekedést mutatnak, ami elsősorban a termelési mennyiség csökkenésének tudható be. |
| --- | --- |

(362)

A termelési volumen százalékában kifejezett zárókészletek összességében növekedést mutatnak, ami elsősorban a termelési mennyiség csökkenésének tudható be.

4.6.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (363) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 2,8 | 1,2 | –0,4 | –2,2 |
| Index | 100 | 42 | –13 | –78 |
| Pénzforgalom (EUR) | 97 502 816 | 82 877 851 | 92 397 462 | 43 585 647 |
| Index | 100 | 85 | 95 | 45 |
| Beruházások (EUR) | 64 646 226 | 73 447 421 | 160 412 341 | 141 607 601 |
| Index | 100 | 114 | 248 | 219 |
| A beruházások megtérülése (%) | 12,0 | 7,3 | 3,6 | –2,8 |
| Index | 100 | 60 | 30 | –23 |
| Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók. |

(363)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

2,8

1,2

–0,4

–2,2

Index

Index

100

100

42

42

–13

–13

–78

–78

Pénzforgalom (EUR)

97 502 816

82 877 851

92 397 462

43 585 647

Index

Index

100

100

85

85

95

95

45

45

Beruházások (EUR)

64 646 226

73 447 421

160 412 341

141 607 601

Index

Index

100

100

114

114

248

248

219

219

A beruházások megtérülése (%)

12,0

7,3

3,6

–2,8

Index

Index

100

100

60

60

30

30

–23

–23

Forrás: A mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (364) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(364)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (365) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítései 2017-ben még nyereségesek voltak, 2019-ben és a vizsgálati időszakban azokban már veszteségesek, ezért a jövedelmezőség folyamatosan csökkenő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban: a 2017-es 2,8 %-ról –2,2 %-ra esett vissza a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(365)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítései 2017-ben még nyereségesek voltak, 2019-ben és a vizsgálati időszakban azokban már veszteségesek, ezért a jövedelmezőség folyamatosan csökkenő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban: a 2017-es 2,8 %-ról –2,2 %-ra esett vissza a vizsgálati időszak alatt.

| (366) | Ami még fontosabb, hogy – a (356) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az uniós gyártók költségei nagyobb mértékben növekedtek, mint az áraik, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének hanyatlását eredményezte. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező mértékben emelni az árait. Ugyanis a figyelembe vett időszak alatt a kínai árak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd az 5. és a 9. táblázatot), ezáltal pedig korlátozták a (2019-ig) növekvő kereslet és a termékösszetétel változása (több nagyobb hozzáadott értékű termék) miatt is várható áremeléseket. Mindez árlenyomást és csökkenő nyereségességet okozott. A vizsgálati időszak alatt is folytatódott az árlenyomás. Ugyanis noha a kínai árak enyhén emelkedtek, messze az uniós gazdasági ágazat árszintje alatt maradtak. Ezt bizonyítják a (331) preambulumbekezdésben említett jelentős alákínálási különbözetek is. |
| --- | --- |

(366)

Ami még fontosabb, hogy – a (356) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az uniós gyártók költségei nagyobb mértékben növekedtek, mint az áraik, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének hanyatlását eredményezte. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező mértékben emelni az árait. Ugyanis a figyelembe vett időszak alatt a kínai árak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd az 5. és a 9. táblázatot), ezáltal pedig korlátozták a (2019-ig) növekvő kereslet és a termékösszetétel változása (több nagyobb hozzáadott értékű termék) miatt is várható áremeléseket. Mindez árlenyomást és csökkenő nyereségességet okozott. A vizsgálati időszak alatt is folytatódott az árlenyomás. Ugyanis noha a kínai árak enyhén emelkedtek, messze az uniós gazdasági ágazat árszintje alatt maradtak. Ezt bizonyítják a (331) preambulumbekezdésben említett jelentős alákínálási különbözetek is.

| (367) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A jövedelmezőség alakulásával összhangban a nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. A pénzforgalom 55 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(367)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A jövedelmezőség alakulásával összhangban a nettó pénzforgalom negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. A pénzforgalom 55 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (368) | A figyelembe vett időszak során a beruházások 119 %-kal nőttek. Ez két, a mintában szereplő uniós gyártó a beruházási tervei végrehajtásának volt köszönhető. A beruházások célja a hatékonyságnövelés, valamint az üzleti tevékenységnek a nagyobb hozzáadott értékű termékek és az ügyfélközpontúság felé való elmozdítása volt. Ez elengedhetetlen a mintában szereplő gyártók számára ahhoz, hogy megőrizzék versenyképességüket a piacon, képesek legyenek lépést tartani a legújabb termékfejlesztésekkel és minőségi termékeket kínálni. |
| --- | --- |

(368)

A figyelembe vett időszak során a beruházások 119 %-kal nőttek. Ez két, a mintában szereplő uniós gyártó a beruházási tervei végrehajtásának volt köszönhető. A beruházások célja a hatékonyságnövelés, valamint az üzleti tevékenységnek a nagyobb hozzáadott értékű termékek és az ügyfélközpontúság felé való elmozdítása volt. Ez elengedhetetlen a mintában szereplő gyártók számára ahhoz, hogy megőrizzék versenyképességüket a piacon, képesek legyenek lépést tartani a legújabb termékfejlesztésekkel és minőségi termékeket kínálni.

| (369) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszak alatt negatívan alakult: a 2017-es 12 %-ról –2,8 %-ra a vizsgálati időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat csökkenő jövedelmezőségével összhangban. |
| --- | --- |

(369)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszak alatt negatívan alakult: a 2017-es 12 %-ról –2,8 %-ra a vizsgálati időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat csökkenő jövedelmezőségével összhangban.

| (370) | Mind a három, a mintában szereplő gyártó nagyobb vállalatcsoportok tagja, és a figyelembe vett időszakban is tőkét gyűjtött a jövőbeli beruházásokhoz. Azonban mivel a beruházások megtérülése ilyen gyorsan csökken, a mintában szereplő gyártóegységek jövőbeli tőkebevonási képessége egyértelműen veszélyben van. |
| --- | --- |

(370)

Mind a három, a mintában szereplő gyártó nagyobb vállalatcsoportok tagja, és a figyelembe vett időszakban is tőkét gyűjtött a jövőbeli beruházásokhoz. Azonban mivel a beruházások megtérülése ilyen gyorsan csökken, a mintában szereplő gyártóegységek jövőbeli tőkebevonási képessége egyértelműen veszélyben van.

4.6.4.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (371) | A figyelembe vett időszak alatt a síkhengerelt alumíniumtermékek Kínából érkező behozatala jelentősen növekedett mind abszolút (+ 65 %), mind pedig relatív értelemben (+ 5 százalékpont a piaci részesedésben), miközben az uniós fogyasztás 8 %-kal csökkent. A behozatal növekedése mind az aktív feldolgozásra történő behozatalt, mind pedig az aktív feldolgozásra behozott volumen nélküli összbehozatalt érintette. A figyelembe vett időszak alatt a kínai importárak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól. A vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő exportáló gyártók importárai átlagosan 7,5 %-kal kínáltak az uniós árak alá. A mintában szereplő exportáló gyártók tekintetében megállapított egyedi alákínálástól függetlenül a Bizottság azt is megállapította, hogy a kínai árak a figyelembe vett időszak egészében következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd az 5. és 9. táblázatot). Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező mértékben emelni az árait. |
| --- | --- |

(371)

A figyelembe vett időszak alatt a síkhengerelt alumíniumtermékek Kínából érkező behozatala jelentősen növekedett mind abszolút (+ 65 %), mind pedig relatív értelemben (+ 5 százalékpont a piaci részesedésben), miközben az uniós fogyasztás 8 %-kal csökkent. A behozatal növekedése mind az aktív feldolgozásra történő behozatalt, mind pedig az aktív feldolgozásra behozott volumen nélküli összbehozatalt érintette. A figyelembe vett időszak alatt a kínai importárak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól. A vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő exportáló gyártók importárai átlagosan 7,5 %-kal kínáltak az uniós árak alá. A mintában szereplő exportáló gyártók tekintetében megállapított egyedi alákínálástól függetlenül a Bizottság azt is megállapította, hogy a kínai árak a figyelembe vett időszak egészében következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd az 5. és 9. táblázatot). Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező mértékben emelni az árait.

| (372) | A legtöbb makrogazdasági mutató – mint például a termelés, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon történő értékesítés volumene, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a termelékenység – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Csak a kapacitás mutatott enyhén pozitív tendenciát. Hasonlóképpen, a legtöbb mikrogazdasági mutató – mint például az uniós szabadpiaci értékesítési árak, a termelési költségek, a munkaerőköltségek, a jövedelmezőség, a zárókészletek, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Csak a beruházások mutattak pozitív tendenciát, miután a mintában szereplő gyártók beruházásokat eszközöltek annak érdekében, hogy megőrizzék versenyképességüket és lépést tartsanak a legújabb termékfejlesztésekkel. Ugyanezek a kármutatók már a 2017–2019-es időszakban, vagyis a Covid19-világjárvány kezdete előtt is negatívan alakultak. |
| --- | --- |

(372)

A legtöbb makrogazdasági mutató – mint például a termelés, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon történő értékesítés volumene, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a termelékenység – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Csak a kapacitás mutatott enyhén pozitív tendenciát. Hasonlóképpen, a legtöbb mikrogazdasági mutató – mint például az uniós szabadpiaci értékesítési árak, a termelési költségek, a munkaerőköltségek, a jövedelmezőség, a zárókészletek, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Csak a beruházások mutattak pozitív tendenciát, miután a mintában szereplő gyártók beruházásokat eszközöltek annak érdekében, hogy megőrizzék versenyképességüket és lépést tartsanak a legújabb termékfejlesztésekkel. Ugyanezek a kármutatók már a 2017–2019-es időszakban, vagyis a Covid19-világjárvány kezdete előtt is negatívan alakultak.

| (373) | Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban átalakította a termékösszetételét annak érdekében, hogy a magasabb hozzáadott értékű termékekkel jobb haszonkulcsot érhessen el, miközben elegendő termelési volument tartott fenn az állandó költségeinek arányos csökkentése érdekében. Ezzel összefüggésben az uniós gazdasági ágazat költségei természetesen növekedtek. Mi több, az uniós gazdasági ágazatnak nem származhatott gazdasági előnye a fogyasztás 2018–2019-es időszakban bekövetkezett növekedéséből, és az állandó költségeit alacsonyabb (–11 %) termelési volumenre kellett vetítenie, ami a termelési költségek általános növekedéséhez vezetett (+ 1 %), jóllehet a Londoni Fémtőzsdén jegyzett, 3 hónapos határidős alumíniumár csökkent (–12 %). Ami az értékesítési árakat illeti, az uniós gazdasági ágazat is komoly versennyel szembesült a magasabb hozzáadott értéket képviselő termékek piacain, és nem tudta a várt szintre növelni árait (–4 %). A költségek és az árak alakulására tekintettel a jövedelmezőség fokozatosan romlott, és már 2019-ben veszteségességbe fordult, mielőtt a helyzet tovább súlyosbodott volna a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(373)

Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban átalakította a termékösszetételét annak érdekében, hogy a magasabb hozzáadott értékű termékekkel jobb haszonkulcsot érhessen el, miközben elegendő termelési volument tartott fenn az állandó költségeinek arányos csökkentése érdekében. Ezzel összefüggésben az uniós gazdasági ágazat költségei természetesen növekedtek. Mi több, az uniós gazdasági ágazatnak nem származhatott gazdasági előnye a fogyasztás 2018–2019-es időszakban bekövetkezett növekedéséből, és az állandó költségeit alacsonyabb (–11 %) termelési volumenre kellett vetítenie, ami a termelési költségek általános növekedéséhez vezetett (+ 1 %), jóllehet a Londoni Fémtőzsdén jegyzett, 3 hónapos határidős alumíniumár csökkent (–12 %). Ami az értékesítési árakat illeti, az uniós gazdasági ágazat is komoly versennyel szembesült a magasabb hozzáadott értéket képviselő termékek piacain, és nem tudta a várt szintre növelni árait (–4 %). A költségek és az árak alakulására tekintettel a jövedelmezőség fokozatosan romlott, és már 2019-ben veszteségességbe fordult, mielőtt a helyzet tovább súlyosbodott volna a vizsgálati időszakban.

| (374) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(374)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (375) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. A következő lehetséges tényezőket azonosította: a Covid19-világjárvány, a kereslet visszaesése, a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat kereskedelmi stratégiája, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós gazdasági ágazat hatékonysága, az uniós gazdasági ágazat behozatala az érintett országból, valamint az alumíniumnak a Londoni Fémtőzsdén jegyzett árához köthető szerződéses kötelezettségek. |
| --- | --- |

(375)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsa. A következő lehetséges tényezőket azonosította: a Covid19-világjárvány, a kereslet visszaesése, a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat kereskedelmi stratégiája, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós gazdasági ágazat hatékonysága, az uniós gazdasági ágazat behozatala az érintett országból, valamint az alumíniumnak a Londoni Fémtőzsdén jegyzett árához köthető szerződéses kötelezettségek.

5.1.1.   A dömpingelt behozatal hatásai

A dömpingelt behozatal hatásai

| (376) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása egybeesett a Kínából érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak következetesen alákínáló, és az uniós piaci árszinteket lenyomó behozatal jelentős piaci térhódításával. A (371) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő exportáló gyártók importárai átlagosan 7,5 %-kal kínáltak az uniós árak alá. |
| --- | --- |

(376)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása egybeesett a Kínából érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak következetesen alákínáló, és az uniós piaci árszinteket lenyomó behozatal jelentős piaci térhódításával. A (371) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő exportáló gyártók importárai átlagosan 7,5 %-kal kínáltak az uniós árak alá.

| (377) | A Kínából érkező behozatal volumene a 2017-es mintegy 161 000 tonnáról a vizsgálati időszakban mintegy 266 000 tonnára nőtt (amint az a 4. táblázatban látható). Ez 65 %-os növekedést jelent. A piaci részesedés 81 %-os növekedést mutatott (6,2 %-ról 11,2 %-ra). Ugyanebben az időszakban (amint az a 7. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése 14 %-kal esett vissza, a szabadpiaci részesedése pedig 5 %-kal, 66,2 %-ról 62,7 %-ra csökkent. Az aktív feldolgozásra Görögországba érkező behozatal elemzésének elkészültéig a Bizottság megvizsgálta a behozatalt az említett behozatal nélkül is. Ebben az esetben a tendencia hasonló, és a kínai behozatal 41 %-os, a piaci részesedés 54 %-os növekedését mutatja 5,5 %-ról 8,5 %-ra. |
| --- | --- |

(377)

A Kínából érkező behozatal volumene a 2017-es mintegy 161 000 tonnáról a vizsgálati időszakban mintegy 266 000 tonnára nőtt (amint az a 4. táblázatban látható). Ez 65 %-os növekedést jelent. A piaci részesedés 81 %-os növekedést mutatott (6,2 %-ról 11,2 %-ra). Ugyanebben az időszakban (amint az a 7. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése 14 %-kal esett vissza, a szabadpiaci részesedése pedig 5 %-kal, 66,2 %-ról 62,7 %-ra csökkent. Az aktív feldolgozásra Görögországba érkező behozatal elemzésének elkészültéig a Bizottság megvizsgálta a behozatalt az említett behozatal nélkül is. Ebben az esetben a tendencia hasonló, és a kínai behozatal 41 %-os, a piaci részesedés 54 %-os növekedését mutatja 5,5 %-ról 8,5 %-ra.

| (378) | A 2017–2019 közötti helyzet még beszédesebb, mivel a kínai behozatal több mint kétszeresére nőtt (161 000 tonnáról 354 000 tonnára), elérve a 13,2 %-os piaci részesedést, miközben az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 61,5 %-ra zsugorodott (–4,7 százalékpont). A fogyasztás 2018–2019 között tapasztalt csökkenése ellenére a kínai behozatal tovább nőtt, ezzel a piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára növelve. |
| --- | --- |

(378)

A 2017–2019 közötti helyzet még beszédesebb, mivel a kínai behozatal több mint kétszeresére nőtt (161 000 tonnáról 354 000 tonnára), elérve a 13,2 %-os piaci részesedést, miközben az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 61,5 %-ra zsugorodott (–4,7 százalékpont). A fogyasztás 2018–2019 között tapasztalt csökkenése ellenére a kínai behozatal tovább nőtt, ezzel a piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára növelve.

| (379) | A dömpingelt behozatal mértéke évről évre folyamatosan nőtt mind abszolút, mind relatív értelemben a Covid19-világjárvány 2020 első félévében történt kitöréséig (ennek elemzését a következő szakasz tárgyalja). Amint az a 3. és 4. táblázatból kitűnik, a felhasználás 2018–2019-ben megvalósult növekedése elsősorban a kínai import számára volt előnyös. A kínai import piaci behatolásának a vizsgálati időszak alatt megfigyelt „enyhülése” csalóka. A figyelembe vett időszak tendenciáinak közelebbi vizsgálata meglehetősen nyilvánvalóvá teszi a behozatal és a gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti kapcsolatot. A vizsgálati időszakban tapasztaltak csak a korábban megfigyelt tendencia folytatódását jelzik, amelyet némileg enyhített a világjárvány kínai termelésre, az Unióba irányuló exportra és az uniós fogyasztásra gyakorolt általános hatása. |
| --- | --- |

(379)

