# Úřední věstník L 170/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 170 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6412. května 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 170

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6412. května 2021

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU | 69 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zřizuje Evropský obranný fond a zrušuje nařízení (EU) 2018/1092 (
  1
  ) | 149 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU

69

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zřizuje Evropský obranný fond a zrušuje nařízení (EU) 2018/1092 (
  1
  )

1

149

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698 ze dne 30. dubna 2021 o bezpečnosti systémů a služeb zavedených, provozovaných a využívaných v rámci Kosmického programu Unie, které mohou mít dopad na bezpečnost Unie, a o zrušení rozhodnutí 2014/496/SZBP | 178 |

II   Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698 ze dne 30. dubna 2021 o bezpečnosti systémů a služeb zavedených, provozovaných a využívaných v rámci Kosmického programu Unie, které mohou mít dopad na bezpečnost Unie, a o zrušení rozhodnutí 2014/496/SZBP

178

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 12.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 170/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/695

ze dne 28. dubna 2021,

kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3, čl. 182 odst. 1, článek 183 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s řádným legislativním postupem (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Cílem Unie je posílit svou vědeckou a technologickou základnu vytvořením evropského výzkumného prostoru (EVP), ve kterém se výzkumní pracovníci, vědecké poznatky a technologie volně pohybují, a motivovat ke zvyšování konkurenceschopnosti, mimo jiné i v oblasti průmyslu, a zároveň podporovat veškeré výzkumné a inovační činnosti v zájmu plnění strategických priorit Unie, které v konečném důsledku směřují k podpoře míru, hodnot Unie a dobrých životních podmínek pro všechny. |
| --- | --- |

(1)

Cílem Unie je posílit svou vědeckou a technologickou základnu vytvořením evropského výzkumného prostoru (EVP), ve kterém se výzkumní pracovníci, vědecké poznatky a technologie volně pohybují, a motivovat ke zvyšování konkurenceschopnosti, mimo jiné i v oblasti průmyslu, a zároveň podporovat veškeré výzkumné a inovační činnosti v zájmu plnění strategických priorit Unie, které v konečném důsledku směřují k podpoře míru, hodnot Unie a dobrých životních podmínek pro všechny.

| (2) | Pro dosažení vědeckého, technologického, ekonomického, environmentálního a společenského dopadu při plnění tohoto obecného cíle a pro maximalizaci přidané hodnoty unijních investic v oblasti výzkumu a inovací by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa 2021–2027 (dále jen „program“). Program by měl podpořit vytváření, lepší rozšiřování a předávání vysoce kvalitních a excelentních znalostí a vysoce kvalitních technologií v Unii, přilákat talentované odborníky na všech úrovních a přispět k plnému zapojení talentového potenciálu Unie, usnadnit kooperativní vazby a posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podpořit a posílit zavádění a využívání inovativních a udržitelných řešení v hospodářství Unie, zejména v malých a středních podnicích, jakož i ve společnosti, zabývat se globálními výzvami, včetně změny klimatu a cílů udržitelného rozvoje v rámci OSN, vytvářet pracovní místa, stimulovat hospodářský růst, podporovat konkurenceschopnost průmyslu a zvyšovat atraktivitu Unie na poli výzkumu a inovací. Program by měl stimulovat všechny formy inovací, včetně průlomových inovací, a uvádění inovativních řešení na trh, jakož i optimalizovat přínos těchto investic v zájmu zvyšování dopadu v rámci posíleného EVP. |
| --- | --- |

(2)

Pro dosažení vědeckého, technologického, ekonomického, environmentálního a společenského dopadu při plnění tohoto obecného cíle a pro maximalizaci přidané hodnoty unijních investic v oblasti výzkumu a inovací by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa 2021–2027 (dále jen „program“). Program by měl podpořit vytváření, lepší rozšiřování a předávání vysoce kvalitních a excelentních znalostí a vysoce kvalitních technologií v Unii, přilákat talentované odborníky na všech úrovních a přispět k plnému zapojení talentového potenciálu Unie, usnadnit kooperativní vazby a posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podpořit a posílit zavádění a využívání inovativních a udržitelných řešení v hospodářství Unie, zejména v malých a středních podnicích, jakož i ve společnosti, zabývat se globálními výzvami, včetně změny klimatu a cílů udržitelného rozvoje v rámci OSN, vytvářet pracovní místa, stimulovat hospodářský růst, podporovat konkurenceschopnost průmyslu a zvyšovat atraktivitu Unie na poli výzkumu a inovací. Program by měl stimulovat všechny formy inovací, včetně průlomových inovací, a uvádění inovativních řešení na trh, jakož i optimalizovat přínos těchto investic v zájmu zvyšování dopadu v rámci posíleného EVP.

| (3) | Program by měl být zaveden na období odpovídající době trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (4), aniž jsou dotčeny lhůty stanovené v nařízení Rady (EU) 2020/2094 (5). |
| --- | --- |

(3)

Program by měl být zaveden na období odpovídající době trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (4), aniž jsou dotčeny lhůty stanovené v nařízení Rady (EU) 2020/2094 (5).

| (4) | Program by měl přispět ke zvýšení veřejných a soukromých investic do výzkumu a inovací v členských státech, a pomoci tak k dosažení cíle, aby do výzkumu a vývoje směřovaly celkové investice ve výši nejméně 3 % hrubého domácího produktu (HDP) Unie. K naplnění tohoto cíle bude nezbytné, aby členské státy a soukromý sektor doplnily program vlastními posílenými investicemi v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. |
| --- | --- |

(4)

Program by měl přispět ke zvýšení veřejných a soukromých investic do výzkumu a inovací v členských státech, a pomoci tak k dosažení cíle, aby do výzkumu a vývoje směřovaly celkové investice ve výši nejméně 3 % hrubého domácího produktu (HDP) Unie. K naplnění tohoto cíle bude nezbytné, aby členské státy a soukromý sektor doplnily program vlastními posílenými investicemi v oblasti výzkumu, vývoje a inovací.

| (5) | Za účelem dosažení cílů tohoto programu a při respektování zásady excelence by se program měl zaměřit mimo jiné na posilování kooperativních vazeb v Evropě, a přispět tak ke snížení rozdílů v oblasti výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

(5)

Za účelem dosažení cílů tohoto programu a při respektování zásady excelence by se program měl zaměřit mimo jiné na posilování kooperativních vazeb v Evropě, a přispět tak ke snížení rozdílů v oblasti výzkumu a inovací.

| (6) | V zájmu dosažení politických cílů Unie by činnosti v rámci tohoto programu měly ve vhodných případech a v souladu se zásadou inovace využívat právních předpisů podporujících inovace a podněcovat jejich vytváření se záměrem rychleji a intenzivněji promítnout širokou znalostní základnu Unie do inovací. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu dosažení politických cílů Unie by činnosti v rámci tohoto programu měly ve vhodných případech a v souladu se zásadou inovace využívat právních předpisů podporujících inovace a podněcovat jejich vytváření se záměrem rychleji a intenzivněji promítnout širokou znalostní základnu Unie do inovací.

| (7) | Koncepty otevřené vědy, otevřených inovací a otevřenosti světu by měly zajistit excelenci a dopad unijních investic do výzkumu a inovací a současně chránit zájmy Unie. |
| --- | --- |

(7)

Koncepty otevřené vědy, otevřených inovací a otevřenosti světu by měly zajistit excelenci a dopad unijních investic do výzkumu a inovací a současně chránit zájmy Unie.

| (8) | Otevřená věda, včetně otevřeného přístupu k vědeckým publikacím a výzkumným datům, jakož i optimální šíření a využívání poznatků mají potenciál zvýšit kvalitu, dopad a přínosy vědy. Mají rovněž potenciál urychlit vědecký pokrok, neboť zvyšují jejich spolehlivost, účinnost a přesnost a přispívají k jejich větší srozumitelnosti pro společnost a schopnosti reagovat na společenské výzvy. Měla by být přijata ustanovení, která zajistí, že příjemci budou poskytovat otevřený přístup k recenzovaným vědeckým publikacím. Stejně tak by mělo být zajištěno, aby příjemci podle zásady „co nejotevřenější – nepřístupné jen v nezbytné míře“ poskytovali otevřený přístup k výzkumným datům a aby byla zajištěna možnost výjimek zohledňujících oprávněné zájmy příjemců. Větší důraz by měl být kladen zejména na odpovědné nakládání s výzkumnými údaji, které by mělo být v souladu se zásadami „dohledatelnosti, dostupnosti, interoperability a znovupoužitelnosti“ (‘Findability’, ‘Accessibility’, ‘Interoperability’ and ‘Reusability’, dále společně jen „zásady FAIR“), a to zejména prostřednictvím začleňování plánů správy dat. Příjemci by případně měli využívat možností, které nabízí evropský cloud pro otevřenou vědu (EOSC) a evropská datová infrastruktura, a dodržovat další zásady a postupy pro otevřenou vědu. Reciprocita v otevřené vědě by měla být podporována ve všech dohodách o přidružení a spolupráci se třetími zeměmi. |
| --- | --- |

(8)

Otevřená věda, včetně otevřeného přístupu k vědeckým publikacím a výzkumným datům, jakož i optimální šíření a využívání poznatků mají potenciál zvýšit kvalitu, dopad a přínosy vědy. Mají rovněž potenciál urychlit vědecký pokrok, neboť zvyšují jejich spolehlivost, účinnost a přesnost a přispívají k jejich větší srozumitelnosti pro společnost a schopnosti reagovat na společenské výzvy. Měla by být přijata ustanovení, která zajistí, že příjemci budou poskytovat otevřený přístup k recenzovaným vědeckým publikacím. Stejně tak by mělo být zajištěno, aby příjemci podle zásady „co nejotevřenější – nepřístupné jen v nezbytné míře“ poskytovali otevřený přístup k výzkumným datům a aby byla zajištěna možnost výjimek zohledňujících oprávněné zájmy příjemců. Větší důraz by měl být kladen zejména na odpovědné nakládání s výzkumnými údaji, které by mělo být v souladu se zásadami „dohledatelnosti, dostupnosti, interoperability a znovupoužitelnosti“ (‘Findability’, ‘Accessibility’, ‘Interoperability’ and ‘Reusability’, dále společně jen „zásady FAIR“), a to zejména prostřednictvím začleňování plánů správy dat. Příjemci by případně měli využívat možností, které nabízí evropský cloud pro otevřenou vědu (EOSC) a evropská datová infrastruktura, a dodržovat další zásady a postupy pro otevřenou vědu. Reciprocita v otevřené vědě by měla být podporována ve všech dohodách o přidružení a spolupráci se třetími zeměmi.