A dömpingelt behozatal mértéke évről évre folyamatosan nőtt mind abszolút, mind relatív értelemben a Covid19-világjárvány 2020 első félévében történt kitöréséig (ennek elemzését a következő szakasz tárgyalja). Amint az a 3. és 4. táblázatból kitűnik, a felhasználás 2018–2019-ben megvalósult növekedése elsősorban a kínai import számára volt előnyös. A kínai import piaci behatolásának a vizsgálati időszak alatt megfigyelt „enyhülése” csalóka. A figyelembe vett időszak tendenciáinak közelebbi vizsgálata meglehetősen nyilvánvalóvá teszi a behozatal és a gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti kapcsolatot. A vizsgálati időszakban tapasztaltak csak a korábban megfigyelt tendencia folytatódását jelzik, amelyet némileg enyhített a világjárvány kínai termelésre, az Unióba irányuló exportra és az uniós fogyasztásra gyakorolt általános hatása.

| (380) | A dömpingelt behozatal ára a figyelembe vett időszakban 9 %-kal, tonnánként 2 437 EUR-ról tonnánként 2 205 EUR-ra csökkent (amint az az 5. táblázatban is látható). Összehasonlításképp: az uniós gazdasági ágazat árai csupán 4 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban: a 2017-es tonnánként 2 792 EUR-ról a vizsgálati időszakban tonnánként 2 680 EUR-ra. Ennélfogva, jóllehet a 2017-es alacsonyabb árszintből kiindulva, a kínai árak a figyelembe vett időszakban nagyobb mértékben (–232 EUR/tonna) csökkentek, mint az uniós gazdasági ágazat árai (–112 EUR/tonna). A 2017–2019 közötti időszakban a kínai árak csökkenése 11 %-os volt, míg az uniós gazdasági ágazat árai 1 %-kal estek vissza. |
| --- | --- |

(380)

A dömpingelt behozatal ára a figyelembe vett időszakban 9 %-kal, tonnánként 2 437 EUR-ról tonnánként 2 205 EUR-ra csökkent (amint az az 5. táblázatban is látható). Összehasonlításképp: az uniós gazdasági ágazat árai csupán 4 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban: a 2017-es tonnánként 2 792 EUR-ról a vizsgálati időszakban tonnánként 2 680 EUR-ra. Ennélfogva, jóllehet a 2017-es alacsonyabb árszintből kiindulva, a kínai árak a figyelembe vett időszakban nagyobb mértékben (–232 EUR/tonna) csökkentek, mint az uniós gazdasági ágazat árai (–112 EUR/tonna). A 2017–2019 közötti időszakban a kínai árak csökkenése 11 %-os volt, míg az uniós gazdasági ágazat árai 1 %-kal estek vissza.

| (381) | Az aktív feldolgozásra történő behozatal alacsonyabb áron történt, mint az aktív feldolgozási eljárás keretében behozott volumen nélküli behozatal. Az aktív feldolgozásra Kínából érkező behozatal árai szintén jóval alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai. A szóban forgó árak szabálytalanul alakultak, és úgy tűnik, hogy teljesen függetlenek az alumínium világpiaci (például a Londoni Fémtőzsdén jegyzett) árának alakulásától. A figyelembe vett időszakban 27 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(381)

Az aktív feldolgozásra történő behozatal alacsonyabb áron történt, mint az aktív feldolgozási eljárás keretében behozott volumen nélküli behozatal. Az aktív feldolgozásra Kínából érkező behozatal árai szintén jóval alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai. A szóban forgó árak szabálytalanul alakultak, és úgy tűnik, hogy teljesen függetlenek az alumínium világpiaci (például a Londoni Fémtőzsdén jegyzett) árának alakulásától. A figyelembe vett időszakban 27 %-kal csökkentek.

| (382) | Az aktív feldolgozás nélküli, dömpingelt behozatal árai, amelyek átlagosan a Kínából érkező behozatal több mint 70 %-át teszik ki, a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkentek a 2017-es tonnánként 2 391 EUR-ról a vizsgálati időszakban tonnánként 2 237 EUR-ra, azaz összesen 6 %-kal. |
| --- | --- |

(382)

Az aktív feldolgozás nélküli, dömpingelt behozatal árai, amelyek átlagosan a Kínából érkező behozatal több mint 70 %-át teszik ki, a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkentek a 2017-es tonnánként 2 391 EUR-ról a vizsgálati időszakban tonnánként 2 237 EUR-ra, azaz összesen 6 %-kal.

| (383) | A dömpingelt behozatal árának alakulása jelentős árlenyomást mutat. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező mértékben emelni az árait. Ugyanis a figyelembe vett időszakban a kínai árak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól, ezáltal pedig korlátozták a (2019-ig) növekvő kereslet és a termékösszetétel változása (több nagyobb hozzáadott értékű termék) miatt is várható áremeléseket. Mindez árlenyomást és csökkenő nyereségességet okozott az uniós gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(383)

A dömpingelt behozatal árának alakulása jelentős árlenyomást mutat. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező mértékben emelni az árait. Ugyanis a figyelembe vett időszakban a kínai árak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól, ezáltal pedig korlátozták a (2019-ig) növekvő kereslet és a termékösszetétel változása (több nagyobb hozzáadott értékű termék) miatt is várható áremeléseket. Mindez árlenyomást és csökkenő nyereségességet okozott az uniós gazdasági ágazat számára.

| (384) | Továbbá a vizsgálat feltárta, hogy a kínai behozatal a figyelembe vett időszak során nem csak a piac azon részeire tört be, ahol általában rövid távú szerződések köttetnek, hanem a piac más részeire is, ahol magasabb hozzáadott értékű termékeket értékesítenek közép- és hosszú távú szerződések keretében. Az ilyen szerződések esetén ugyan nem az ár az egyetlen fontos tényező, de egyértelmű, hogy az alacsony árak (amelyek a fenti, átlagosan több, mint 7,5 %-os alákínálási különbözetekben tükröződnek) kulcsszerepet játszanak a vevők döntéshozatala során. |
| --- | --- |

(384)

Továbbá a vizsgálat feltárta, hogy a kínai behozatal a figyelembe vett időszak során nem csak a piac azon részeire tört be, ahol általában rövid távú szerződések köttetnek, hanem a piac más részeire is, ahol magasabb hozzáadott értékű termékeket értékesítenek közép- és hosszú távú szerződések keretében. Az ilyen szerződések esetén ugyan nem az ár az egyetlen fontos tényező, de egyértelmű, hogy az alacsony árak (amelyek a fenti, átlagosan több, mint 7,5 %-os alákínálási különbözetekben tükröződnek) kulcsszerepet játszanak a vevők döntéshozatala során.

| (385) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az említett kár mind a volumenekre, mind pedig az árakra hatással volt. |
| --- | --- |

(385)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az említett kár mind a volumenekre, mind pedig az árakra hatással volt.

5.1.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.1.2.1.   Kereslet-visszaesés

| (386) | Az egyik importőr, az Airoldi azt állította, hogy a felhasználás csökkenése a légiközlekedési ágazat által támasztott kereslet visszaesésével függ össze. Ezért a szóban forgó importőr kérte, hogy a kárelemzés erre az ágazatra is terjedjen ki. |
| --- | --- |

(386)

Az egyik importőr, az Airoldi azt állította, hogy a felhasználás csökkenése a légiközlekedési ágazat által támasztott kereslet visszaesésével függ össze. Ezért a szóban forgó importőr kérte, hogy a kárelemzés erre az ágazatra is terjedjen ki.

| (387) | Amint az az (57) preambulumbekezdésben szerepel, a légijármű-alkatrészek gyártásához szánt termékek nem tartoznak a jelen vizsgálat hatálya alá. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(387)

Amint az az (57) preambulumbekezdésben szerepel, a légijármű-alkatrészek gyártásához szánt termékek nem tartoznak a jelen vizsgálat hatálya alá. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (388) | Egy másik importőr, a Nova Trading S.A. (a továbbiakban: Nova Trading) azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat növelte termelési kapacitását annak érdekében, hogy lépést tartson az elektromos járművek piacán várt növekedéssel, amely végül azonban nem valósult meg, ami alacsonyabb árakhoz és rosszabb jövedelmezőséghez vezetett. A gépjárműiparban karosszériaelemként való felhasználásra szánt síkhengerelt alumíniumtermékek azonban nem tartoznak a termékkörbe, ezért a jelen vizsgálat hatálya nem terjed ki a szóban forgó termékek gyártói által esetlegesen elszenvedett kárra, és az ilyen károk nem képezik a vizsgálat részét. A Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(388)

Egy másik importőr, a Nova Trading S.A. (a továbbiakban: Nova Trading) azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat növelte termelési kapacitását annak érdekében, hogy lépést tartson az elektromos járművek piacán várt növekedéssel, amely végül azonban nem valósult meg, ami alacsonyabb árakhoz és rosszabb jövedelmezőséghez vezetett. A gépjárműiparban karosszériaelemként való felhasználásra szánt síkhengerelt alumíniumtermékek azonban nem tartoznak a termékkörbe, ezért a jelen vizsgálat hatálya nem terjed ki a szóban forgó termékek gyártói által esetlegesen elszenvedett kárra, és az ilyen károk nem képezik a vizsgálat részét. A Bizottság elutasította az állítást.

| (389) | A Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy 2019-ben a behozatal növekedése mérsékeltebb volt, mint ugyanazon évben a felhasználás csökkenése, és az uniós gazdasági ágazatra nagyobb hatással volt a felhasználás csökkenése, mint a kínai behozatal növekedése. Ugyanez az exportáló gyártó azt is állította, hogy a makrogazdasági mutatók stabilak voltak 2019 közepéig/végéig, és a kereslet csökkenése okozta a kárt. |
| --- | --- |

(389)

A Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy 2019-ben a behozatal növekedése mérsékeltebb volt, mint ugyanazon évben a felhasználás csökkenése, és az uniós gazdasági ágazatra nagyobb hatással volt a felhasználás csökkenése, mint a kínai behozatal növekedése. Ugyanez az exportáló gyártó azt is állította, hogy a makrogazdasági mutatók stabilak voltak 2019 közepéig/végéig, és a kereslet csökkenése okozta a kárt.

| (390) | A Kínából érkező behozatal 2019-es további növekedését, amelyre a felhasználás csökkenésének időszakában került sor, a kár újabb bizonyítékának kell tekinteni. Ugyanis általában azt várnánk, hogy a kereslet csökkenése az összes gyártót hasonló módon érinti, vagy akár hogy az export nagyobb mértékben csökken a belföldi (uniós) értékesítésekhez képest, tekintettel a belföldi gyártók és a vevők fizikai közelségére. A 2019-ben Kínából érkező behozatal abszolút értékben mégis tovább nőtt, ami 2018-hoz képest a piaci részesedésének 1,5 százalékpontos növekedését eredményezte az uniós gazdasági ágazat kárára. Amikor a fogyasztás mintegy 113 000 tonnával csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítései mintegy 76 000 tonnával estek vissza. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat szívta fel a csökkenés 67 %-át, míg a Kínából érkező behozatal nagyjából 24 000 tonnával nőtt. Ezzel párhuzamosan az amúgy is alacsony kínai importárak további 5 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(390)

A Kínából érkező behozatal 2019-es további növekedését, amelyre a felhasználás csökkenésének időszakában került sor, a kár újabb bizonyítékának kell tekinteni. Ugyanis általában azt várnánk, hogy a kereslet csökkenése az összes gyártót hasonló módon érinti, vagy akár hogy az export nagyobb mértékben csökken a belföldi (uniós) értékesítésekhez képest, tekintettel a belföldi gyártók és a vevők fizikai közelségére. A 2019-ben Kínából érkező behozatal abszolút értékben mégis tovább nőtt, ami 2018-hoz képest a piaci részesedésének 1,5 százalékpontos növekedését eredményezte az uniós gazdasági ágazat kárára. Amikor a fogyasztás mintegy 113 000 tonnával csökkent, az uniós gazdasági ágazat értékesítései mintegy 76 000 tonnával estek vissza. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat szívta fel a csökkenés 67 %-át, míg a Kínából érkező behozatal nagyjából 24 000 tonnával nőtt. Ezzel párhuzamosan az amúgy is alacsony kínai importárak további 5 %-kal csökkentek.

| (391) | Ami a makrogazdasági mutatók alakulását illeti, 2018–2019-ben már megmutatkoztak a kár jelei, mivel az értékesítési forgalom, a piaci részesedés és a foglalkoztatás addigra jelentősen romlott. A kárelemzésnek mindenesetre nem kizárólag a makrogazdasági mutatók alakulásán kell alapulnia, hanem a mikro- és makrogazdasági mutatók átfogó értékelésén is. A 2018-as és a 2019-es évet összességében tekintve mindkét típusba tartozó mutatók már kár jelenlétére utalnak. |
| --- | --- |

(391)

Ami a makrogazdasági mutatók alakulását illeti, 2018–2019-ben már megmutatkoztak a kár jelei, mivel az értékesítési forgalom, a piaci részesedés és a foglalkoztatás addigra jelentősen romlott. A kárelemzésnek mindenesetre nem kizárólag a makrogazdasági mutatók alakulásán kell alapulnia, hanem a mikro- és makrogazdasági mutatók átfogó értékelésén is. A 2018-as és a 2019-es évet összességében tekintve mindkét típusba tartozó mutatók már kár jelenlétére utalnak.

5.1.2.2.   A Covid19-világjárvány

| (392) | A 2020 első felében kezdődött Covid19-világjárvány több módon is befolyásolta az uniós piac helyzetét. Az uniós piacon csökkent a felhasználás, amellyel egy időben a Kínából érkező behozatal is csökkent. |
| --- | --- |

(392)

A 2020 első felében kezdődött Covid19-világjárvány több módon is befolyásolta az uniós piac helyzetét. Az uniós piacon csökkent a felhasználás, amellyel egy időben a Kínából érkező behozatal is csökkent.

| (393) | A (379) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a dömpingelt behozatal mértéke a 2017–2019 időszakban évről évre nőtt, 100 %-ot meghaladó növekedést eredményezve a Covid19-világjárvány 2020 első félévében történt kitöréséig. Más szavakkal, az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott jelentős kár addigra már megvalósult, amit a legtöbb makro- és mikroökonómiai mutató negatív alakulása bizonyít a 2017–2019 közötti időszakban, amikor is a Covid19 bekerült a képbe. |
| --- | --- |

(393)

A (379) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, a dömpingelt behozatal mértéke a 2017–2019 időszakban évről évre nőtt, 100 %-ot meghaladó növekedést eredményezve a Covid19-világjárvány 2020 első félévében történt kitöréséig. Más szavakkal, az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott jelentős kár addigra már megvalósult, amit a legtöbb makro- és mikroökonómiai mutató negatív alakulása bizonyít a 2017–2019 közötti időszakban, amikor is a Covid19 bekerült a képbe.

| (394) | Ennek kapcsán nem tagadható, hogy a Covid19-világjárvány és az azt követő fogyasztáscsökkenés tovább súlyosbította az uniós gazdasági ágazat helyzetét, amely addigra már amúgy is romlott. |
| --- | --- |

(394)

Ennek kapcsán nem tagadható, hogy a Covid19-világjárvány és az azt követő fogyasztáscsökkenés tovább súlyosbította az uniós gazdasági ágazat helyzetét, amely addigra már amúgy is romlott.

| (395) | E fejlemény azonban nem gyengíti a megállapított jelentős kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. Amint azt a Bizottság a fentiekben megjegyezte, az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozott a Kínából érkező dömpingelt behozatal, amely a járvány kitörését megelőző három év alatt több mint megduplázódott, így egyértelmű, hogy az anyagi kár már a világjárványt megelőzően és attól függetlenül is bekövetkezett. |
| --- | --- |

(395)

E fejlemény azonban nem gyengíti a megállapított jelentős kár és a Kínából érkező dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. Amint azt a Bizottság a fentiekben megjegyezte, az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okozott a Kínából érkező dömpingelt behozatal, amely a járvány kitörését megelőző három év alatt több mint megduplázódott, így egyértelmű, hogy az anyagi kár már a világjárványt megelőzően és attól függetlenül is bekövetkezett.