| (9) | Příjemci programu, zejména malé a střední podniky, se vyzývají, aby využívali příslušných stávajících nástrojů Unie, jako je evropská asistenční služba pro otázky duševního vlastnictví, která podporuje malé a střední podniky a další účastníky programu při ochraně a prosazování svých práv duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

(9)

Příjemci programu, zejména malé a střední podniky, se vyzývají, aby využívali příslušných stávajících nástrojů Unie, jako je evropská asistenční služba pro otázky duševního vlastnictví, která podporuje malé a střední podniky a další účastníky programu při ochraně a prosazování svých práv duševního vlastnictví.

| (10) | Tvorba a koncepce programu by měly odrážet potřebu vytvoření kritického množství podporovaných činností, a to v celé Unii za současné podpory zapojení všech členských států založeného na excelenci a prostřednictvím mezinárodní spolupráce v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030 (dále jen „Agenda 2030“), cíli udržitelného rozvoje a Pařížskou dohodou přijatou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (6) (dále jen „Pařížská dohoda"). Realizací programu by se mělo posílit sledování těchto cílů a závazek Unie a jejích členských států provádět Agendu 2030 s cílem dosáhnout jejích tří rozměrů, a sice ekonomického, sociálního a environmentálního, soudržným a integrovaným způsobem. |
| --- | --- |

(10)

Tvorba a koncepce programu by měly odrážet potřebu vytvoření kritického množství podporovaných činností, a to v celé Unii za současné podpory zapojení všech členských států založeného na excelenci a prostřednictvím mezinárodní spolupráce v souladu s Agendou pro udržitelný rozvoj 2030 (dále jen „Agenda 2030“), cíli udržitelného rozvoje a Pařížskou dohodou přijatou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (6) (dále jen „Pařížská dohoda"). Realizací programu by se mělo posílit sledování těchto cílů a závazek Unie a jejích členských států provádět Agendu 2030 s cílem dosáhnout jejích tří rozměrů, a sice ekonomického, sociálního a environmentálního, soudržným a integrovaným způsobem.

| (11) | Činnosti podporované v rámci programu by měly přispívat k dosažení cílů, priorit a mezinárodních závazků Unie. |
| --- | --- |

(11)

Činnosti podporované v rámci programu by měly přispívat k dosažení cílů, priorit a mezinárodních závazků Unie.

| (12) | Program by měl těžit z doplňkovosti se stávajícími příslušnými evropskými plány a strategiemi v oblasti výzkumu a inovací a případně s významnými projekty společného evropského zájmu za předpokladu, že ve strategickém plánování programu budou určeny související potřeby v oblasti výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

(12)

Program by měl těžit z doplňkovosti se stávajícími příslušnými evropskými plány a strategiemi v oblasti výzkumu a inovací a případně s významnými projekty společného evropského zájmu za předpokladu, že ve strategickém plánování programu budou určeny související potřeby v oblasti výzkumu a inovací.

| (13) | Program by měl zajistit transparentnost a odpovědnost veřejného financování u projektů v oblasti výzkumu a inovací, čímž ochrání veřejný zájem. |
| --- | --- |

(13)

Program by měl zajistit transparentnost a odpovědnost veřejného financování u projektů v oblasti výzkumu a inovací, čímž ochrání veřejný zájem.

| (14) | Program by měl podporovat výzkumné a inovační činnosti v oblasti společenských a humanitních věd. To znamená podporovat v této oblasti nejen prohlubování vědeckých poznatků, ale také využívání těchto poznatků a příslušného pokroku k většímu ekonomickému a společenskému dopadu programu. V rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ by měly být společenské a humanitní vědy plně zapojeny do všech klastrů. Vedle prosazování společenských a humanitních věd v projektech by ve vhodných případech měla být podporována také integrace společenských a humanitních věd zastoupením nezávislých externích odborníků z těchto oborů v expertních výborech a v hodnotících panelech a včasným monitorováním společenských a humanitních věd a informováním o jejich zastoupení ve financovaných výzkumných akcích. Monitorování napříč programem by se mělo zaměřit na zapojování společenských a humanitních věd. |
| --- | --- |

(14)

Program by měl podporovat výzkumné a inovační činnosti v oblasti společenských a humanitních věd. To znamená podporovat v této oblasti nejen prohlubování vědeckých poznatků, ale také využívání těchto poznatků a příslušného pokroku k většímu ekonomickému a společenskému dopadu programu. V rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ by měly být společenské a humanitní vědy plně zapojeny do všech klastrů. Vedle prosazování společenských a humanitních věd v projektech by ve vhodných případech měla být podporována také integrace společenských a humanitních věd zastoupením nezávislých externích odborníků z těchto oborů v expertních výborech a v hodnotících panelech a včasným monitorováním společenských a humanitních věd a informováním o jejich zastoupení ve financovaných výzkumných akcích. Monitorování napříč programem by se mělo zaměřit na zapojování společenských a humanitních věd.

| (15) | Program by měl zachovávat vyvážený přístup mezi výzkumem na jedné straně a inovacemi na straně druhé, jakož i mezi financováním zdola (vycházejícím od badatele či inovátora) a financováním shora (stanoveným strategicky definovanými prioritami), a to v závislosti na povaze zapojených výzkumných a inovačních komunit napříč Unií, typech a účelu prováděných činností a na zamýšlených dopadech. Kombinace těchto faktorů by měla určit volbu přístupu pro příslušné části programu, z nichž všechny přispívají ke všem obecným a specifickým cílům programu. |
| --- | --- |

(15)

Program by měl zachovávat vyvážený přístup mezi výzkumem na jedné straně a inovacemi na straně druhé, jakož i mezi financováním zdola (vycházejícím od badatele či inovátora) a financováním shora (stanoveným strategicky definovanými prioritami), a to v závislosti na povaze zapojených výzkumných a inovačních komunit napříč Unií, typech a účelu prováděných činností a na zamýšlených dopadech. Kombinace těchto faktorů by měla určit volbu přístupu pro příslušné části programu, z nichž všechny přispívají ke všem obecným a specifickým cílům programu.

| (16) | Celkový rozpočet na složku „Rozšiřování účasti a šíření excelence“ v rámci části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ programu by měl činit nejméně 3,3 % celkového rozpočtu programu a měly by z něj těžit především právní subjekty usazené v zemích rozšiřování účasti. |
| --- | --- |

(16)

Celkový rozpočet na složku „Rozšiřování účasti a šíření excelence“ v rámci části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ programu by měl činit nejméně 3,3 % celkového rozpočtu programu a měly by z něj těžit především právní subjekty usazené v zemích rozšiřování účasti.

| (17) | „Iniciativy excelence“ by se měly zaměřovat na posílení excelence výzkumu a inovací ve způsobilých zemích, včetně školení na podporu zlepšení manažerských dovedností v oblasti výzkumu a inovací, pokud jde o udílení cen, posilování inovačních ekosystémů, jakož i vytváření sítí výzkumu a inovací, mimo jiné na základě výzkumných infrastruktur financovaných Unií. Žadatelé by měli jasně prokázat, že projekty jsou provázány s vnitrostátními nebo regionálními strategiemi výzkumu a inovací, aby byli způsobilí žádat o financování v rámci složky „Rozšiřování účasti a šíření excelence“ části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ programu. |
| --- | --- |

(17)

„Iniciativy excelence“ by se měly zaměřovat na posílení excelence výzkumu a inovací ve způsobilých zemích, včetně školení na podporu zlepšení manažerských dovedností v oblasti výzkumu a inovací, pokud jde o udílení cen, posilování inovačních ekosystémů, jakož i vytváření sítí výzkumu a inovací, mimo jiné na základě výzkumných infrastruktur financovaných Unií. Žadatelé by měli jasně prokázat, že projekty jsou provázány s vnitrostátními nebo regionálními strategiemi výzkumu a inovací, aby byli způsobilí žádat o financování v rámci složky „Rozšiřování účasti a šíření excelence“ části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ programu.

| (18) | Mělo by být možné uplatňovat zrychlený postup pro výzkum a inovace, při němž by lhůta pro udělení grantu neměla překročit šest měsíců, a tím umožnit rychlejší přístup zdola k finančním prostředkům pro malá kolaborativní konsorcia, jež akce zajišťují od základního výzkumu až po uplatnění na trhu. |
| --- | --- |

(18)

Mělo by být možné uplatňovat zrychlený postup pro výzkum a inovace, při němž by lhůta pro udělení grantu neměla překročit šest měsíců, a tím umožnit rychlejší přístup zdola k finančním prostředkům pro malá kolaborativní konsorcia, jež akce zajišťují od základního výzkumu až po uplatnění na trhu.

| (19) | Program by měl podporovat všechny fáze výzkumu a inovací, zejména v rámci kolaborativních projektů, případně také u misí a evropských partnerství. Základní výzkum je stěžejním východiskem a důležitým předpokladem pro zvýšení schopnosti Unie přilákat nejschopnější vědce, aby se mohla stát globálním centrem excelence. V rámci programu by měla být zajištěna rovnováha mezi základním a aplikovaným výzkumem. Spolu s inovacemi se tak podpoří hospodářská konkurenceschopnost Unie, růst i tvorba pracovních míst. |
| --- | --- |

(19)