5.1.2.3.   Harmadik országokból érkező behozatal

| (396) | A más harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 719 511 | 724 344 | 663 648 | 619 566 |
| | Index | 100 | 101 | 92 | 86 |
| | Piaci részesedés a szabadpiacon (%) | 27,6 | 26,4 | 25,3 | 26,1 |
| | Index | 100 | 96 | 92 | 95 |
| | Átlagár | 3 091 | 3 075 | 2 924 | 2 887 |
| | Index | 100 | 99 | 95 | 93 |
| Ebből Törökország | Volumen (tonna) | 165 649 | 173 429 | 189 574 | 184 824 |
| | Index | 100 | 105 | 114 | 112 |
| | Piaci részesedés a szabadpiacon (%) | 6,4 | 6,3 | 7,2 | 7,8 |
| | Index | 100 | 98 | 113 | 122 |
| | Átlagár | 2 622 | 2 714 | 2 517 | 2 443 |
| | Index | 100 | 103 | 96 | 93 |
| Forrás: Eurostat. |

(396)

A más harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

719 511

724 344

663 648

619 566

Index

Index

100

100

101

101

92

92

86

86

Piaci részesedés a szabadpiacon (%)

27,6

26,4

25,3

26,1

Index

Index

100

100

96

96

92

92

95

95

Átlagár

3 091

3 075

2 924

2 887

Index

Index

100

100

99

99

95

95

93

93

Ebből Törökország

Volumen (tonna)

165 649

173 429

189 574

184 824

Index

Index

100

100

105

105

114

114

112

112

Piaci részesedés a szabadpiacon (%)

6,4

6,3

7,2

7,8

Index

Index

100

100

98

98

113

113

122

122

Átlagár

2 622

2 714

2 517

2 443

Index

Index

100

100

103

103

96

96

93

93

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (397) | A mintában szereplő Xiamen Xiashun exportáló gyártó jelezte, hogy a vizsgálati időszakban a Kínából érkező behozatal csökkent az uniós gazdasági ágazat és más országok javára. Azt is jelezte, hogy a Kínából érkező behozatal árai ebben az időszakban emelkedtek. Továbbá jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat maga is elismerte az olyan országokból érkező behozatal által támasztott tisztességtelen versenyt, mint például India, Egyiptom és Törökország. |
| --- | --- |

(397)

A mintában szereplő Xiamen Xiashun exportáló gyártó jelezte, hogy a vizsgálati időszakban a Kínából érkező behozatal csökkent az uniós gazdasági ágazat és más országok javára. Azt is jelezte, hogy a Kínából érkező behozatal árai ebben az időszakban emelkedtek. Továbbá jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat maga is elismerte az olyan országokból érkező behozatal által támasztott tisztességtelen versenyt, mint például India, Egyiptom és Törökország.

| (398) | A felhasználó „A” jelű vállalat azt állította, hogy a kínai behozatal piaci részesedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedéséhez viszonyítva alacsony volt, és más országokból érkező behozatal elemzését kérte. |
| --- | --- |

(398)

A felhasználó „A” jelű vállalat azt állította, hogy a kínai behozatal piaci részesedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedéséhez viszonyítva alacsony volt, és más országokból érkező behozatal elemzését kérte.

| (399) | A volumen csökkenése ellenére a kínai behozatalnak a vizsgált időszakban még mindig 11,1 %-os piaci részesedése volt, ami 80 %-os növekedésnek felel meg a figyelembe vett időszakban. Emellett annak ellenére, hogy a kínai exportárak a vizsgálati időszakban emelkedtek, azok a vizsgálati időszak alatt továbbra is átlagosan 7,5 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá. |
| --- | --- |

(399)

A volumen csökkenése ellenére a kínai behozatalnak a vizsgált időszakban még mindig 11,1 %-os piaci részesedése volt, ami 80 %-os növekedésnek felel meg a figyelembe vett időszakban. Emellett annak ellenére, hogy a kínai exportárak a vizsgálati időszakban emelkedtek, azok a vizsgálati időszak alatt továbbra is átlagosan 7,5 %-kal kínáltak az uniós gazdasági ágazat árai alá.

| (400) | Ráadásul a más országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent. A csökkenő felhasználás (–8 %) fényében az uniós gyártók piaci részesedése is 27,6 %-ról 26,1 %-ra csökkent. Ez azt jelenti, hogy az egyéb országokból érkező behozatal szintén veszített piaci részesedéséből a Kínából érkező behozatal javára. |
| --- | --- |

(400)

Ráadásul a más országokból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent. A csökkenő felhasználás (–8 %) fényében az uniós gyártók piaci részesedése is 27,6 %-ról 26,1 %-ra csökkent. Ez azt jelenti, hogy az egyéb országokból érkező behozatal szintén veszített piaci részesedéséből a Kínából érkező behozatal javára.

| (401) | Különösen a Törökországból az EU-ba irányuló behozatal, amely volumenét tekintve a Kínából érkező behozatal után a második legnagyobb, 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, és 1,2 százalékpontos további piaci részesedésre téve szert. Árai azonban továbbra is jóval magasabbak voltak, mint a kínai importárak, és követték az alumíniumárak alakulását a Londoni Fémtőzsdén. |
| --- | --- |

(401)

Különösen a Törökországból az EU-ba irányuló behozatal, amely volumenét tekintve a Kínából érkező behozatal után a második legnagyobb, 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, és 1,2 százalékpontos további piaci részesedésre téve szert. Árai azonban továbbra is jóval magasabbak voltak, mint a kínai importárak, és követték az alumíniumárak alakulását a Londoni Fémtőzsdén.

| (402) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyéb országokból érkező behozatal alakulása és a Kínából érkező behozatalnak a vizsgálati időszakban tapasztalt kismértékű csökkenése nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(402)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyéb országokból érkező behozatal alakulása és a Kínából érkező behozatalnak a vizsgálati időszakban tapasztalt kismértékű csökkenése nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

5.1.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat kereskedelmi stratégiája

| (403) | A Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy az a tényező, hogy az uniós gazdasági ágazat olyan magasabb árú termékekkel rendelkező szegmensekre összpontosított, ahol a kereslet a figyelembe vett időszak alatt csökkent, képes megszüntetni az ok-okozati összefüggést. Azt is állította, hogy azáltal, hogy a magasabb árú termékekre összpontosított, az uniós gazdasági ágazatnak kevesebb kapacitás állt rendelkezésére a fólia-alapanyagot vásárolni kívánó ügyfelek igényeinek kielégítésére, így azoknak más beszerzési forrásokhoz kellett fordulnia. Ezenkívül azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot leszámítva messze a vállalat a legjelentősebb beszállító az uniós piacon, és hogy a kínai és az uniós árak összehasonlíthatók a fólia-alapanyagnak szánt síkhengerelt alumíniumtermékek esetében. |
| --- | --- |

(403)

A Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy az a tényező, hogy az uniós gazdasági ágazat olyan magasabb árú termékekkel rendelkező szegmensekre összpontosított, ahol a kereslet a figyelembe vett időszak alatt csökkent, képes megszüntetni az ok-okozati összefüggést. Azt is állította, hogy azáltal, hogy a magasabb árú termékekre összpontosított, az uniós gazdasági ágazatnak kevesebb kapacitás állt rendelkezésére a fólia-alapanyagot vásárolni kívánó ügyfelek igényeinek kielégítésére, így azoknak más beszerzési forrásokhoz kellett fordulnia. Ezenkívül azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot leszámítva messze a vállalat a legjelentősebb beszállító az uniós piacon, és hogy a kínai és az uniós árak összehasonlíthatók a fólia-alapanyagnak szánt síkhengerelt alumíniumtermékek esetében.

| (404) | Amint az az uniós gazdasági ágazat kereskedelmi stratégiáját illetően a (355) preambulumbekezdésben szerepel, az uniós gazdasági ágazat megpróbálta fenntartani a korábbi termelési volument, így az 2017–2019 között csak 1 %-kal csökkent, miközben termékösszetételét kiigazította, hogy növelje a magasabb hozzáadott értékű termékek értékesítését. |
| --- | --- |

(404)

Amint az az uniós gazdasági ágazat kereskedelmi stratégiáját illetően a (355) preambulumbekezdésben szerepel, az uniós gazdasági ágazat megpróbálta fenntartani a korábbi termelési volument, így az 2017–2019 között csak 1 %-kal csökkent, miközben termékösszetételét kiigazította, hogy növelje a magasabb hozzáadott értékű termékek értékesítését.

| (405) | Amint az a 3. táblázatból kiderül, a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek iránti kereslet a 2017–2019 közötti időszakban stabil maradt, illetve még növekedést is mutatott. A vizsgálatból nem az derült ki, hogy a magasabb ár elérését lehetővé tevő termékek iránti kereslet visszaesett volna. A (384) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a vizsgálatból inkább az derült ki, hogy az uniós gazdasági ágazat a kínai behozatal miatt a piac felső kategóriás szegmensében is erős versennyel nézett szembe. A dömpingelt behozatal tehát csökkenő értékesítést eredményez, anélkül, hogy lehetőség lenne a várt magasabb árak realizálására. Következésképpen a gazdasági ágazat helyzete jelentősen romlott. |
| --- | --- |

(405)

Amint az a 3. táblázatból kiderül, a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó síkhengerelt alumíniumtermékek iránti kereslet a 2017–2019 közötti időszakban stabil maradt, illetve még növekedést is mutatott. A vizsgálatból nem az derült ki, hogy a magasabb ár elérését lehetővé tevő termékek iránti kereslet visszaesett volna. A (384) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a vizsgálatból inkább az derült ki, hogy az uniós gazdasági ágazat a kínai behozatal miatt a piac felső kategóriás szegmensében is erős versennyel nézett szembe. A dömpingelt behozatal tehát csökkenő értékesítést eredményez, anélkül, hogy lehetőség lenne a várt magasabb árak realizálására. Következésképpen a gazdasági ágazat helyzete jelentősen romlott.

| (406) | Ami a fóliaszegmenst illeti, amint az a (303)–(306) preambulumbekezdésben szerepel, a szegmens-specifikus elemzést a Bizottság nem találta indokoltnak, és a (405) preambulumbekezdésben szereplő érvelés erre is alkalmazható. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a Xiamen Xiashun által felszámított kárt okozó áraknak is betudható, amely társaság kizárólag a fóliagyártásra szakosodott szegmensnek értékesített és a vizsgálati időszak alatt megállapított, átlagosan 7,5 %-os alákínálási különbözethez hasonló szinten kínált az uniós árak alá. Ezért a Bizottság az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(406)

Ami a fóliaszegmenst illeti, amint az a (303)–(306) preambulumbekezdésben szerepel, a szegmens-specifikus elemzést a Bizottság nem találta indokoltnak, és a (405) preambulumbekezdésben szereplő érvelés erre is alkalmazható. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a Xiamen Xiashun által felszámított kárt okozó áraknak is betudható, amely társaság kizárólag a fóliagyártásra szakosodott szegmensnek értékesített és a vizsgálati időszak alatt megállapított, átlagosan 7,5 %-os alákínálási különbözethez hasonló szinten kínált az uniós árak alá. Ezért a Bizottság az állítást elutasította.

| (407) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által követett kereskedelmi stratégia nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(407)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által követett kereskedelmi stratégia nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

5.1.2.5.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (408) | A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  14. táblázat


  A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 315 664 | 370 316 | 387 640 | 328 898 |
| Index | 100 | 117 | 123 | 104 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 855 | 2 996 | 2 902 | 2 794 |
| Index | 100 | 105 | 102 | 98 |
| Forrás: Európai Alumínium Szövetség és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(408)

A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

14. táblázat

14. táblázat

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

315 664

370 316

387 640

328 898

Index

Index

100

100

117

117

123

123

104

104

Átlagár (EUR/tonna)

2 855

2 996

2 902

2 794

Index

Index

100

100

105

105

102

102

98

98

Forrás: Európai Alumínium Szövetség és a mintában szereplő uniós gyártók.

Forrás:

| (409) | Az uniós gazdasági ágazat exportja a figyelembe vett időszakban 4 %-kal, azaz a 2017-es 315 664 tonnáról a vizsgálati időszakra körülbelül 328 898 tonnára nőtt. |
| --- | --- |

(409)

Az uniós gazdasági ágazat exportja a figyelembe vett időszakban 4 %-kal, azaz a 2017-es 315 664 tonnáról a vizsgálati időszakra körülbelül 328 898 tonnára nőtt.

| (410) | A szóban forgó export átlagára 2018-ban először 5 %-kal emelkedett, majd fokozatosan a 2017-es alatti szintre csökkent (–2 %). A szóban forgó export átlagára folyamatos jelleggel meghaladta azt az árat, amelyet az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon el tudott érni. |
| --- | --- |

(410)

A szóban forgó export átlagára 2018-ban először 5 %-kal emelkedett, majd fokozatosan a 2017-es alatti szintre csökkent (–2 %). A szóban forgó export átlagára folyamatos jelleggel meghaladta azt az árat, amelyet az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon el tudott érni.

| (411) | Az egyik importőr, a Nova Trading azt állította, hogy az USA és Kína között dúló kereskedelmi háború kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményére. |
| --- | --- |

(411)

Az egyik importőr, a Nova Trading azt állította, hogy az USA és Kína között dúló kereskedelmi háború kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményére.

| (412) | Amint az a 14. táblázatban látható, az uniós gazdasági ágazat kivitelét nem befolyásolta kedvezőtlenül az Egyesült Államok és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok romlása. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(412)

Amint az a 14. táblázatban látható, az uniós gazdasági ágazat kivitelét nem befolyásolta kedvezőtlenül az Egyesült Államok és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatok romlása. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.

| (413) | Az uniós gazdasági ágazat teljes termeléséhez és értékesítéséhez való hozzájárulásának összefüggésében, valamint az uniós gazdasági ágazat harmadik országokba irányuló kivitelének magas árát és stabil mennyiségét szem előtt tartva a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(413)

Az uniós gazdasági ágazat teljes termeléséhez és értékesítéséhez való hozzájárulásának összefüggésében, valamint az uniós gazdasági ágazat harmadik országokba irányuló kivitelének magas árát és stabil mennyiségét szem előtt tartva a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

5.1.2.6.   Az uniós gazdasági ágazat hatékonysága

| (414) | Számos érdekelt fél, többek között a Xiamen Xiashun, az Airoldi, a Nilo és az „A” jelű vállalat különféle állításokat fogalmazott meg az uniós gazdasági ágazat hatékonyságával kapcsolatban. Ezek az állítások a következőképp foglalhatók össze:






  — | az uniós gazdasági ágazat gyártóberendezései elavultak, és azokat alacsony kihasználtság jellemzi. A kínai gazdasági ágazat ellentétben az uniós gazdasági ágazat csak korlátozott mennyiségben képes nagy szélességű termékeket szállítani. Az uniós gazdasági ágazat nem rendelkezik elegendő kapacitással. Ezen belül az uniós gazdasági ágazat nem rendelkezik a keményötvözetek gyártásához elegendő kapacitással, |
| --- | --- | --- |

(414)

Számos érdekelt fél, többek között a Xiamen Xiashun, az Airoldi, a Nilo és az „A” jelű vállalat különféle állításokat fogalmazott meg az uniós gazdasági ágazat hatékonyságával kapcsolatban. Ezek az állítások a következőképp foglalhatók össze:

—

az uniós gazdasági ágazat gyártóberendezései elavultak, és azokat alacsony kihasználtság jellemzi. A kínai gazdasági ágazat ellentétben az uniós gazdasági ágazat csak korlátozott mennyiségben képes nagy szélességű termékeket szállítani. Az uniós gazdasági ágazat nem rendelkezik elegendő kapacitással. Ezen belül az uniós gazdasági ágazat nem rendelkezik a keményötvözetek gyártásához elegendő kapacitással,

| — | a fóliagyártásra szakosodott szegmens termelési és értékesítési volumenét a szerkezetátalakítás befolyásolta, |
| --- | --- |

—

a fóliagyártásra szakosodott szegmens termelési és értékesítési volumenét a szerkezetátalakítás befolyásolta,

| — | a jövedelmezőség csökkenésére hatással volt a bérköltségek és a szolgáltatási költségek növekedése, |
| --- | --- |

—

a jövedelmezőség csökkenésére hatással volt a bérköltségek és a szolgáltatási költségek növekedése,

| (415) | Noha egyes uniós gyártók berendezései még mindig elavultak lehetnek, a vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat dinamikusan fejlődik és ebben a nehéz időszakban is jelentősen fokozta beruházásait a kapacitásának bővítése, gyártóberendezéseinek a gyártási folyamat észszerűsítését célzó átalakítása, valamint a legújabb technológia beszerzése érdekében, hogy továbbra is ki tudja elégíteni a megrendelői igényeket. A kapacitás és a kapacitáskihasználás 6. táblázatban szereplő elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat bővítette kapacitását, és magasabb kapacitáskihasználási arányokat is el tudna érni. A keményötvözeteket illetően, nem szolgáltattak az elégtelen kapacitásra utaló bizonyítékot. Mindenesetre a keményötvözetek a mintában szereplő gyártók uniós piacon realizált teljes értékesítési forgalmának 20–30 %-át tették ki. Figyelembe véve a minta nagyságát, a keményötvözetek értékesítését, valamint, hogy az Airoldi nem szolgáltatott bizonyítékokat, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy elegendő kapacitás áll rendelkezésre az ilyen termékek gyártásához. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(415)

Noha egyes uniós gyártók berendezései még mindig elavultak lehetnek, a vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat dinamikusan fejlődik és ebben a nehéz időszakban is jelentősen fokozta beruházásait a kapacitásának bővítése, gyártóberendezéseinek a gyártási folyamat észszerűsítését célzó átalakítása, valamint a legújabb technológia beszerzése érdekében, hogy továbbra is ki tudja elégíteni a megrendelői igényeket. A kapacitás és a kapacitáskihasználás 6. táblázatban szereplő elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat bővítette kapacitását, és magasabb kapacitáskihasználási arányokat is el tudna érni. A keményötvözeteket illetően, nem szolgáltattak az elégtelen kapacitásra utaló bizonyítékot. Mindenesetre a keményötvözetek a mintában szereplő gyártók uniós piacon realizált teljes értékesítési forgalmának 20–30 %-át tették ki. Figyelembe véve a minta nagyságát, a keményötvözetek értékesítését, valamint, hogy az Airoldi nem szolgáltatott bizonyítékokat, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy elegendő kapacitás áll rendelkezésre az ilyen termékek gyártásához. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította.

| (416) | Különösen, ami a fóliagyártásra szakosodott szegmens helyzetét illeti, a Bizottság e szegmens külön elemzését nem találta indokoltnak. Ugyanis, amint az a (303)–(306) preambulumbekezdésben szerepel, a fólia-alapanyag a meghatározott termékkörbe tartozik, és forgalmazási csatorna vagy az árak terén nincs egyértelmű választóvonal, amely azt megkülönböztetné. Ezért a Bizottság megállapította, hogy ez az állítás tárgytalan. |
| --- | --- |

(416)

Különösen, ami a fóliagyártásra szakosodott szegmens helyzetét illeti, a Bizottság e szegmens külön elemzését nem találta indokoltnak. Ugyanis, amint az a (303)–(306) preambulumbekezdésben szerepel, a fólia-alapanyag a meghatározott termékkörbe tartozik, és forgalmazási csatorna vagy az árak terén nincs egyértelmű választóvonal, amely azt megkülönböztetné. Ezért a Bizottság megállapította, hogy ez az állítás tárgytalan.

| (417) | Noha nem zárható ki, hogy az uniós gazdasági ágazat hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához a legmodernebb technológiába eszközölt további beruházásokra lehet szükség, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártóberendezései és üzemi költségeinek alakulása nem gyengíti a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(417)

Noha nem zárható ki, hogy az uniós gazdasági ágazat hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához a legmodernebb technológiába eszközölt további beruházásokra lehet szükség, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártóberendezései és üzemi költségeinek alakulása nem gyengíti a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított ok-okozati összefüggést.