Program by měl podporovat všechny fáze výzkumu a inovací, zejména v rámci kolaborativních projektů, případně také u misí a evropských partnerství. Základní výzkum je stěžejním východiskem a důležitým předpokladem pro zvýšení schopnosti Unie přilákat nejschopnější vědce, aby se mohla stát globálním centrem excelence. V rámci programu by měla být zajištěna rovnováha mezi základním a aplikovaným výzkumem. Spolu s inovacemi se tak podpoří hospodářská konkurenceschopnost Unie, růst i tvorba pracovních míst.

| (20) | Je prokázáno, že klíčem k excelentní vědě je přijímání rozmanitosti ve všech jejích projevech, neboť z rozmanitosti věda těží. Rozmanitost a inkluzivnost přispívají k excelenci v kolaborativním výzkumu a inovacích, jelikož spolupráce napříč obory, odvětvími a EVP přispívá ke zlepšování výzkumu a zvyšování kvality návrhů projektů, může vést k vyšší míře společenského přijetí a podpořit přínosy inovací, a tím i pokrok Evropy. |
| --- | --- |

(20)

Je prokázáno, že klíčem k excelentní vědě je přijímání rozmanitosti ve všech jejích projevech, neboť z rozmanitosti věda těží. Rozmanitost a inkluzivnost přispívají k excelenci v kolaborativním výzkumu a inovacích, jelikož spolupráce napříč obory, odvětvími a EVP přispívá ke zlepšování výzkumu a zvyšování kvality návrhů projektů, může vést k vyšší míře společenského přijetí a podpořit přínosy inovací, a tím i pokrok Evropy.

| (21) | Za účelem zajištění co největšího dopadu programu je třeba zvláštní pozornost multidisciplinárním, interdisciplinárním a mezioborovým přístupům, což jsou klíčové součásti zásadního vědeckého pokroku. |
| --- | --- |

(21)

Za účelem zajištění co největšího dopadu programu je třeba zvláštní pozornost multidisciplinárním, interdisciplinárním a mezioborovým přístupům, což jsou klíčové součásti zásadního vědeckého pokroku.

| (22) | Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „Excelentní věda“ by měly být vymezeny podle potřeb a možností vědy a měly by prosazovat vědeckou excelenci. Výzkumný program by měl být stanoven v úzké součinnosti s vědeckou obcí a měl by mimo jiné zahrnovat důraz na přilákání nových talentů v oblasti výzkumu a inovací a začínajících výzkumných pracovníků, a současně posilovat EVP, zamezit „odlivu mozků“ a podporovat mobilitu vynikajících výzkumných pracovníků. |
| --- | --- |

(22)

Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „Excelentní věda“ by měly být vymezeny podle potřeb a možností vědy a měly by prosazovat vědeckou excelenci. Výzkumný program by měl být stanoven v úzké součinnosti s vědeckou obcí a měl by mimo jiné zahrnovat důraz na přilákání nových talentů v oblasti výzkumu a inovací a začínajících výzkumných pracovníků, a současně posilovat EVP, zamezit „odlivu mozků“ a podporovat mobilitu vynikajících výzkumných pracovníků.

| (23) | Program by měl Unii a jejím členským státům pomoci při získávání těch nejlepších talentů a dovedností s přihlédnutím k realitě velmi intenzivní mezinárodní konkurence. |
| --- | --- |

(23)

Program by měl Unii a jejím členským státům pomoci při získávání těch nejlepších talentů a dovedností s přihlédnutím k realitě velmi intenzivní mezinárodní konkurence.

| (24) | Pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ by měl být realizován prostřednictvím klastrů výzkumných a inovačních činností s cílem maximalizovat začlenění napříč příslušnými tematickými oblastmi při zajištění vysoké a udržitelné úrovně dopadu na Unii ve vztahu k vynaloženým zdrojům. Tento pilíř by mohl podporovat přeshraniční spolupráci mezi obory, odvětvími a oblastmi politiky v zájmu cílů udržitelného rozvoje OSN v návaznosti na zásady Agendy 2030, na Pařížskou dohodu a konkurenceschopnost odvětví Unie. Stanovení vysoce ambiciózních a velkoplošných iniciativ v podobě výzkumných a inovačních misí by mohlo programu umožnit dosáhnout transformačního a systémového dopadu pro společnost při podpoře cílů udržitelného rozvoje, a to i prostřednictvím mezinárodní spolupráce a vědecké diplomacie. Činnosti v rámci uvedeného pilíře by měly pokrývat celou škálu výzkumných a inovačních činností, aby se zajistilo, že Unie zůstane na špici strategicky definovaných priorit. |
| --- | --- |

(24)

Pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ by měl být realizován prostřednictvím klastrů výzkumných a inovačních činností s cílem maximalizovat začlenění napříč příslušnými tematickými oblastmi při zajištění vysoké a udržitelné úrovně dopadu na Unii ve vztahu k vynaloženým zdrojům. Tento pilíř by mohl podporovat přeshraniční spolupráci mezi obory, odvětvími a oblastmi politiky v zájmu cílů udržitelného rozvoje OSN v návaznosti na zásady Agendy 2030, na Pařížskou dohodu a konkurenceschopnost odvětví Unie. Stanovení vysoce ambiciózních a velkoplošných iniciativ v podobě výzkumných a inovačních misí by mohlo programu umožnit dosáhnout transformačního a systémového dopadu pro společnost při podpoře cílů udržitelného rozvoje, a to i prostřednictvím mezinárodní spolupráce a vědecké diplomacie. Činnosti v rámci uvedeného pilíře by měly pokrývat celou škálu výzkumných a inovačních činností, aby se zajistilo, že Unie zůstane na špici strategicky definovaných priorit.

| (25) | Klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“ by měl významně přispívat k výzkumu v kulturních a kreativních odvětvích, včetně výzkumu týkajícího se kulturního dědictví Unie, a zejména by měl umožnit vytvoření prostoru pro spolupráci v oblasti evropského kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(25)

Klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“ by měl významně přispívat k výzkumu v kulturních a kreativních odvětvích, včetně výzkumu týkajícího se kulturního dědictví Unie, a zejména by měl umožnit vytvoření prostoru pro spolupráci v oblasti evropského kulturního dědictví.

| (26) | Plné a včasné zapojení všech odvětví průmyslu do programu, od jednotlivých podnikatelů a malých a středních podniků až po velké podniky by mohlo podstatně přispět k realizaci cílů programu a zejména k vytvoření udržitelných pracovních míst a růstu v Unii. Takové zapojení průmyslu by se mělo vztahovat na podporované akce, které odpovídají přinejmenším úrovni akcí podporovaných v rámci rámcového programu Horizont 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7) (dále jen „Horizont 2020“). |
| --- | --- |

(26)

Plné a včasné zapojení všech odvětví průmyslu do programu, od jednotlivých podnikatelů a malých a středních podniků až po velké podniky by mohlo podstatně přispět k realizaci cílů programu a zejména k vytvoření udržitelných pracovních míst a růstu v Unii. Takové zapojení průmyslu by se mělo vztahovat na podporované akce, které odpovídají přinejmenším úrovni akcí podporovaných v rámci rámcového programu Horizont 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7) (dále jen „Horizont 2020“).

| (27) | Akce v rámci programu by mohly představovat významný příspěvek k uvolnění potenciálu strategických odvětví Unie, včetně klíčových základních technologií odrážejících cíle strategie Unie v oblasti průmyslové politiky. |
| --- | --- |

(27)

Akce v rámci programu by mohly představovat významný příspěvek k uvolnění potenciálu strategických odvětví Unie, včetně klíčových základních technologií odrážejících cíle strategie Unie v oblasti průmyslové politiky.

| (28) | Mnohostranné konzultace, mimo jiné i s občanskou společností a průmyslem by měly přispívat k výhledům a prioritám stanoveným prostřednictvím strategického plánování. Výsledkem by měly být periodické strategické plány v oblasti výzkumu a inovací přijaté prostřednictvím prováděcích aktů za účelem přípravy obsahu pracovních programů. |
| --- | --- |

(28)

Mnohostranné konzultace, mimo jiné i s občanskou společností a průmyslem by měly přispívat k výhledům a prioritám stanoveným prostřednictvím strategického plánování. Výsledkem by měly být periodické strategické plány v oblasti výzkumu a inovací přijaté prostřednictvím prováděcích aktů za účelem přípravy obsahu pracovních programů.

| (29) | Pracovní program by měl zohlednit výsledek konkrétních dřívějších projektů a stav vědy, technologie a inovací na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni a relevantní politický, tržní a společenský vývoj, aby mohla být příslušná akce financována. |
| --- | --- |

(29)

Pracovní program by měl zohlednit výsledek konkrétních dřívějších projektů a stav vědy, technologie a inovací na vnitrostátní, unijní a mezinárodní úrovni a relevantní politický, tržní a společenský vývoj, aby mohla být příslušná akce financována.

| (30) | Je důležité podporovat průmysl Unie, aby zůstal nebo se stal světovým vůdcem v oblasti inovací, digitalizace a klimatické neutrality, zejména prostřednictvím investic do klíčových základních technologií, na nichž podnikání budoucnosti bude stavět. Akce programu by měly přiměřeně a transparentně řešit případy selhání trhu nebo suboptimálních investičních situací a posilovat investice, aniž by zdvojovaly nebo vytlačovaly soukromé financování, a měly by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu a návratnost investic pro veřejnost. Tím se zajistí jednotnost akcí programu a pravidel Unie pro státní podporu s cílem podnítit inovace a zabránit nepřiměřenému narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(30)

Je důležité podporovat průmysl Unie, aby zůstal nebo se stal světovým vůdcem v oblasti inovací, digitalizace a klimatické neutrality, zejména prostřednictvím investic do klíčových základních technologií, na nichž podnikání budoucnosti bude stavět. Akce programu by měly přiměřeně a transparentně řešit případy selhání trhu nebo suboptimálních investičních situací a posilovat investice, aniž by zdvojovaly nebo vytlačovaly soukromé financování, a měly by mít jasnou evropskou přidanou hodnotu a návratnost investic pro veřejnost. Tím se zajistí jednotnost akcí programu a pravidel Unie pro státní podporu s cílem podnítit inovace a zabránit nepřiměřenému narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu.