| (418) | A Bizottság a szolgáltatási költségek állítólagos növekedését jelentéktelennek találta, miközben az uniós gazdasági ágazat a szerkezetátalakítási költségek hatása ellenére kordában tudta tartani a munkaerőköltségeit. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(418)

A Bizottság a szolgáltatási költségek állítólagos növekedését jelentéktelennek találta, miközben az uniós gazdasági ágazat a szerkezetátalakítási költségek hatása ellenére kordában tudta tartani a munkaerőköltségeit. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (419) | Az egyik importőr, a Nova Trading azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítményét befolyásolta a Hydro elleni kibertámadás és egy Brazíliában zajló, ugyanazon gyártót érintő környezetvédelmi jogvita. |
| --- | --- |

(419)

Az egyik importőr, a Nova Trading azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesítményét befolyásolta a Hydro elleni kibertámadás és egy Brazíliában zajló, ugyanazon gyártót érintő környezetvédelmi jogvita.

| (420) | Először is, ezek az elemek nem érintik az uniós gazdasági ágazat tevékenységét, mivel az egyik norvégiai székhelyű uniós gyártó anyavállalatára és egy vele kapcsolatban álló, dél-amerikai székhelyű vállalatra vonatkoznak. Mindenesetre jellegüknél fogva ezek az elemek olyan rendkívüli kiadásokhoz köthetők, amelyeket a Bizottság nem vesz figyelembe az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének értékelésekor. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(420)

Először is, ezek az elemek nem érintik az uniós gazdasági ágazat tevékenységét, mivel az egyik norvégiai székhelyű uniós gyártó anyavállalatára és egy vele kapcsolatban álló, dél-amerikai székhelyű vállalatra vonatkoznak. Mindenesetre jellegüknél fogva ezek az elemek olyan rendkívüli kiadásokhoz köthetők, amelyeket a Bizottság nem vesz figyelembe az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének értékelésekor. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (421) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a fenti tényezők egyike sem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(421)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a fenti tényezők egyike sem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

5.1.2.7.   Az uniós gazdasági ágazat behozatala

| (422) | A Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy az állítólagosan elszenvedett kárt az érintett terméknek maga az Unió által végrehajtott beszerzései idézték elő. |
| --- | --- |

(422)

A Xiamen Xiashun exportáló gyártó azt állította, hogy az állítólagosan elszenvedett kárt az érintett terméknek maga az Unió által végrehajtott beszerzései idézték elő.

| (423) | Az uniós gazdasági ágazat általi behozatalt egy olyan vállalat végezte, amely kapcsolatban állt egy uniós gyártóval, és félig függetlenül tevékenykedett, amelynek során szükségleteinek kisebb részét Kínából fedezte. Ez a behozatal elenyésző volt és csökkent a figyelembe vett időszakban. A vizsgálati időszakban a Kínából érkező teljes behozatalnak csupán 1–4 %-át tette ki. Tekintettel az alacsony érintett mennyiségre, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a beszerzések nem okozhattak volna kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(423)

Az uniós gazdasági ágazat általi behozatalt egy olyan vállalat végezte, amely kapcsolatban állt egy uniós gyártóval, és félig függetlenül tevékenykedett, amelynek során szükségleteinek kisebb részét Kínából fedezte. Ez a behozatal elenyésző volt és csökkent a figyelembe vett időszakban. A vizsgálati időszakban a Kínából érkező teljes behozatalnak csupán 1–4 %-át tette ki. Tekintettel az alacsony érintett mennyiségre, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a beszerzések nem okozhattak volna kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

5.1.2.8.   A Londoni Fémtőzsdén jegyzett alumíniumár

| (424) | Az importőr Nova Trading azt állította, hogy a Londoni Fémtőzsdén jegyzett árnak a 2018 júliusa és a Covid19-világjárvány kitörése közötti csökkenése közvetlen hatással volt az uniós gyártók jövedelmezőségére. |
| --- | --- |

(424)

Az importőr Nova Trading azt állította, hogy a Londoni Fémtőzsdén jegyzett árnak a 2018 júliusa és a Covid19-világjárvány kitörése közötti csökkenése közvetlen hatással volt az uniós gyártók jövedelmezőségére.

| (425) | Az uniós gazdasági ágazat általában szerződések alkalmazásával értékesít síkhengerelt alumíniumtermékeket, amelyekben referenciaként a Londoni Fémtőzsde legfrissebb árait vagy a 3 hónapos határidős árat adják meg. Az uniós gyártók ezután fedezeti ügyletek segítségével fedezik a szerződésben meghatározott alumíniumár és az alumínium tényleges vételára közötti különbözetet. |
| --- | --- |

(425)

Az uniós gazdasági ágazat általában szerződések alkalmazásával értékesít síkhengerelt alumíniumtermékeket, amelyekben referenciaként a Londoni Fémtőzsde legfrissebb árait vagy a 3 hónapos határidős árat adják meg. Az uniós gyártók ezután fedezeti ügyletek segítségével fedezik a szerződésben meghatározott alumíniumár és az alumínium tényleges vételára közötti különbözetet.

| (426) | Figyelembe véve az alumíniumáraknak a szerződésekben ilyen módon történő meghatározását, valamint azt, hogy az uniós gazdasági ágazat védi magát a nyersanyagárak ingadozásával szemben, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a nyersanyagárak csökkenése nem okozott volna kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(426)

Figyelembe véve az alumíniumáraknak a szerződésekben ilyen módon történő meghatározását, valamint azt, hogy az uniós gazdasági ágazat védi magát a nyersanyagárak ingadozásával szemben, a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a nyersanyagárak csökkenése nem okozott volna kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

5.1.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (427) | A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. A már jelentősen károsodott uniós gazdasági ágazat helyzetét súlyosbító Covid19-világjárvány kivételével egyetlen tényező sem járult hozzá a kármutatók negatív alakulásához a figyelembe vett időszakban sem önmagában, sem pedig együttesen. |
| --- | --- |

(427)

A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. A már jelentősen károsodott uniós gazdasági ágazat helyzetét súlyosbító Covid19-világjárvány kivételével egyetlen tényező sem járult hozzá a kármutatók negatív alakulásához a figyelembe vett időszakban sem önmagában, sem pedig együttesen.

| (428) | A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és a Covid19-világjárvány nem gyengítette a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(428)

A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és a Covid19-világjárvány nem gyengítette a jelentős kár és a dömpingelt behozatal közötti ok-okozati összefüggést.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat és beszállítók érdeke

Az uniós gazdasági ágazat és beszállítók érdeke

| (429) | Az Unióban mintegy 20 ismert cégcsoport gyárt extrudált síkhengerelt alumíniumtermékeket. Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és fenntartható szintű nyereségességet érjen el. |
| --- | --- |

(429)

Az Unióban mintegy 20 ismert cégcsoport gyárt extrudált síkhengerelt alumíniumtermékeket. Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és fenntartható szintű nyereségességet érjen el.

| (430) | Az uniós gazdasági ágazat mintegy 8 000 munkavállalót foglalkoztat közvetlenül, közvetetten pedig ennél is többen függnek tőle. A gyártók eloszlanak az Unió területén. |
| --- | --- |

(430)

Az uniós gazdasági ágazat mintegy 8 000 munkavállalót foglalkoztat közvetlenül, közvetetten pedig ennél is többen függnek tőle. A gyártók eloszlanak az Unió területén.

| (431) | Az intézkedések hiánya valószínűleg nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra a további árlenyomás, az alacsonyabb értékesítési volumenek és a jövedelmezőség további romlása formájában, egy olyan időszakban, amikor a gazdasági ágazat jelentős összegeket ruházott be fenntarthatóságának biztosítása érdekében. Az intézkedések lehetővé teszik az uniós gazdasági ágazat számára, hogy kiaknázza a benne rejlő lehetőségeket az uniós piacon, visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és elérje a megszokott versenyfeltételek között várható nyereségességi szintet. |
| --- | --- |

(431)

Az intézkedések hiánya valószínűleg nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra a további árlenyomás, az alacsonyabb értékesítési volumenek és a jövedelmezőség további romlása formájában, egy olyan időszakban, amikor a gazdasági ágazat jelentős összegeket ruházott be fenntarthatóságának biztosítása érdekében. Az intézkedések lehetővé teszik az uniós gazdasági ágazat számára, hogy kiaknázza a benne rejlő lehetőségeket az uniós piacon, visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és elérje a megszokott versenyfeltételek között várható nyereségességi szintet.

| (432) | Az uniós gazdasági ágazat mellett az Európai Alumínium Szövetség az Uniónak öntecset/lemeztuskót beszállító uniós kohóalumínium-ágazat jelentős részét is képviseli. A kohóalumínium-ágazat szintén nagyszámú munkavállalót foglalkoztat az Unióban, és függ továbbfelhasználó ügyfelei megfelelő állapotától. Ha az uniós gazdasági ágazat tovább szűkül, a mintegy 2 800 munkavállalót foglalkoztató upstream beszállítók életképessége szintén veszélybe kerülhet. |
| --- | --- |

(432)

Az uniós gazdasági ágazat mellett az Európai Alumínium Szövetség az Uniónak öntecset/lemeztuskót beszállító uniós kohóalumínium-ágazat jelentős részét is képviseli. A kohóalumínium-ágazat szintén nagyszámú munkavállalót foglalkoztat az Unióban, és függ továbbfelhasználó ügyfelei megfelelő állapotától. Ha az uniós gazdasági ágazat tovább szűkül, a mintegy 2 800 munkavállalót foglalkoztató upstream beszállítók életképessége szintén veszélybe kerülhet.

| (433) | Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat és annak upstream beszállítói érdekében áll. |
| --- | --- |

(433)

Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat és annak upstream beszállítói érdekében áll.

6.2.   Az importőrök érdeke

Az importőrök érdeke

| (434) | Az importőrök közül csupán 4 független vállalat nyújtott be mintavételi űrlapot – ez a kínai behozatal kevesebb, mint 2 %-át teszi ki. Az importőrök más forrásokból is vásároltak síkhengerelt alumíniumtermékeket. |
| --- | --- |

(434)

Az importőrök közül csupán 4 független vállalat nyújtott be mintavételi űrlapot – ez a kínai behozatal kevesebb, mint 2 %-át teszi ki. Az importőrök más forrásokból is vásároltak síkhengerelt alumíniumtermékeket.

| (435) | A mintában szereplő importőrök számos ágazatban tevékenykedtek mind az Unióban, mind azon kívül. A síkhengerelt alumíniumtermékek összességében az árbevételük kevesebb, mint 30 %-át, és az átlagos árbevételük 10–15 %-át tették ki. Ezek az importőrök az érintett országból, harmadik országokból és az uniós gazdasági ágazatból is szereztek be síkhengerelt alumíniumtermékeket. Az importőrök ellenezték a dömpingellenes vámok kivetését azzal az indokkal, hogy a felhasználókat és az importőröket kedvezőtlenül érintené a síkhengerelt alumíniumtermékek árának mesterséges emelése. |
| --- | --- |

(435)

A mintában szereplő importőrök számos ágazatban tevékenykedtek mind az Unióban, mind azon kívül. A síkhengerelt alumíniumtermékek összességében az árbevételük kevesebb, mint 30 %-át, és az átlagos árbevételük 10–15 %-át tették ki. Ezek az importőrök az érintett országból, harmadik országokból és az uniós gazdasági ágazatból is szereztek be síkhengerelt alumíniumtermékeket. Az importőrök ellenezték a dömpingellenes vámok kivetését azzal az indokkal, hogy a felhasználókat és az importőröket kedvezőtlenül érintené a síkhengerelt alumíniumtermékek árának mesterséges emelése.

| (436) | Az egyik importőr, a Nilo utalt az amerikai piac helyzetére, és jelezte, hogy ott a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékekre vonatkozó dömpingellenes vámok bevezetése áremelkedéshez és a kínai behozatalnak más országokból, például az EU országaiból érkező behozatallal történő helyettesítéséhez vezetett. Azt állította, hogy ez a forgatókönyv valószínűleg az uniós piacon is be fog következni. Ugyanez az importőr azt is állította, hogy az uniós piacon felszámított árak emelkedni fognak, tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nem rendelkezik szabad kapacitással. |
| --- | --- |

(436)

Az egyik importőr, a Nilo utalt az amerikai piac helyzetére, és jelezte, hogy ott a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékekre vonatkozó dömpingellenes vámok bevezetése áremelkedéshez és a kínai behozatalnak más országokból, például az EU országaiból érkező behozatallal történő helyettesítéséhez vezetett. Azt állította, hogy ez a forgatókönyv valószínűleg az uniós piacon is be fog következni. Ugyanez az importőr azt is állította, hogy az uniós piacon felszámított árak emelkedni fognak, tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nem rendelkezik szabad kapacitással.

| (437) | A fentiek fényében a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem feltétlenül áll az importőrök érdekében. A különböző érdekek mérlegelésekor azonban a Bizottság alaposabban értékelte azok várható hatásait (lásd 6.5. szakaszt). |
| --- | --- |

(437)

A fentiek fényében a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem feltétlenül áll az importőrök érdekében. A különböző érdekek mérlegelésekor azonban a Bizottság alaposabban értékelte azok várható hatásait (lásd 6.5. szakaszt).

6.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (438) | Az érintett terméket számos felhasználói ágazat szerzi be, főként az építőipar, a gépjárműipar, a közlekedés, a tartós fogyasztási cikkek ágazata, az energiaágazat, valamint a műszaki és a fóliagyártásra szakosodott ágazatok. A síkhengerelt alumíniumtermékek közvetlenül felhasználhatók egy késztermékben, vagy feldolgozhatók és egy másik ipari felhasználónak értékesíthetők. |
| --- | --- |

(438)

Az érintett terméket számos felhasználói ágazat szerzi be, főként az építőipar, a gépjárműipar, a közlekedés, a tartós fogyasztási cikkek ágazata, az energiaágazat, valamint a műszaki és a fóliagyártásra szakosodott ágazatok. A síkhengerelt alumíniumtermékek közvetlenül felhasználhatók egy késztermékben, vagy feldolgozhatók és egy másik ipari felhasználónak értékesíthetők.

| (439) | Amint az a (46) preambulumbekezdésben szerepel, öt felhasználó adott válaszokat a kérdőívre. Ezek a felhasználók a kínai behozatalnak csupán 12 %-át tették ki, és a következő ágazatokban tevékenykedtek: építőipar, pontosabban a bevonatos termékek és alumínium kompozit panelek gyártására szakosodott ágazat; alumíniumfólia, pontosabban a rugalmas csomagolóanyagok gyártására szakosodott ágazat; műszaki, pontosabban a gépjármű-hőcserélők gyártására szakosodott ágazat. Az ideiglenes szakaszban a Bizottság csak két társaságot ellenőrzött távoli ellenőrzések útján. A Bizottság tovább értékeli, hogy a felhasználók válaszai teljeskörűek-e és azt, hogy több vállalat esetében szükség van-e távoli ellenőrzésekre. Ez hatással lehet a felhasználókra vonatkozó végleges megállapításokra. |
| --- | --- |

(439)

Amint az a (46) preambulumbekezdésben szerepel, öt felhasználó adott válaszokat a kérdőívre. Ezek a felhasználók a kínai behozatalnak csupán 12 %-át tették ki, és a következő ágazatokban tevékenykedtek: építőipar, pontosabban a bevonatos termékek és alumínium kompozit panelek gyártására szakosodott ágazat; alumíniumfólia, pontosabban a rugalmas csomagolóanyagok gyártására szakosodott ágazat; műszaki, pontosabban a gépjármű-hőcserélők gyártására szakosodott ágazat. Az ideiglenes szakaszban a Bizottság csak két társaságot ellenőrzött távoli ellenőrzések útján. A Bizottság tovább értékeli, hogy a felhasználók válaszai teljeskörűek-e és azt, hogy több vállalat esetében szükség van-e távoli ellenőrzésekre. Ez hatással lehet a felhasználókra vonatkozó végleges megállapításokra.

6.3.1.   Építőipar

Építőipar

| (440) | Két, az építőiparban tevékenykedő vállalat adott válaszokat a felhasználói kérdőívre. Az egyik felhasználó, a Multilaque SAS, kizárólag az uniós gazdasági ágazattól szerzett be síkhengerelt alumíniumtermékeket, és jelezte, hogy a tisztességes piaci áraknak kellene érvényesülniük. |
| --- | --- |

(440)

Két, az építőiparban tevékenykedő vállalat adott válaszokat a felhasználói kérdőívre. Az egyik felhasználó, a Multilaque SAS, kizárólag az uniós gazdasági ágazattól szerzett be síkhengerelt alumíniumtermékeket, és jelezte, hogy a tisztességes piaci áraknak kellene érvényesülniük.

| (441) | A másik felhasználó, az „A” jelű vállalat az érintett országtól, az uniós gazdasági ágazattól és más országoktól is szerzett be síkhengerelt alumíniumtermékeket. Az „A” jelű vállalat ellenezte az érintett termékre vonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetését. Továbbá a 2.3.2. szakaszban kifejtettek szerint az „A” jelű vállalat kérte a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercseknek a termékkörből való kizárását. A kérelmet a Bizottság elfogadta. Az Unió érdekeire vonatkozóan az „A” jelű vállalat által tett észrevételeket e szakaszban tárgyaltuk. A szóban forgó fél által felvetett egyéb észrevételeket a Bizottság adott esetben megvizsgálta. |
| --- | --- |

(441)

A másik felhasználó, az „A” jelű vállalat az érintett országtól, az uniós gazdasági ágazattól és más országoktól is szerzett be síkhengerelt alumíniumtermékeket. Az „A” jelű vállalat ellenezte az érintett termékre vonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetését. Továbbá a 2.3.2. szakaszban kifejtettek szerint az „A” jelű vállalat kérte a bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásához szánt alumíniumtekercseknek a termékkörből való kizárását. A kérelmet a Bizottság elfogadta. Az Unió érdekeire vonatkozóan az „A” jelű vállalat által tett észrevételeket e szakaszban tárgyaltuk. A szóban forgó fél által felvetett egyéb észrevételeket a Bizottság adott esetben megvizsgálta.

6.3.2.   Fólia-alapanyag

Fólia-alapanyag

| (442) | Egy felhasználó, az Amcor Flexibles Singen GmbH (a továbbiakban: Amcor) adott válaszokat a felhasználói kérdőívre. Ugyanakkor nem foglalt állást az intézkedések bevezetésével kapcsolatban, és nem nyújtott olyan érdemi észrevételeket, amelyek nem bizalmas jellegűek. |
| --- | --- |

(442)

Egy felhasználó, az Amcor Flexibles Singen GmbH (a továbbiakban: Amcor) adott válaszokat a felhasználói kérdőívre. Ugyanakkor nem foglalt állást az intézkedések bevezetésével kapcsolatban, és nem nyújtott olyan érdemi észrevételeket, amelyek nem bizalmas jellegűek.

| (443) | A kérdőívre adott válaszai alapján, amennyiben ez a felhasználó nem tudná áthárítani a költségnövekedést, a jelentett jövedelmezőségre tekintettel képes lenne azt fedezni. |
| --- | --- |

(443)

A kérdőívre adott válaszai alapján, amennyiben ez a felhasználó nem tudná áthárítani a költségnövekedést, a jelentett jövedelmezőségre tekintettel képes lenne azt fedezni.

6.3.3.   Műszaki ágazatok

Műszaki ágazatok

| (444) | Két gépjármű-hőcserélőkkel foglalkozó vállalat, a Valeo és a TitanX adott válaszokat a felhasználói kérdőívre. Mindkét vállalat az érintett országból és az Unióból szerezte be a síkhengerelt alumíniumtermékeket. A Valeo más országokból is szerzett be síkhengerelt alumíniumtermékeket. Míg a Valeo ellenezte a lehetséges dömpingellenes intézkedéseket, a TitanX nem foglalt állást. Mindkét vállalat a 2.3.1. szakaszban részletezettek szerint benyújtott kizárás iránti kérelmet. A Bizottság ezeket a kérelmeket elutasította. Az Unió érdekeire vonatkozóan e felhasználók és a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek termékkörből való kizárását kérelmező más érdekelt felek által tett észrevételeket e szakaszban tárgyaltuk. |
| --- | --- |

(444)

Két gépjármű-hőcserélőkkel foglalkozó vállalat, a Valeo és a TitanX adott válaszokat a felhasználói kérdőívre. Mindkét vállalat az érintett országból és az Unióból szerezte be a síkhengerelt alumíniumtermékeket. A Valeo más országokból is szerzett be síkhengerelt alumíniumtermékeket. Míg a Valeo ellenezte a lehetséges dömpingellenes intézkedéseket, a TitanX nem foglalt állást. Mindkét vállalat a 2.3.1. szakaszban részletezettek szerint benyújtott kizárás iránti kérelmet. A Bizottság ezeket a kérelmeket elutasította. Az Unió érdekeire vonatkozóan e felhasználók és a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek termékkörből való kizárását kérelmező más érdekelt felek által tett észrevételeket e szakaszban tárgyaltuk.

| (445) | Amint azt a 2.3.1. szakasz részletesen kifejti, az uniós gazdasági ágazat elegendő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a jelenlegi és a jövőbeli keresletet kielégítse, és a versenyfeltételekre és az EU-ban rendelkezésre álló kapacitásokra tekintettel nem áll fenn az árak strukturális emelkedésének kockázata. A Bizottság azt is megállapította, hogy a világjárvány előtti nyereségszintjük lehetővé teszi a gépjármű-hőcserélők gyártói számára, hogy vállalják a dömpingellenes vámok vagy validálási költségek formájában felmerülő többletköltségeket, ha vissza kívánnának térni az uniós gyártóktól történő beszerzésre. Ami az intézkedések ellátási láncra gyakorolt hatását illeti, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyik síkhengereltalumíniumtermék-beszállítóról a másikra történő váltás ugyan terhet jelenthet, az uniós gazdasági ágazat azonban képes lenne gyorsan átvenni a kínai import helyét, és biztonságos alternatív beszerzési forrással szolgálni. |
| --- | --- |

(445)

Amint azt a 2.3.1. szakasz részletesen kifejti, az uniós gazdasági ágazat elegendő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy a jelenlegi és a jövőbeli keresletet kielégítse, és a versenyfeltételekre és az EU-ban rendelkezésre álló kapacitásokra tekintettel nem áll fenn az árak strukturális emelkedésének kockázata. A Bizottság azt is megállapította, hogy a világjárvány előtti nyereségszintjük lehetővé teszi a gépjármű-hőcserélők gyártói számára, hogy vállalják a dömpingellenes vámok vagy validálási költségek formájában felmerülő többletköltségeket, ha vissza kívánnának térni az uniós gyártóktól történő beszerzésre. Ami az intézkedések ellátási láncra gyakorolt hatását illeti, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyik síkhengereltalumíniumtermék-beszállítóról a másikra történő váltás ugyan terhet jelenthet, az uniós gazdasági ágazat azonban képes lenne gyorsan átvenni a kínai import helyét, és biztonságos alternatív beszerzési forrással szolgálni.

| (446) | Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a Mahlén – az ágazat egy másik felhasználóján – kívül számos más, a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek becsült fogyasztásának több mint 50 %-át képviselő vállalat nem jelentkezett, és nem ellenezte a vizsgálatot vagy az esetleges dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(446)

Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a Mahlén – az ágazat egy másik felhasználóján – kívül számos más, a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékek becsült fogyasztásának több mint 50 %-át képviselő vállalat nem jelentkezett, és nem ellenezte a vizsgálatot vagy az esetleges dömpingellenes intézkedéseket.

| (447) | Következésképpen a szóban forgó felhasználók által szolgáltatott információk alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes a gépjármű-hőcserélők ágazatában tevékenykedő felhasználók érdekeivel. |
| --- | --- |

(447)

Következésképpen a szóban forgó felhasználók által szolgáltatott információk alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes a gépjármű-hőcserélők ágazatában tevékenykedő felhasználók érdekeivel.

6.3.4.   Egyéb ágazatok

Egyéb ágazatok

| (448) | A többi felhasználói ágazatra – például a tartós fogyasztási cikkek ágazatára és az energiaágazatra – vonatkozóan nem érkeztek ellenőrizhető adatok. Nem zárható ki, hogy egyes, a vizsgálat során nem együttműködő felhasználókat bizonyos szempontból hátrányosan érinthetik az intézkedések. Azonban az ügy irataiban nem állnak rendelkezésre a hatásokat alátámasztó vagy azok számszerűsítését lehetővé tevő információk. |
| --- | --- |

(448)

A többi felhasználói ágazatra – például a tartós fogyasztási cikkek ágazatára és az energiaágazatra – vonatkozóan nem érkeztek ellenőrizhető adatok. Nem zárható ki, hogy egyes, a vizsgálat során nem együttműködő felhasználókat bizonyos szempontból hátrányosan érinthetik az intézkedések. Azonban az ügy irataiban nem állnak rendelkezésre a hatásokat alátámasztó vagy azok számszerűsítését lehetővé tevő információk.

6.3.5.   A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

A felhasználók érdekére vonatkozó következtetés

| (449) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknak nem áll egységesen érdekében sem az intézkedések bevezetése, sem pedig azok mellőzése. Azok a felhasználók, amelyek felszólaltak az intézkedések bevezetése ellen, szembesülhetnek azonban bizonyos korlátozott hátrányos következményekkel. |
| --- | --- |

(449)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknak nem áll egységesen érdekében sem az intézkedések bevezetése, sem pedig azok mellőzése. Azok a felhasználók, amelyek felszólaltak az intézkedések bevezetése ellen, szembesülhetnek azonban bizonyos korlátozott hátrányos következményekkel.

6.4.   Egyéb érdekek

Egyéb érdekek

| (450) | Az alumínium jóval könnyebb az acélnál, és az Unióban kulcsfontosságú nyersanyagnak tekintik a Párizsi Megállapodásban (2015) rögzített kibocsátási célok, valamint az Európai Unió saját, az Európai Tanács 2020. december 10–11-i következtetéseiben rögzített kibocsátási célkitűzései teljesítése szempontjából. Például, a termékkörbe tartozó és azon kívül eső síkhengerelt alumíniumtermékeket egy fokozottabban használják a gépjárműiparban, és ezek a termékek kulcsszerepet játszanak az elektromos járművek uniós iparágának létrejöttében. Az uniós gazdasági ágazat előállít mind a termékkörbe tartozó, mind az azon kívül eső, gépjárműipari felhasználásra szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket. A termékkörbe tartozó síkhengerelt alumíniumtermékekre vonatkozó intézkedések hiánya a termékkörön kívül eső síkhengerelt alumíniumtermékek gyártására is kedvezőtlenül hatna, mivel az állandó költségeket alacsonyabb termelési volumenre kellene vetíteni, ami ezen termékek esetében is a költségek és az árak emelkedéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(450)

Az alumínium jóval könnyebb az acélnál, és az Unióban kulcsfontosságú nyersanyagnak tekintik a Párizsi Megállapodásban (2015) rögzített kibocsátási célok, valamint az Európai Unió saját, az Európai Tanács 2020. december 10–11-i következtetéseiben rögzített kibocsátási célkitűzései teljesítése szempontjából. Például, a termékkörbe tartozó és azon kívül eső síkhengerelt alumíniumtermékeket egy fokozottabban használják a gépjárműiparban, és ezek a termékek kulcsszerepet játszanak az elektromos járművek uniós iparágának létrejöttében. Az uniós gazdasági ágazat előállít mind a termékkörbe tartozó, mind az azon kívül eső, gépjárműipari felhasználásra szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket. A termékkörbe tartozó síkhengerelt alumíniumtermékekre vonatkozó intézkedések hiánya a termékkörön kívül eső síkhengerelt alumíniumtermékek gyártására is kedvezőtlenül hatna, mivel az állandó költségeket alacsonyabb termelési volumenre kellene vetíteni, ami ezen termékek esetében is a költségek és az árak emelkedéséhez vezetne.

| (451) | Ezenkívül a tiszta és körforgásos gazdaság kapcsán az uniós gazdasági ágazat a szénlábnyomának csökkentése érdekében fokozta az újrahasznosított anyagok gyártási folyamatban való felhasználását. Ez hozzájárul az EU kibocsátási célkitűzéseinek teljesítéséhez. Továbbá, amint az a (78) preambulumbekezdésben szerepel, az alumíniumgyártás az EU-ban átlagosan majdnem háromszor kevesebb szén-dioxidot termel, mint Kínában. |
| --- | --- |

(451)

Ezenkívül a tiszta és körforgásos gazdaság kapcsán az uniós gazdasági ágazat a szénlábnyomának csökkentése érdekében fokozta az újrahasznosított anyagok gyártási folyamatban való felhasználását. Ez hozzájárul az EU kibocsátási célkitűzéseinek teljesítéséhez. Továbbá, amint az a (78) preambulumbekezdésben szerepel, az alumíniumgyártás az EU-ban átlagosan majdnem háromszor kevesebb szén-dioxidot termel, mint Kínában.

| (452) | Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése hozzájárul az Unió szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló politikájának megvalósításához. |
| --- | --- |

(452)

Ennek megfelelően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése hozzájárul az Unió szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló politikájának megvalósításához.

6.5.   Az egymással versengő érdekek mérlegelése

Az egymással versengő érdekek mérlegelése

| (453) | Az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság felmérte az egymással versengő érdekeket, és ennek során különös figyelmet szentelt a kárt okozó dömping kereskedelemtorzító hatásainak kiküszöbölése és a tényleges verseny visszaállítása iránti igénynek. A Bizottság különösen értékelte az importőr Nilo azon állítását, miszerint aránytalanul sújtaná őt az intézkedések bevezetése, amint azt az Egyesült Államok piacán az amerikai kormány által bevezetett intézkedések hasonló fejleményei mutatják. |
| --- | --- |

(453)

Az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság felmérte az egymással versengő érdekeket, és ennek során különös figyelmet szentelt a kárt okozó dömping kereskedelemtorzító hatásainak kiküszöbölése és a tényleges verseny visszaállítása iránti igénynek. A Bizottság különösen értékelte az importőr Nilo azon állítását, miszerint aránytalanul sújtaná őt az intézkedések bevezetése, amint azt az Egyesült Államok piacán az amerikai kormány által bevezetett intézkedések hasonló fejleményei mutatják.

| (454) | A Bizottság e tekintetben megjegyezte, hogy az amerikai és az uniós gazdasági szereplők (gyártók, felhasználók és importőrök) nem azonosak. Másodszor: az amerikai vizsgálatnak nem pontosan ugyanaz volt a termékköre, és az Egyesült Államokban kivetett vámok szintje sokkal magasabb volt. |
| --- | --- |

(454)

A Bizottság e tekintetben megjegyezte, hogy az amerikai és az uniós gazdasági szereplők (gyártók, felhasználók és importőrök) nem azonosak. Másodszor: az amerikai vizsgálatnak nem pontosan ugyanaz volt a termékköre, és az Egyesült Államokban kivetett vámok szintje sokkal magasabb volt.

| (455) | Ami az árak növekedését illeti, a vizsgálat feltárta, hogy a kínai árak átlagosan 7,5 %-kal kínálták az uniós árak alá, és hogy az árlenyomás az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetett. Ha az árak ismét fenntartható szintre emelkednének, figyelembe véve más országoknak az 5.1.2.3. szakaszban szereplő, jelentős piaci részesedését, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az emelkedés korlátozott lenne, tekintettel az uniós piaci verseny szintjére. A 4.6.2.1. szakaszban említettek szerint, az uniós gazdasági ágazat elegendő szabad kapacitással rendelkezik. Ennek megfelelően a felhasználókra gyakorolt kedvezőtlen hatás szintén korlátozott szinten maradna. |
| --- | --- |

(455)

Ami az árak növekedését illeti, a vizsgálat feltárta, hogy a kínai árak átlagosan 7,5 %-kal kínálták az uniós árak alá, és hogy az árlenyomás az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetett. Ha az árak ismét fenntartható szintre emelkednének, figyelembe véve más országoknak az 5.1.2.3. szakaszban szereplő, jelentős piaci részesedését, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az emelkedés korlátozott lenne, tekintettel az uniós piaci verseny szintjére. A 4.6.2.1. szakaszban említettek szerint, az uniós gazdasági ágazat elegendő szabad kapacitással rendelkezik. Ennek megfelelően a felhasználókra gyakorolt kedvezőtlen hatás szintén korlátozott szinten maradna.

| (456) | Ezen kedvezőtlen hatások importőrök szempontjából vett jelentőségének értékelésekor a Bizottság először is megjegyezte, hogy az együttműködés szintje rendkívül alacsony volt. A rendelkezésre álló korlátozott információk alapján mindenesetre ideiglenesen úgy vélte, hogy az importőrök képesek lesznek áthárítani vevőikre a vámot, tekintettel az érintett terméken realizált mintegy 5–8 %-os haszonkulcsukra. Alternatív beszerzési forrást is kereshetnek, többek között más harmadik országok vagy az uniós gazdasági ágazat olyan beszállítói között, amelyekkel már együttműködnek. A mintában szereplő importőrök kiegyensúlyozott beszerzési struktúrával rendelkeznek, és nem támaszkodnak kizárólag a kínai behozatalra. Mi több, a mintában szereplő importőrök jelentős, az érintett terméktől független tevékenységet folytatnak, amelyet a vámok kivetése nem érint. |
| --- | --- |

(456)

Ezen kedvezőtlen hatások importőrök szempontjából vett jelentőségének értékelésekor a Bizottság először is megjegyezte, hogy az együttműködés szintje rendkívül alacsony volt. A rendelkezésre álló korlátozott információk alapján mindenesetre ideiglenesen úgy vélte, hogy az importőrök képesek lesznek áthárítani vevőikre a vámot, tekintettel az érintett terméken realizált mintegy 5–8 %-os haszonkulcsukra. Alternatív beszerzési forrást is kereshetnek, többek között más harmadik országok vagy az uniós gazdasági ágazat olyan beszállítói között, amelyekkel már együttműködnek. A mintában szereplő importőrök kiegyensúlyozott beszerzési struktúrával rendelkeznek, és nem támaszkodnak kizárólag a kínai behozatalra. Mi több, a mintában szereplő importőrök jelentős, az érintett terméktől független tevékenységet folytatnak, amelyet a vámok kivetése nem érint.

| (457) | A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a független importőröket nem érintené aránytalanul súlyosan az intézkedések bevezetése egyéb tevékenységüknek és a vizsgált termék egyéb beszerzési forrásainak köszönhetően, valamint, mivel a vámok hatását részlegesen át tudják hárítani a vevőikre. Mindenesetre az importőrök helyzetét a végső szakaszban a Bizottság alaposabb értékelésnek veti alá. |
| --- | --- |

(457)

A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a független importőröket nem érintené aránytalanul súlyosan az intézkedések bevezetése egyéb tevékenységüknek és a vizsgált termék egyéb beszerzési forrásainak köszönhetően, valamint, mivel a vámok hatását részlegesen át tudják hárítani a vevőikre. Mindenesetre az importőrök helyzetét a végső szakaszban a Bizottság alaposabb értékelésnek veti alá.

| (458) | Végül pedig az egyik importőr, az Airoldi azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat arra használja a dömpingellenes eljárásokat, hogy erőfölényhez jusson, ami az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján a joggal való visszaélésnek minősül. Az ügy irataiban azonban nem szerepelnek a jelenlegi vagy jövőbeli versenyellenes magatartásra vagy az uniós gazdasági ágazat oligopóliummal való visszaélésére vonatkozó utalások. Következésképpen a Bizottság nem azonosított az uniós piacon a hatékony verseny megőrzéséhez fűződő magasabb rangú érdeket, amely indokolta volna az intézkedések bevezetésének mellőzését. |
| --- | --- |

(458)

Végül pedig az egyik importőr, az Airoldi azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat arra használja a dömpingellenes eljárásokat, hogy erőfölényhez jusson, ami az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata alapján a joggal való visszaélésnek minősül. Az ügy irataiban azonban nem szerepelnek a jelenlegi vagy jövőbeli versenyellenes magatartásra vagy az uniós gazdasági ágazat oligopóliummal való visszaélésére vonatkozó utalások. Következésképpen a Bizottság nem azonosított az uniós piacon a hatékony verseny megőrzéséhez fűződő magasabb rangú érdeket, amely indokolta volna az intézkedések bevezetésének mellőzését.