| (31) | Program by měl podporovat výzkum a inovace integrovaným způsobem a dodržovat při tom všechna příslušná ustanovení v rámci Světové obchodní organizace. Koncept výzkumu, zahrnující experimentální vývoj, by se měl používat v souladu s manuálem Frascati vypracovaným Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), zatímco koncept inovace je třeba používat v souladu s manuálem Oslo vypracovaným OECD a Eurostatem na základě širokého přístupu zahrnujícího i sociální inovace. Definice OECD týkající se úrovně technologické připravenosti (TRL) by stejně jako v Horizontu 2020 měly být nadále zohledňovány při klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací, jakož i při vymezování typů akcí dostupných ve výzvách k podávání návrhů. Granty by neměly být udělovány na akce, jejichž činnosti jdou nad rámec TRL 8. V rámci pracovního programu by mělo být možné pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ povolit granty pro validaci produktů ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu. |
| --- | --- |

(31)

Program by měl podporovat výzkum a inovace integrovaným způsobem a dodržovat při tom všechna příslušná ustanovení v rámci Světové obchodní organizace. Koncept výzkumu, zahrnující experimentální vývoj, by se měl používat v souladu s manuálem Frascati vypracovaným Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), zatímco koncept inovace je třeba používat v souladu s manuálem Oslo vypracovaným OECD a Eurostatem na základě širokého přístupu zahrnujícího i sociální inovace. Definice OECD týkající se úrovně technologické připravenosti (TRL) by stejně jako v Horizontu 2020 měly být nadále zohledňovány při klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací, jakož i při vymezování typů akcí dostupných ve výzvách k podávání návrhů. Granty by neměly být udělovány na akce, jejichž činnosti jdou nad rámec TRL 8. V rámci pracovního programu by mělo být možné pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ povolit granty pro validaci produktů ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu.

| (32) | Program by měl přispět k cílům v oblasti vesmíru na úrovni výdajů, které alespoň proporcionálně odpovídají výdajům v rámci Horizontu 2020. |
| --- | --- |

(32)

Program by měl přispět k cílům v oblasti vesmíru na úrovni výdajů, které alespoň proporcionálně odpovídají výdajům v rámci Horizontu 2020.

| (33) | Sdělení Komise ze dne 11. ledna 2018 nazvané "Průběžné hodnocení Horizontu 2020: maximalizace dopadů výzkumu a inovací EU", usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. června 2017 o posouzení provádění Horizontu 2020 s ohledem na jeho průběžné hodnocení a návrh devátého rámcového programu (8) a závěry Rady ze dne 1. prosince 2017 nazvané „Od průběžného hodnocení Horizontu 2020 k devátému rámcovému programu“ poskytly soubor doporučení pro program, včetně pravidel pro účast na programu a šíření jeho výsledků. Uvedená doporučení vycházejí ze zkušeností získaných v rámci Horizontu 2020 i z příspěvků od orgánů Unie a zainteresovaných subjektů. Uvedená doporučení zahrnují návrhy opatření na podporu mobility výzkumných pracovníků a otevřenosti sítí v oblasti výzkumu a inovací za účelem ambicióznějšího investování s cílem dosáhnout kritického množství a maximalizovat dopad; podporovat průlomové inovace; stanovit priority pro investice Unie do výzkumu a inovací v oblastech vysoké přidané hodnoty, zejména prostřednictvím zaměření na mise, plného, uvědomělého a včasného zapojení občanů a široké komunikace; racionalizovat unijní strukturu financování za účelem plného využití potenciálu výzkumu a investic včetně výzkumných infrastruktur napříč Unií, mimo jiné modernizací rozsahu iniciativ evropských partnerství a režimů spolufinancování; rozvíjet více a konkretizovat synergie mezi různými finančními nástroji Unie, zejména překonáváním úskalí intervenční logiky bez komplementární vazby a složitosti různých druhů financování a jiných nařízení, a rovněž s cílem pomoci mobilizovat nedostatečně využitý potenciál výzkumu a inovací v celé Unii; posilovat mezinárodní spolupráci a otevřenost vůči účasti třetích zemí; a pokračovat ve zjednodušování na základě zkušeností z provádění Horizontu 2020. |
| --- | --- |

(33)