6.6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (459) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellentétes az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(459)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a Kínából származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellentétes az uniós érdekkel.

7.   AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

AZ INTÉZKEDÉSEK SZINTJE

| (460) | Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához. |
| --- | --- |

(460)

Az intézkedések szintjének meghatározásához a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám elegendő-e az uniós gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kár elhárításához.

| (461) | A jelen ügyben a panaszosok azt állították, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az intézkedések megfelelő szintjére vonatkozó értékelés elvégzéséhez a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Ezután megvizsgálta, hogy ez a vámösszeg elegendő-e a kár megszüntetésére, az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésének értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állítólagos jelenlétét figyelembe véve. |
| --- | --- |

(461)

A jelen ügyben a panaszosok azt állították, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állnak fenn. Az intézkedések megfelelő szintjére vonatkozó értékelés elvégzéséhez a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot érő kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. Ezután megvizsgálta, hogy ez a vámösszeg elegendő-e a kár megszüntetésére, az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésének értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások állítólagos jelenlétét figyelembe véve.

7.1.   Alulértékesítési különbözet

Alulértékesítési különbözet

| (462) | A Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti torzulások hiányában az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni. |
| --- | --- |

(462)

A Bizottság először megállapította az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése szerinti torzulások hiányában az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A jelen ügyben a kár akkor szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná előállítási költségeit, beleértve azokat a költségeket is, amelyek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele, továbbá észszerű nyereségre (a továbbiakban: nyereségcél) is szert tudna tenni.

Ia. mellékletében felsorolt ILO-egyezmények jegyzőkönyveiből, valamint olyan többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből fakadnak, amelyeknek az Unió részes fele

| (463) | Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette






  — | az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget, |
| --- | --- | --- |

(463)

Az alaprendelet 7. cikkének (2c) bekezdésével összhangban a Bizottság a nyereségcél megállapítása során figyelembe vette

—

az érintett országból érkező behozatal megnövekedése előtti jövedelmezőséget,

| — | az összes költség, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F), valamint az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, továbbá |
| --- | --- |

—

az összes költség, a beruházások, a kutatás és fejlesztés (a továbbiakban: K+F), valamint az innováció teljes költségének fedezéséhez szükséges jövedelmezőséget, továbbá

| — | a rendes versenyfeltételek mellett várható nyereségességi szintet. |
| --- | --- |

—

a rendes versenyfeltételek mellett várható nyereségességi szintet.

| (464) | E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %. |
| --- | --- |

(464)

E haszonkulcs nem lehet alacsonyabb, mint 6 %.

| (465) | Az Európai Alumínium Szövetség azt állította, hogy a nyereségcélt legalább 12 %-ban kell megállapítani, tekintettel arra, hogy ez az ágazat tőkeigényes és az innováción alapul. Az egyik gyártó, a Hydro, „5–10 % közötti” haszonkulcsot említett, valamint, hogy nyereséges (0–15 % közötti haszonkulcs) volt egy olyan másik ágazatban, ahol nem volt dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(465)

Az Európai Alumínium Szövetség azt állította, hogy a nyereségcélt legalább 12 %-ban kell megállapítani, tekintettel arra, hogy ez az ágazat tőkeigényes és az innováción alapul. Az egyik gyártó, a Hydro, „5–10 % közötti” haszonkulcsot említett, valamint, hogy nyereséges (0–15 % közötti haszonkulcs) volt egy olyan másik ágazatban, ahol nem volt dömpingelt behozatal.

| (466) | A vizsgálat ezen szakaszában a mintában szereplő gyártók egyike sem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a figyelembe vett időszakban vagy a vizsgálati időszak végét megelőző tíz évben – amint azt az Európai Alumínium Szövetség állította – elérte volna a nyereségcélt. Ezenkívül, amint az a 10. táblázatban szerepel, a mintában szereplő uniós gyártók által elért átlagnyereség a vizsgálati időszak alatt alacsonyabb volt, mint a 7. cikk (2c) bekezdésében előírt nyereségcél. Ezenkívül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy, a jelen vizsgálat hatálya alól kizárt másik ágazatban elért nyereség felhasználása nem szükséges. |
| --- | --- |

(466)

A vizsgálat ezen szakaszában a mintában szereplő gyártók egyike sem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a figyelembe vett időszakban vagy a vizsgálati időszak végét megelőző tíz évben – amint azt az Európai Alumínium Szövetség állította – elérte volna a nyereségcélt. Ezenkívül, amint az a 10. táblázatban szerepel, a mintában szereplő uniós gyártók által elért átlagnyereség a vizsgálati időszak alatt alacsonyabb volt, mint a 7. cikk (2c) bekezdésében előírt nyereségcél. Ezenkívül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy, a jelen vizsgálat hatálya alól kizárt másik ágazatban elért nyereség felhasználása nem szükséges.

| (467) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság a haszonkulcsot 6 %-ban állapította meg a 7. cikk (2c) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

(467)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság a haszonkulcsot 6 %-ban állapította meg a 7. cikk (2c) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban.

| (468) | Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. A Bizottság tonnánként mintegy 0,5–8 EUR értékű többletköltséget állapított meg, amelyet a mintában szereplő uniós gyártók esetében hozzáadott a kárt nem okozó árhoz. A Bizottság egy, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához fűzött, ezen aktában hozzáférhető feljegyzésben ismerteti, hogyan állapította meg ezt a többletköltséget. |
| --- | --- |

(468)

Az alaprendelet 7. cikkének (2d) bekezdésével összhangban a Bizottság végső lépésként megvizsgálta azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokból és azok jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyeknek az Unió részes fele, valamint az ILO-egyezményeknek az alaprendelet Ia. mellékletében felsorolt azon jegyzőkönyveiből származó jövőbeni költségeket, amelyek az intézkedésnek a 11. cikk (2) bekezdése szerinti alkalmazási időszakában az uniós gazdasági ágazatra hárulnak. A Bizottság tonnánként mintegy 0,5–8 EUR értékű többletköltséget állapított meg, amelyet a mintában szereplő uniós gyártók esetében hozzáadott a kárt nem okozó árhoz. A Bizottság egy, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához fűzött, ezen aktában hozzáférhető feljegyzésben ismerteti, hogyan állapította meg ezt a többletköltséget.

| (469) | A kérdéses költségek magukban foglalták az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (EU ETS) való megfelelés biztosításával kapcsolatos jövőbeli többletköltségeket. Az EU ETS azon uniós szakpolitika sarokköve, amely a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak való megfelelést szolgálja. A Bizottság a többletköltségeket az intézkedések alkalmazási időszakában (2021–2025) beszerzendő, átlagos becsült kiegészítő uniós kibocsátási egységek (EUA) alapján határozta meg. A számításhoz felhasznált uniós kibocsátási egységek esetében – amelyek kiigazításra kerültek annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag a hasonló termékhez kapcsolódjanak – a Bizottság nem vette figyelembe az ingyenesen elérhető kibocsátási egységeket. A többletköltségek figyelembe vették a 2021–2025 közötti időszakban a villamosenergia-árak EU ETS-hez köthető emelkedéséből fakadó közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségeket is. Ezen közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségek szintén az uniós kibocsátási egységeken alapultak, és nem foglalták magukban a nemzeti hatóságoktól kapott esetleges ellentételezéseket. |
| --- | --- |

(469)

A kérdéses költségek magukban foglalták az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (EU ETS) való megfelelés biztosításával kapcsolatos jövőbeli többletköltségeket. Az EU ETS azon uniós szakpolitika sarokköve, amely a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak való megfelelést szolgálja. A Bizottság a többletköltségeket az intézkedések alkalmazási időszakában (2021–2025) beszerzendő, átlagos becsült kiegészítő uniós kibocsátási egységek (EUA) alapján határozta meg. A számításhoz felhasznált uniós kibocsátási egységek esetében – amelyek kiigazításra kerültek annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag a hasonló termékhez kapcsolódjanak – a Bizottság nem vette figyelembe az ingyenesen elérhető kibocsátási egységeket. A többletköltségek figyelembe vették a 2021–2025 közötti időszakban a villamosenergia-árak EU ETS-hez köthető emelkedéséből fakadó közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségeket is. Ezen közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségek szintén az uniós kibocsátási egységeken alapultak, és nem foglalták magukban a nemzeti hatóságoktól kapott esetleges ellentételezéseket.

| (470) | Az uniós kibocsátási egységek költségeit a Bizottság az intézkedések élettartama során várható árváltozásra való tekintettel extrapolálta. A tervezett árak forrása a Bloomberg New Energy Finance 2021. február 8-i kivonata. Az uniós kibocsátási egységek átlagos becsült ára erre az időszakra a kibocsátott CO2 után tonnánként 35,51 EUR. |
| --- | --- |

(470)

Az uniós kibocsátási egységek költségeit a Bizottság az intézkedések élettartama során várható árváltozásra való tekintettel extrapolálta. A tervezett árak forrása a Bloomberg New Energy Finance 2021. február 8-i kivonata. Az uniós kibocsátási egységek átlagos becsült ára erre az időszakra a kibocsátott CO2 után tonnánként 35,51 EUR.

2

| (471) | Ennek alapján a Bizottság kiszámította a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(471)

Ennek alapján a Bizottság kiszámította a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat számára kárt nem okozó árát.

| (472) | A Bizottság ezt követően az együttműködő exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importárának, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként. |
| --- | --- |

(472)

A Bizottság ezt követően az együttműködő exportáló gyártók – az áralákínálás kiszámításához meghatározott – súlyozott átlagos importárának, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagárának összehasonlítása alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. A Bizottság az ebből az összehasonlításból kiadódó különbséget kifejezte a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékaként.

| (473) | Ami az alulértékesítési maradványkülönbözetet illeti, tekintettel arra a tényre, hogy a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak jelentős együttműködést, valamint a (289) preambulumbekezdésben ismertetett egyéb tényezőkre, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a maradványkülönbözetet a rendelkezésre álló tények alapján határozza meg. Ez a különbözet az együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó adatok alapján a reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokra vonatkozóan megállapított legmagasabb alulértékesítési különbözettel azonos szinten került meghatározásra. Az így számított fennmaradó alulértékesítési különbözetet a Bizottság 46,7 %-os szinten határozta meg. |
| --- | --- |

(473)

Ami az alulértékesítési maradványkülönbözetet illeti, tekintettel arra a tényre, hogy a kínai exportáló gyártók nem tanúsítottak jelentős együttműködést, valamint a (289) preambulumbekezdésben ismertetett egyéb tényezőkre, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a maradványkülönbözetet a rendelkezésre álló tények alapján határozza meg. Ez a különbözet az együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó adatok alapján a reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusokra vonatkozóan megállapított legmagasabb alulértékesítési különbözettel azonos szinten került meghatározásra. Az így számított fennmaradó alulértékesítési különbözetet a Bizottság 46,7 %-os szinten határozta meg.

| (474) | A számítások eredményét az alábbi táblázat mutatja be.







  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Alulértékesítési különbözet |
| --- | --- | --- | --- |
| Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd. | 88,3 % | 28,3 % |
| Nanshan csoport | 122,1 % | 19,3 % |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 30,0 % | 21,4 % |
| Más együttműködő vállalatok | 68,5 % | 22,6 % |
| Minden más vállalat | 183,7 % | 46,7 % |

(474)

A számítások eredményét az alábbi táblázat mutatja be.

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Alulértékesítési különbözet

Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd.

88,3 %

28,3 %

Nanshan csoport

122,1 %

19,3 %

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

30,0 %

21,4 %

Más együttműködő vállalatok

68,5 %

22,6 %

Minden más vállalat

183,7 %

46,7 %

| (475) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy szükséges megvizsgálni, hogy az érintett termék vonatkozásában fennállnak-e az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében nyersanyagpiaci torzulások, amelyek eredményeként a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám nem lenne elegendő az érintett termék dömpingelt behozatalával okozott kár elhárításához. |
| --- | --- |

(475)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy szükséges megvizsgálni, hogy az érintett termék vonatkozásában fennállnak-e az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében nyersanyagpiaci torzulások, amelyek eredményeként a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vám nem lenne elegendő az érintett termék dömpingelt behozatalával okozott kár elhárításához.

7.2.   Nyersanyagpiaci torzulások

Nyersanyagpiaci torzulások

| (476) | A panaszos azt állította, hogy Kínában az érintett termék előállításához felhasznált nyersanyagok egyikére kiviteli vámot vetettek ki, és ezért az torzult. Ez a torzulással érintett nyersanyag konkrétan az alumíniumöntecs volt, amely a panaszos szerint az érintett termék előállítási költségén belül több mint 17 %-os részarányt képvisel. |
| --- | --- |

(476)

A panaszos azt állította, hogy Kínában az érintett termék előállításához felhasznált nyersanyagok egyikére kiviteli vámot vetettek ki, és ezért az torzult. Ez a torzulással érintett nyersanyag konkrétan az alumíniumöntecs volt, amely a panaszos szerint az érintett termék előállítási költségén belül több mint 17 %-os részarányt képvisel.

| (477) | Ezért az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően, az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében vett állítólagos torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(477)

Ezért az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően, az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének értelmében vett állítólagos torzulások fennállását.

| (478) | A vizsgálat megerősítette, hogy a vizsgálati időszakban Kínában az alumíniumöntecsre kiviteli vám volt érvényben. Ez az adó az öntecs exportárának 15 %-át teszi ki. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez az intézkedés az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyag-piaci torzulásnak minősülő intézkedések közé tartozik. |
| --- | --- |

(478)

A vizsgálat megerősítette, hogy a vizsgálati időszakban Kínában az alumíniumöntecsre kiviteli vám volt érvényben. Ez az adó az öntecs exportárának 15 %-át teszi ki. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ez az intézkedés az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyag-piaci torzulásnak minősülő intézkedések közé tartozik.

| (479) | A Bizottság a 7. cikk (2a) bekezdése második albekezdésének megfelelően megvizsgálta továbbá, hogy e nyersanyag ára jelentősen alacsonyabb volt-e a reprezentatív nemzetközi piacok árainál. Ezen összehasonlítás céljára a Bizottság ideiglenesen a rendes érték kiszámításához megállapított referenciaárat használta, nevezetesen az alumíniumöntecs törökországi importárát, amint az a (248) preambulumbekezdésben található 2. táblázatban szerepel, mivel ebben az esetben ez az ár is reprezentatív nemzetközi piaci árnak minősült. A Bizottság összehasonlította a referenciaárat az alumíniumöntecsnek a mintában szereplő exportáló gyártók által ténylegesen kifizetett árával, és ennek alapján megállapította, hogy e nyersanyagnak a mintában szereplő exportáló gyártók által Kínában kifizetett beszerzési ára nem volt lényegesen alacsonyabb a reprezentatív nemzetközi referenciaárnál, azaz átlagosan [6 %]-nál. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt is igazolták, hogy az alumíniumöntecs belföldi árai a nemzetközi árak fölött és alatt ingadoztak. |
| --- | --- |

(479)

A Bizottság a 7. cikk (2a) bekezdése második albekezdésének megfelelően megvizsgálta továbbá, hogy e nyersanyag ára jelentősen alacsonyabb volt-e a reprezentatív nemzetközi piacok árainál. Ezen összehasonlítás céljára a Bizottság ideiglenesen a rendes érték kiszámításához megállapított referenciaárat használta, nevezetesen az alumíniumöntecs törökországi importárát, amint az a (248) preambulumbekezdésben található 2. táblázatban szerepel, mivel ebben az esetben ez az ár is reprezentatív nemzetközi piaci árnak minősült. A Bizottság összehasonlította a referenciaárat az alumíniumöntecsnek a mintában szereplő exportáló gyártók által ténylegesen kifizetett árával, és ennek alapján megállapította, hogy e nyersanyagnak a mintában szereplő exportáló gyártók által Kínában kifizetett beszerzési ára nem volt lényegesen alacsonyabb a reprezentatív nemzetközi referenciaárnál, azaz átlagosan [6 %]-nál. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt is igazolták, hogy az alumíniumöntecs belföldi árai a nemzetközi árak fölött és alatt ingadoztak.

| (480) | A Bizottság tehát ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumöntecs ára nem volt lényegesen alacsonyabb, mint a reprezentatív nemzetközi piacokon tapasztalható árak. A Bizottság ezért e szakaszban úgy vélte, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesültek, és ennek eredményeképpen a 7. cikk (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók az ideiglenes vám mértékének megállapításához. |
| --- | --- |

(480)

A Bizottság tehát ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alumíniumöntecs ára nem volt lényegesen alacsonyabb, mint a reprezentatív nemzetközi piacokon tapasztalható árak. A Bizottság ezért e szakaszban úgy vélte, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2a) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesültek, és ennek eredményeképpen a 7. cikk (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók az ideiglenes vám mértékének megállapításához.

8.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (481) | A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(481)

A Bizottságnak a dömpinggel, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatos következtetései alapján helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

| (482) | A Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően, a (480) preambulumbekezdésben az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének lehetséges alkalmazására vonatkozó, ideiglenes következtetést követően. |
| --- | --- |

(482)

A Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően, a (480) preambulumbekezdésben az alaprendelet 7. cikke (2a) bekezdésének lehetséges alkalmazására vonatkozó, ideiglenes következtetést követően.

| (483) | A Bizottság összehasonlította az alulértékesítési különbözeteket és a dömpingkülönbözeteket ((474) preambulumbekezdés). A vám összegét a Bizottság a dömping- és az alulértékesítési különbözet közül az alacsonyabb szintjén rögzítette. |
| --- | --- |

(483)

A Bizottság összehasonlította az alulértékesítési különbözeteket és a dömpingkülönbözeteket ((474) preambulumbekezdés). A vám összegét a Bizottság a dömping- és az alulértékesítési különbözet közül az alacsonyabb szintjén rögzítette.

| (484) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- |
| Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd. | 28,3 % |
| Nanshan csoport | 19,3 % |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 21,4 % |
| Más együttműködő vállalatok | 22,6 % |
| Minden más vállalat | 46,7 % |

(484)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd.

28,3 %

Nanshan csoport

19,3 %

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

21,4 %

Más együttműködő vállalatok

22,6 %

Minden más vállalat

46,7 %

| (485) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(485)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek a vizsgálat ténymegállapításain alapulnak. Ennek megfelelően ezek a vámtételek a jelen vizsgálat során az érintett vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözték. Ezek a vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalaira a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (486) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(486)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (487) | A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(487)

A dömpingellenes vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak az e vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

9.   TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

TÁJÉKOZTATÁS AZ ELJÁRÁS IDEIGLENES SZAKASZÁBAN

| (488) | A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(488)

A Bizottság az alaprendelet 19a. cikkével összhangban tájékoztatta az érdekelt feleket az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. A Bizottság ezt a tájékoztatást a Kereskedelmi Főigazgatóság internetes honlapján keresztül a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé tette. Az érdekelt felek három munkanapot kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

| (489) | A Jiangsu Alcha, a Nanshan Group és a Xiamen Xiashun észrevételeket fűztek a számítások pontosságához. Az uniós gazdasági ágazat nem fűzött észrevételt a számítások pontosságához. A Bizottság megvizsgálta az észrevételeket, és szükség esetén kijavította az elírásból eredő számítási hibákat. |
| --- | --- |

(489)

A Jiangsu Alcha, a Nanshan Group és a Xiamen Xiashun észrevételeket fűztek a számítások pontosságához. Az uniós gazdasági ágazat nem fűzött észrevételt a számítások pontosságához. A Bizottság megvizsgálta az észrevételeket, és szükség esetén kijavította az elírásból eredő számítási hibákat.

10.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (490) | A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(490)

A megfelelő ügyintézés érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket, és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (491) | Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók, |
| --- | --- |

(491)

Az ideiglenes vámok kivetésével kapcsolatos ténymegállapítások ideiglenesek, és a vizsgálat végleges szakaszában módosíthatók,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2. cikk sérelme nélkül a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki a síkhengerelt, ötvözött vagy ötvözetlen, tovább megmunkált vagy tovább meg nem munkált, alátét nélküli, más anyagból készült belső rétegek nélküli,

| — | legalább 0,2 mm, de legfeljebb 6 mm vastagságú tekercs vagy tekercselt szalag, méretre vágott lemez vagy kör alakú, |
| --- | --- |

—

legalább 0,2 mm, de legfeljebb 6 mm vastagságú tekercs vagy tekercselt szalag, méretre vágott lemez vagy kör alakú,

| — | több mint 6 mm vastagságú lap alakú, |
| --- | --- |

—

több mint 6 mm vastagságú lap alakú,

| — | legalább 0,03 mm, de kevesebb mint 0,2 mm vastagságú tekercs vagy tekercselt szalag alakú, |
| --- | --- |

—

legalább 0,03 mm, de kevesebb mint 0,2 mm vastagságú tekercs vagy tekercselt szalag alakú,

jelenleg az ex 7606 11 10 (TARIC-kódok: 7606111025, 7606111086), ex 7606 11 91 (TARIC-kódok: 7606119125, 7606119186), ex 7606 11 93 (TARIC-kódok: 7606119325, 7606119386), ex 7606 11 99 (TARIC-kódok: 7606119925, 7606119986), ex 7606 12 20 (TARIC-kódok: 7606122025, 7606122088), ex 7606 12 92 (TARIC-kódok: 7606129225, 7606129293), ex 7606 12 93 (TARIC-kód: 7606129386), ex 7606 12 99 (TARIC-kódok: 7606129925 és 7606129986), ex 7606 91 00 (TARIC-kódok: 7606910025, 7606910086), ex 7606 92 00 (TARIC-kódok: 7606920025, 7606920092), ex 7607 11 90 (TARIC-kódok: 7607119044, 7607119048, 7607119051, 7607119053, 7607119065, 7607119071, 7607119073, 7607119075, 7607119077, 7607119091, 7607119093) és ex 7607 19 90 KN-kódok alá tartozó (TARIC-kódok: 7607199075, 7607199094) és a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumtermékek behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd. | 28,3 | C610 |
| Nanshan csoport






  — | Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd., |

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Jiangsu Alcha Aluminum Group Co., Ltd.

28,3

C610

Nanshan csoport

—

Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd.,

| — | Yantai Nanshan Aluminum New Material Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Yantai Nanshan Aluminum New Material Co., Ltd.,

| — | Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd.,

| — | Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

19,3

C611

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

21,4

C612

Egyéb együttműködő vállalatok (melléklet)

22,6

Minden más vállalat

46,7

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott termék Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   A következő termékek ki vannak zárva az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő termékmeghatározásból:

| — | alumíniumból készült italdoboz testek, zárórészek és nyitófülek, |
| --- | --- |

—

alumíniumból készült italdoboz testek, zárórészek és nyitófülek,

| — | a gépjárműiparban karosszériaelemekhez használt, legalább 0,2 mm de legfeljebb 6 mm vastagságú ötvözöttalumínium-termékek, |
| --- | --- |

—

a gépjárműiparban karosszériaelemekhez használt, legalább 0,2 mm de legfeljebb 6 mm vastagságú ötvözöttalumínium-termékek,

| — | légijármű-alkatrészek gyártásához használt, legalább 0,8 mm vastagságú ötvözöttalumínium-termékek. |
| --- | --- |

—

légijármű-alkatrészek gyártásához használt, legalább 0,8 mm vastagságú ötvözöttalumínium-termékek.

(2)   Az 1. cikk (1) bekezdésében leírt termék mentesül az ideiglenes dömpingellenes vám alól, ha azt bevonatos szalagtekercsek és alumínium kompozit panelek gyártásában történő felhasználásra importálják, feltéve, hogy megfelel a következő műszaki jellemzőknek:

| — | feszültségmentesített alumíniumtekercsek, |
| --- | --- |

—

feszültségmentesített alumíniumtekercsek,

| — | meleghengerelt tekercsek, |
| --- | --- |

—

meleghengerelt tekercsek,

| — | szélesség: 800–2 050 mm, |
| --- | --- |

—

szélesség: 800–2 050 mm,

| — | vastagság: 0,20–1,5 mm, |
| --- | --- |

—

vastagság: 0,20–1,5 mm,

| — | vastagságra vonatkozó tűréshatár:






  — | +/– 0,01 mm 0,20–0,50 mm közötti vastagság esetén, |
| --- | --- | --- |

—

vastagságra vonatkozó tűréshatár:

—

+/– 0,01 mm 0,20–0,50 mm közötti vastagság esetén,

| — | +/– 1⁄2 norma 0,51–1,50 mm közötti vastagság esetén, |
| --- | --- |

—

+/– 1⁄2 norma 0,51–1,50 mm közötti vastagság esetén,

| — | szélességre vonatkozó tűréshatár: +1,50/–0,00 mm, |
| --- | --- |

—

szélességre vonatkozó tűréshatár: +1,50/–0,00 mm,

| — | ötvözetek: 5005, 3005, 3105, |
| --- | --- |

—

ötvözetek: 5005, 3005, 3105,

| — | hőkezelés: H14, H16, H24, H26, |
| --- | --- |

—

hőkezelés: H14, H16, H24, H26,

| — | Legnagyobb hullámmagasság: 1 000 mm-en legfeljebb 3. |
| --- | --- |

—

Legnagyobb hullámmagasság: 1 000 mm-en legfeljebb 3.

(3)   Az (1) bekezdés második és harmadik franciabekezdése szerinti kizárások, valamint a (2) bekezdés szerinti mentesség a meghatározott célra történő felhasználási eljárásra vonatkozó uniós vámrendelkezésekben, különösen a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (140) (Uniós Vámkódex) 254. cikkében megállapított feltételekhez kötött.

3. cikk

(1)   Az érdekelt felek az e rendeletre vonatkozó írásbeli észrevételeiket az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 naptári napon belül nyújthatják be a Bizottságnak.

(2)   Azok az érdekelt felek, amelyek kérni kívánják a Bizottság előtti meghallgatásukat, ilyen irányú kérésüket az e rendelet hatálybalépésétől számított 5 naptári napon belül nyújthatják be.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó síkhengerelt alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 268., 2020.8.14., 5. o.).

2

(3)  T20.006896 sz. TRON dokumentum.

3

(4)  https://www.european-aluminium.eu/activity-report-2019-2020/market-overview/ (megtekintés: 2021. január 25.).

4

(5)  A társaság úgy vélte, hogy a szállítási költségei bizalmasnak információnak minősülnek.

5

(6)  Lásd a panasz 105. pontját.

6

(7)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2475

7

(8)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

8

(9)  t21.000574 sz. TRON dokumentum.

9

(10)  A Tanács (EU) 2020/135 határozata (2020. január 30.) a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 29., 2020.1.31., 1. o.).

10

(11)  Az eljárás megindításáról szóló értesítés módosításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint (HL C 36., 2021.2.2., 18. o.).

11

(12)  A fél által meghatározottak szerint és a fenti 2. lábjegyzetben említett, az eljárás megindításáról szóló értesítésben közzétett termékmeghatározásra hivatkozva.

12

(13)  A validálás biztosítja, hogy a kifejlesztett termék megfeleljen a megrendelői követelményeknek. A validálás magukat a gépjármű-hőcserélőket és a gépjármű-hőcserélőkbe szánt síkhengerelt alumíniumtermékeket érinti. Ez a folyamat akár 2 évig is eltarthat, és magában foglalja a laboratóriumi vizsgálatokat, valamint az anyagok és a folyamatok validálását.

13

(14)  M.9560. sz., Gränges/Impexmetal ügy – A Bizottság határozata a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontja, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 57. cikke alapján (2020.9.23., C(2020) 6652 final). Megtekinthető a következő internetcímen: https://ec.europa.eu/competition/mergers/cases1/202050/m9560_488_3.pdf

14

(15)  https://www.world-aluminium.org/media/filer_public/2018/02/19/lca_report_2015_final_26_june_2017.pdf Table 10 (34. oldal), és https://www.european-aluminium.eu/media/2052/european-aluminium-environmental-profile-report-2018-executive-summary.pdf (6. oldal, megtekintve: 2020. február 18.).

15

(16)  https://www.ecofinagency.com/finance/2007-34929-morocco-car-manufacturer-nanjing-xiezhong-to-build-at-kenitra; https://autotechinsight.ihsmarkit.com/news/36512/nanjing-xiezhong-auto-airconditioner-to-set-up-a-new-plant-in-morocco-report; https://www.usinenouvelle.com/article/automobile-au-maroc-une-usine-en-vue-pour-le-chinois-xiezhong-specialiste-de-la-clim-a-proximite-du-futur-site-psa.N402812 (megtekintve: 2020. február 15.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendelete (2004. október 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2004.11.13., 4. o.).

17

(18)  A Bizottság 2023/2006/EK rendelete (2006. december 22.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokra és tárgyakra vonatkozó helyes gyártási gyakorlatról (HL L 384., 2006.12.29., 75. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/62/EK irányelve (1994. december 20.) a csomagolásról és a csomagolási hulladékról (HL L 365., 1994.12.31., 10. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

20

(21)  A Bizottság (EU) 2017/271 végrehajtási rendelete (2017. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára a 925/2009/EK tanácsi rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a kismértékben módosított egyes alumíniumfóliák behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 40., 2017.2.17., 51. o.), az (EU) 2017/2213 végrehajtási rendelettel módosítva (HL L 316., 2017.12.1., 17. o.).

21

(22)  A Tanács (EU) 2019/2220 rendelete (2019. december 19.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 1388/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 333., 2019.12.27., 33. o.).

22

(23)  
  „Kérdőív a Kínai Népköztársaság kormányának az (EU) 2016/1036 rendelet 2. cikkének (6a) bekezdése értelmében vett jelentős torzulások fennállásáról” és „Kérdőív a Kínai Népköztársaság kormányának az (EU) 2016/1036 rendelet 7. cikkének (2a) bekezdése értelmében vett nyersanyagpiaci torzulások fennállásáról”.

23

(24)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2 (a továbbiakban: jelentés).

24

(25)  OECD (2019), Measuring distortions in international markets: the aluminium value chain (A nemzetközi piacokon tapasztalható torzulások mérése – Az alumíniumipari értéklánc), OECD Trade Policy Papers, 218. szám, OECD Publishing, Párizs, https://doi.org/10.1787/c82911ab-en (legutóbbi hozzáférés: 2020. szeptember 3.).

25

(26)  A Bizottság (EU) 2019/915 végrehajtási rendelete (2019. június 4.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfólia-tekercsek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 146., 2019.6.5., 63. o.).

26

(27)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

27

(28)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

28

(29)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. szeptember 8.).

29

(30)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

30

(31)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

31

(32)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

32

(33)  Jelentés: 6. fejezet, 122–135. o.

33

(34)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

34

(35)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

35

(36)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

36

(37)  Jelentés: 3. fejezet, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

37

(38)  Jelentés: 5. fejezet, 104–109. o.

38

(39)  OECD-tanulmány, 29. o.

39

(40)  Ausztrál Dömpingellenes Bizottság, Aluminium Extrusions from China (Kínából érkező extrudált alumíniumtermékek), REP 248, 79. o. (2015. július 13.).

40

Aluminium Extrusions from China

(41)  Taube, M. (2017). Analysis of Market Distortions in the Chinese Non-Ferrous Metals Industry (A kínai nemvasfém-ágazat piaci torzulásainak elemzése), Think!Desk, 2017. április 24., 51. o.

41

Analysis of Market Distortions in the Chinese Non-Ferrous Metals Industry

(42)  Lásd például a jelentést arról, hogy a shandongi (santungi) tartományi kormánynak nem sikerült megállítania az alumíniumgyártási kapacitás bővülését: https://mp.weixin.qq.com/s?__biz=MzI2OTUyMzA0Nw==&mid=2247494318&idx=1&sn=9690ca50845c19f38eafff659516817a (hozzáférés: 2020. szeptember 7.).

42

(43)  Jelentés: 15. fejezet, 387–388. o.

43

(44)  Lásd a SASAC listájának 35. helyét: http://www.sasac.gov.cn/n2588035/n2641579/n2641645/index.html

44

(45)  Jelentés: 5. fejezet, 100–101. o.

45

(46)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

46

(47)  Jelentés: 2. fejezet, 31–32. o.

47

(48)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (legutóbbi hozzáférés: 2020. szeptember 9.).

48

(49)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 10.).

49

(50)  Financial Times (2020): „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise” (A Kínai Kommunista Párt fokozottabb ellenőrzés alá vonja a magánvállalkozásokat), megtekinthető a következő internetes címen: https://on.ft.com/3mYxP4j

50

(51)  Az (EU) 2019/915 végrehajtási rendelete.

51

(52)  Jelentés: 15. fejezet, 388. o.

52

(53)  http://www.chalco.com.cn/chalcoen/rootfiles/2018/04/19/1524095189602052-1524095189604257.pdf (hozzáférés: 2019. március 8.).

53

(54)  Lásd a China Non Ferrous Metal Journalt (nemvasfémekről szóló kínai folyóirat), 2020. október 20.: https://www.cnmn.com.cn/ShowNews1.aspx?id=423470

54

(55)  http://act.chinatt315.org.cn/hy/tthy/2014/0906/13763.html

55

(56)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

56

(57)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

57

(58)  Az (EU) 2019/915 végrehajtási rendelet.

58

(59)  A Bizottság (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelete (2020. október 12.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 336., 2020.10.13., 8. o.).

59

(60)  A Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének 13. ötéves terve (2016–2020), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

60

(61)  Jelentés: 15. fejezet, 377. o.

61

(62)  Jelentés: 12. fejezet, 275–282. o.; 15. fejezet, 378–382. o.

62

(63)  Jelentés: 12. fejezet, 275–282. o.

63

(64)  Jelentés: 15. fejezet, 378–382. és 390. o.

64

(65)  Jelentés: 15. fejezet, 384–385. o.

65

(66)  Jelentés: 15. fejezet, 382–383. o.

66

(67)  Lásd: http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-06/16/content_5082726.htm (hozzáférés: 2020. július 20.).

67

(68)  Ugyanott, 3. szakasz.

68

(69)  Ugyanott, 4. szakasz.

69

(70)  Lásd: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2018/11/6/art_15681_3450015.html (hozzáférés: 2020. július 20.), 13. szakasz.

70

(71)  Jelentés: 15. fejezet, 386. o.

71

(72)  Lásd: http://miit.gov.cn/n1146285/n1146352/n3054355/n3057569/n3057572/c6566256/content.html (hozzáférés: 2020. július 20.).

72

(73)  Ugyanott, I. szakasz.

73

(74)  Ugyanott, II. szakasz.

74

(75)  Ugyanott, VII. szakasz.

75

(76)  Lásd: http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-06/16/content_5082726.htm, 10. szakasz.

76

(77)  Lásd: https://finance.sina.com.cn/money/future/indu/2019-11-26/doc-iihnzahi3508583.shtml (hozzáférés: 2020. július 20.).

77

(78)  Lásd: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2018/11/6/art_15681_3450015.html, 6. szakasz.

78

(79)  Lásd: http://www.chinania.org.cn/html/introduce/xiehuizhangcheng/ (hozzáférés: 2020. július 21.).

79

(80)  Lásd: http://www.cnfa.net.cn/about/1546.aspx (hozzáférés: 2020. július 21.).

80

(81)  Jelentés: 15. fejezet, 377–387. o.

81

(82)  Jelentés: 15. fejezet, 378. és 389. o.; OECD-tanulmány, 25–26. o.

82

(83)  Jelentés: 15. fejezet, 390–391. o. Más források kedvezményes árú villamos energiához való hozzáférésről is beszámolnak. Lásd például: Economic Information Daily: Worrying over growth downturns, western region releasing preferential policies to support high energy consumption industries (A növekedés visszaesése miatti aggodalmában a nyugati régió a magas energiafelhasználású ágazatok támogatását célzó preferenciális politikákat vezet be) http://jjckb.xinhuanet.com/2012-07/24/content_389459.htm (hozzáférés: 2020. szeptember 4.), amely arról számol be, hogy a nyugati tartományok (például Shaanxi/Senhszi, Ningxia/Ninghszi, Qinghai/Chinghaj és Gansu/Kanszu) további beruházások odavonzása érdekében továbbra is alacsony áron biztosítanak villamos energiát.

83

(84)  Jelentés: 15. fejezet, 392–393. o.

84

(85)  Jelentés: 15. fejezet, 393–394. o.

85

(86)  Jelentés: 15. fejezet, 395–396. o.

86

(87)  Ugyanott, 16. o., 30. o. A kínai hatóságok azonban egyéb inputok kapcsán is beavatkoznak. Ennek tipikus példája a szén, amelynek esetében a kormány fenntartja magának a jogot arra, hogy a szén árának növekedését kontrollálja. Lásd: https://policycn.com/policy_ticker/coal-price-unlikely-to-jump-during-heating-season/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e, (hozzáférés: 2020. szeptember 4.).

87

(88)  Ugyanott, 16–18. o.

88

(89)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

89

(90)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

90

(91)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

91

(92)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

92

(93)  Ideiglenes megállapításra vonatkozó határozati feljegyzés: Countervailing Duty Investigation of certain Aluminium Foil from The People’s Republic of China (Határozati feljegyzés ideiglenes megállapításhoz. A Kínából érkező egyes alumíniumfóliákra kivetett kiegyenlítő vámokra vonatkozó vizsgálat), közzétette: a Kereskedelmi Minisztérium Nemzetközi Kereskedelmi Igazgatósága, 2017. augusztus 7., IX.E, 30. o., amely a következő internetcímen érhető el: https://enforcement.trade.gov/frn/summary/prc/2017-17113-1.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2019. március 11.).

93

(94)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

94

(95)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

95

(96)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

96

(97)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

97

(98)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

98

(99)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

99

(100)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

100

(101)  Lásd az IMF munkadokumentumát: Resolving China’s Corporate Debt Problem (A kínai nagyvállalatok adósságproblémájának megoldása), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

101

(102)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

102

(103)  OECD-tanulmány, 21. o.

103

(104)  Lásd a Xiamen Xiashun’s internetes oldalát: http://www.xiashun.com/about/awards.htm

104

(105)  Lásd Fujian (Fucsien) tartománynak a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak kiemelt vállalkozásainak elismerésére szolgáló rendszer kidolgozásáról szóló, 2012. évi közleményének II. és VI. szakaszát: http://www.fjmtxh.com/NewsInfo.aspx?Id=11101

105

(106)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o. és HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

106

(107)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

107

(108)  Az alumínium – vagyis az ötvözetlen, megmunkálatlan alumínium (HR-kód: 7601 10) és/vagy a megmunkálatlan alumíniumötvözetek (HR-kód: 7601 20) és/vagy az alumíniumhulladék (HR-kód: 7602 00) – a terméktípustól függően az érintett termék teljes előállítási költségének legfeljebb 80 %-át teszi ki a panaszban és különféle érdekelt felek által szolgáltatott adatok alapján. Az alumíniumhulladék jelentős melléktermék, amelyet bizonyos mértékig újra fel lehet használni a gyártási folyamatban. A panasz alapján a gyártás során keletkező teljes hulladékmennyiség a teljes termelési mennyiség akár 50 %-át is kiteheti.

108

(109)  Brazíliában a legfrissebb (2019. évi) nyilvános éves pénzügyi beszámoló csak azon két vállalat egyike esetében volt elérhető, amelyeknek a pénzügyi adatai rendelkezésre álltak. Törökországban a legfrissebb (2019. évi) nyilvános éves pénzügyi beszámoló csak azon négy vállalat egyike esetében volt elérhető, amelyeknek a pénzügyi adatai rendelkezésre álltak. Thaiföldön a legfrissebb (2019. évi) nyilvános éves pénzügyi beszámoló azon öt vállalat közül, amelyeknek a pénzügyi adatai rendelkezésre álltak, csak három esetében volt elérhető.

109

(110)  http://www.hindalco.com/investor-cetre/reports-and-presentations

110

(111)  Az Airoldi, az „A” jelű vállalat, a Jiangsu Alcha csoport, a Lodec Metal, a Nanshan csoport, valamint a Xiamen Xiashun.

111

(112)  Importadó, iparosodott termékekre kivetett adó (IPI), úgynevezett PIS-importadó (PIS: társadalmi integrációs program) és COFINS importadó (COFINS: hozzájárulás a társadalombiztosítás finanszírozásához), továbbá a kereskedelmi flotta felújításához kapcsolódó kiegészítő teher és az áruforgalomra kivetett adó.

112

(113)  Az alaprendelet szerint a számtanilag képzett értéknek „
  tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét
  ”.

113

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

(114)  A brazil Külkereskedelmi Államtitkárság 2020. július 28-i, 46. sz. körlevele, http://www.in.gov.br/en/web/dou/-/circular-n-46-de-28-de-julho-de-2020-269159613

114

(115)  A 46. sz. körlevél 6.1.6.3. szakasza.

115

(116)  2019. április – 2020. március.

116

(117)  A Novelis do Brasil éves beszámolói és internetes oldala megemlítik, hogy a légiközlekedési és a gépjárműipar számára is gyárt termékeket, valamint italos dobozokat is előállít, https://pt-br.novelis.com

117

(118)  Ez az a pont, amikor a bevételek összege megegyezik az állandó és változó költségek összegével.

118

(119)  Lásd az(EU) 2020/1428 végrehajtási rendeletet.

119

(120)  Ezek az adatok nyilvánosan elérhetők az extrudált alumíniumtermékekkel kapcsolatos vizsgálat kapcsán, lásd: (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet.

120

(121)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.)

121

(122)  A feldolgozási költségek pontos százalékos aránya bizalmas információ.

122

(123)  IHS Markit, https://ihsmarkit.com/index.html, a nyilvános aktában elérhető.

123

(124)  A munkaerőköltségek a következő internetcímen tekinthetők meg: http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2088

124

(125)  A „fémalapanyag” kategória a C.24.4.2. kód alatt az alumíniumot is tartalmazza.

125

(126)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=RQJc6lWaNMpivNV6h1MxkWk9ycHqk1cNqZM2UJkJfMUYAmenKIIz/lKzy74RY7Y2

126

(127)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadFile?p=RitGfpW8hZZnYLLz6NVmT9EdA97OcZ4kN3AGp97wTnz8hDUuqKcBcTsov5HkqdePBK2GLKg1cJVUEzIPmlerlcsrW7chIl366PgstWPx188=

127

(128)  http://www.turkstat.gov.tr/HbGetir.do?id=33646&tb_id=1

128

(129)  https://www.invest.gov.tr/en/investmentguide/pages/cost-of-doing-business.aspx

129

(130)  Az (EU) 2020/1428 végrehajtási rendelet (185) és (186) preambulumbekezdése.

130

(131)  
  HL L 282., 2010.10.28., 1. o., (83) preambulumbekezdés, és HL L 18., 2017.1.24., 1. o., (28) preambulumbekezdés.

131

(132)  
  Kína – A Japánból származó, nagy teljesítményű, varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre („HP-SSST”) dömpingellenes vámokat kivető intézkedések és Kína – Az Európai Unióból származó, nagy teljesítményű, varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre („HP-SSST”) dömpingellenes vámokat kivető intézkedések, WT/DS454/AB/R; WT/DS460/AB/R.

132

Kína – A Japánból származó, nagy teljesítményű, varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre („HP-SSST”) dömpingellenes vámokat kivető intézkedések

Kína – Az Európai Unióból származó, nagy teljesítményű, varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre („HP-SSST”) dömpingellenes vámokat kivető intézkedések

(133)  
  HL L 282., 2010.10.28., 1. o., (83) preambulumbekezdés, és HL L 18., 2017.1.24., 1. o., (28) preambulumbekezdés.

133

(134)  
  Kína – A Japánból származó, nagy teljesítményű, varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre („HP-SSST”) dömpingellenes vámokat kivető intézkedések és Kína – Az Európai Unióból származó, nagy teljesítményű, varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre („HP-SSST”) dömpingellenes vámokat kivető intézkedések, WT/DS454/AB/R; WT/DS460/AB/R.

134

Kína – A Japánból származó, nagy teljesítményű, varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre („HP-SSST”) dömpingellenes vámokat kivető intézkedések

Kína – Az Európai Unióból származó, nagy teljesítményű, varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekre („HP-SSST”) dömpingellenes vámokat kivető intézkedések

(135)  A Bizottság (EU) 2020/353 végrehajtási rendelete (2020. március 3.) a Kínai Népköztársaságból származó közúti acélkerekek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 65., 2020.3.4., 9. o.).

135

(136)  KN-kódok: 7606 11 10, 7606 11 91, 7606 11 93, 7606 11 99, 7606 12 20, 7606 12 92, 7606 12 93, 7606 12 99, 7606 91 00, 7606 92 00 és 7606 11 90.

136

(137)  A (291) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az alákínálási különbözetek kiszámítására a 27 tagú EU adatai alapján került sor.

137

(138)  Amennyiben a kínai gyártó az uniós piacon az első független fogyasztó számára történő értékesítésére kapcsolt uniós értékesítőn keresztül kerül sor, a behozatal ára az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban CIF-alapon, az első független vevővel szemben alkalmazott eladási ár kiigazításával került megállapításra, figyelembe véve a behozatal és az újraértékesítés között felmerült minden költséget – beleértve a vonatkozó importőr SGA-költéségeit is –, valamint a mintában szereplő független importőrök által a vizsgálati időszakra vonatkozóan bejelentett haszonkulcs súlyozott átlaga alapján meghatározott felhalmozódó nyereséget.

138

(139)  Az EU ETS azon uniós szakpolitika sarokköve, amely a többoldalú környezetvédelmi megállapodásoknak való megfelelést szolgálja.

139

(140)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

140

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók

| Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Southwest Aluminium (Group) Co., Ltd. | C613 |
| Jiangsu Dingsheng New Materials Joint-Stock Co., Ltd | C614 |
| Shanghai Huafon Aluminium Corporation | C615 |
| Alnan Aluminium Inc. | C616 |
| Yinbang Clad Material Co., Ltd. | C617 |
| Jiangsu Metcoplus Industry Intl. Co., Ltd. | C618 |
| Dalishen Aluminum CO.,Ltd | C619 |
| Binzhou Hongbo Aluminium Foil Technology Co., Ltd. | C620 |
| Yong Jie New Material Co., Ltd. | C621 |
| Chalco Ruimin Co., Ltd. | C622 |
| Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd. | C623 |
| Jiangyin Dolphin Pack Limited Company | C624 |
| Henan Xindatong Aluminum Industry Co., Ltd. | C625 |
| Zhejiang Yongjie Aluminum Co., Ltd. | C626 |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | C627 |
| Zhengzhou Guandong Aluminum Industry Co., Ltd. | C628 |

Név

TARIC-kiegészítő kód

Southwest Aluminium (Group) Co., Ltd.

C613

Jiangsu Dingsheng New Materials Joint-Stock Co., Ltd

C614

Shanghai Huafon Aluminium Corporation

C615

Alnan Aluminium Inc.

C616

Yinbang Clad Material Co., Ltd.

C617

Jiangsu Metcoplus Industry Intl. Co., Ltd.

C618

Dalishen Aluminum CO.,Ltd

C619

Binzhou Hongbo Aluminium Foil Technology Co., Ltd.

C620

Yong Jie New Material Co., Ltd.

C621

Chalco Ruimin Co., Ltd.

C622

Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd.

C623

Jiangyin Dolphin Pack Limited Company

C624

Henan Xindatong Aluminum Industry Co., Ltd.

C625

Zhejiang Yongjie Aluminum Co., Ltd.

C626

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

C627

Zhengzhou Guandong Aluminum Industry Co., Ltd.

C628

---

HATÁROZATOK

| 2021.4.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 124/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 124/116

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/583 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. április 9.)

az Amerikai Egyesült Államok kijelölt szerződéses piacainak a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről szóló (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2a. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/1073 bizottsági végrehajtási határozatban (2) a Bizottság megállapította, hogy az Amerikai Egyesült Államok (USA) kijelölt szerződéses piacaira alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer a Határidős Árutőzsdei Kereskedést Felügyelő Bizottság (CFTC) szabályozási felügyelete alatt biztosítja, hogy a kijelölt szerződéses piacok megfeleljenek az Unió szabályozott piacaira vonatkozókkal egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, és hogy az említett kijelölt szerződéses piacok folyamatos, hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartozzanak. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/1073 bizottsági végrehajtási határozatban (2) a Bizottság megállapította, hogy az Amerikai Egyesült Államok (USA) kijelölt szerződéses piacaira alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszer a Határidős Árutőzsdei Kereskedést Felügyelő Bizottság (CFTC) szabályozási felügyelete alatt biztosítja, hogy a kijelölt szerződéses piacok megfeleljenek az Unió szabályozott piacaira vonatkozókkal egyenértékű, jogilag kötelező érvényű követelményeknek, és hogy az említett kijelölt szerződéses piacok folyamatos, hatékony felügyelet és végrehajtás hatálya alá tartozzanak.

| (2) | Az (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat elfogadása óta több további, az USA-ban letelepedett kijelölt szerződéses piac is engedélyt kapott a CFTC-től a származtatott termékek kereskedelmére. A CFTC-től kapott információk fényében ezek a további kijelölt szerződéses piacok megfelelnek azoknak a jogilag kötelező érvényű követelményeknek, amelyek egyenértékűek az uniós szabályozott piacokra vonatkozóan a 2014/65/EU irányelv (3) III. címében meghatározott követelményekkel. Ezenkívül az (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat mellékletében említett egyes kijelölt szerződéses piacok megszüntették az engedélyüket, vagy módosították nevüket. Az (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat elfogadása óta több további, az USA-ban letelepedett kijelölt szerződéses piac is engedélyt kapott a CFTC-től a származtatott termékek kereskedelmére. A CFTC-től kapott információk fényében ezek a további kijelölt szerződéses piacok megfelelnek azoknak a jogilag kötelező érvényű követelményeknek, amelyek egyenértékűek az uniós szabályozott piacokra vonatkozóan a 2014/65/EU irányelv (3) III. címében meghatározott követelményekkel. Ezenkívül az (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat mellékletében említett egyes kijelölt szerződéses piacok megszüntették az engedélyüket, vagy módosították nevüket. Az (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Értékpapír-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2016/1073 végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/1073 végrehajtási határozata (2016. július 1.) az Amerikai Egyesült Államok kijelölt szerződéses piacainak a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti egyenértékűségéről (HL L 178., 2016.7.2., 24. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (átdolgozás) (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett kijelölt szerződéses piacok az Amerikai Egyesült Államokban:

| a) | Bitnomial Exchange, LLC |
| --- | --- |

a)

Bitnomial Exchange, LLC

| b) | Cantor Futures Exchange, L.P. |
| --- | --- |

b)

Cantor Futures Exchange, L.P.

| c) | Cboe Futures Exchange, LLC |
| --- | --- |

c)

Cboe Futures Exchange, LLC

| d) | Chicago Board of Trade (Board of Trade of the City of Chicago, Inc.) |
| --- | --- |

d)

Chicago Board of Trade (Board of Trade of the City of Chicago, Inc.)

| e) | Chicago Mercantile Exchange, Inc. |
| --- | --- |

e)

Chicago Mercantile Exchange, Inc.

| f) | Commodity Exchange, Inc. |
| --- | --- |

f)

Commodity Exchange, Inc.

| g) | ELX Futures, L.P. |
| --- | --- |

g)

ELX Futures, L.P.

| h) | Eris Exchange, LLC |
| --- | --- |

h)

Eris Exchange, LLC

| i) | ICE Futures U.S., Inc. |
| --- | --- |

i)

ICE Futures U.S., Inc.

| j) | KalshiEX, LLC |
| --- | --- |

j)

KalshiEX, LLC

| k) | LedgerX, LLC |
| --- | --- |

k)

LedgerX, LLC

| l) | LMX Labs, LLC |
| --- | --- |

l)

LMX Labs, LLC

| m) | Minneapolis Grain Exchange, Inc. |
| --- | --- |

m)

Minneapolis Grain Exchange, Inc.

| n) | New York Mercantile Exchange, Inc. |
| --- | --- |

n)

New York Mercantile Exchange, Inc.

| o) | Nodal Exchange, LLC |
| --- | --- |

o)

Nodal Exchange, LLC

| p) | North American Derivatives Exchange, Inc. |
| --- | --- |

p)

North American Derivatives Exchange, Inc.

| q) | OneChicago LLC |
| --- | --- |

q)

OneChicago LLC

| r) | Small Exchange, Inc |
| --- | --- |

r)

Small Exchange, Inc

| s) | TrueEX LLC |
| --- | --- |

s)

TrueEX LLC

---