Sdělení Komise ze dne 11. ledna 2018 nazvané "Průběžné hodnocení Horizontu 2020: maximalizace dopadů výzkumu a inovací EU", usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. června 2017 o posouzení provádění Horizontu 2020 s ohledem na jeho průběžné hodnocení a návrh devátého rámcového programu (8) a závěry Rady ze dne 1. prosince 2017 nazvané „Od průběžného hodnocení Horizontu 2020 k devátému rámcovému programu“ poskytly soubor doporučení pro program, včetně pravidel pro účast na programu a šíření jeho výsledků. Uvedená doporučení vycházejí ze zkušeností získaných v rámci Horizontu 2020 i z příspěvků od orgánů Unie a zainteresovaných subjektů. Uvedená doporučení zahrnují návrhy opatření na podporu mobility výzkumných pracovníků a otevřenosti sítí v oblasti výzkumu a inovací za účelem ambicióznějšího investování s cílem dosáhnout kritického množství a maximalizovat dopad; podporovat průlomové inovace; stanovit priority pro investice Unie do výzkumu a inovací v oblastech vysoké přidané hodnoty, zejména prostřednictvím zaměření na mise, plného, uvědomělého a včasného zapojení občanů a široké komunikace; racionalizovat unijní strukturu financování za účelem plného využití potenciálu výzkumu a investic včetně výzkumných infrastruktur napříč Unií, mimo jiné modernizací rozsahu iniciativ evropských partnerství a režimů spolufinancování; rozvíjet více a konkretizovat synergie mezi různými finančními nástroji Unie, zejména překonáváním úskalí intervenční logiky bez komplementární vazby a složitosti různých druhů financování a jiných nařízení, a rovněž s cílem pomoci mobilizovat nedostatečně využitý potenciál výzkumu a inovací v celé Unii; posilovat mezinárodní spolupráci a otevřenost vůči účasti třetích zemí; a pokračovat ve zjednodušování na základě zkušeností z provádění Horizontu 2020.

| (34) | Vzhledem k tomu, že je třeba věnovat zvláštní pozornost koordinaci a doplňkovosti různých politik Unie, měl by program usilovat o synergické působení s dalšími programy Unie, od jejich návrhu a strategického plánování až po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Pokud jde o financování činností v oblasti výzkumu a investic, měly by tyto synergie v největší možné míře umožňovat harmonizaci pravidel, včetně pravidel způsobilosti nákladů. Aby se zabránilo zdvojování činností a překrývání a zvýšil se pákový efekt financování Unie a aby se snížila administrativní zátěž žadatelů a příjemců, mělo by být možné podporovat synergie zejména alternativním, kombinovaným, kumulativním financováním a převody zdrojů. |
| --- | --- |

(34)

Vzhledem k tomu, že je třeba věnovat zvláštní pozornost koordinaci a doplňkovosti různých politik Unie, měl by program usilovat o synergické působení s dalšími programy Unie, od jejich návrhu a strategického plánování až po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Pokud jde o financování činností v oblasti výzkumu a investic, měly by tyto synergie v největší možné míře umožňovat harmonizaci pravidel, včetně pravidel způsobilosti nákladů. Aby se zabránilo zdvojování činností a překrývání a zvýšil se pákový efekt financování Unie a aby se snížila administrativní zátěž žadatelů a příjemců, mělo by být možné podporovat synergie zejména alternativním, kombinovaným, kumulativním financováním a převody zdrojů.

| (35) | V souladu s nařízením (EU) 2020/2094 a v mezích dostupných zdrojů, které jsou tamtéž přiděleny, by se v rámci programu měla provádět opatření na podporu oživení a odolnosti za účelem řešení bezprecedentních důsledků krize způsobené onemocněním COVID-19. Tyto dodatečné zdroje by měly být použity způsobem, který zajistí dodržování lhůt stanovených v nařízení (EU) 2020/2094. Tyto dodatečné zdroje by měly být přidělovány výhradně na akce v oblasti výzkumu a inovací zaměřené na řešení důsledků krize způsobené onemocněním COVID-19, zejména jejích hospodářských, sociálních a společenských důsledků. |
| --- | --- |

(35)

V souladu s nařízením (EU) 2020/2094 a v mezích dostupných zdrojů, které jsou tamtéž přiděleny, by se v rámci programu měla provádět opatření na podporu oživení a odolnosti za účelem řešení bezprecedentních důsledků krize způsobené onemocněním COVID-19. Tyto dodatečné zdroje by měly být použity způsobem, který zajistí dodržování lhůt stanovených v nařízení (EU) 2020/2094. Tyto dodatečné zdroje by měly být přidělovány výhradně na akce v oblasti výzkumu a inovací zaměřené na řešení důsledků krize způsobené onemocněním COVID-19, zejména jejích hospodářských, sociálních a společenských důsledků.

| (36) | Aby financování Unie mělo co největší možný účinek a co nejefektivněji přispívalo k dosažení cílů a závazků politiky Unie, měla by mít Unie možnost vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří průmysl, malé a střední podniky, univerzity, výzkumné organizace, zainteresované strany v oblasti výzkumu a inovací, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, jako jsou nadace a nevládní organizace, které podporují nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze efektivněji dosáhnout v rámci partnerství než Unií samotnou. |
| --- | --- |

(36)

Aby financování Unie mělo co největší možný účinek a co nejefektivněji přispívalo k dosažení cílů a závazků politiky Unie, měla by mít Unie možnost vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří průmysl, malé a střední podniky, univerzity, výzkumné organizace, zainteresované strany v oblasti výzkumu a inovací, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, jako jsou nadace a nevládní organizace, které podporují nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze efektivněji dosáhnout v rámci partnerství než Unií samotnou.

| (37) | Mělo by být možné, aby v závislosti na rozhodnutí členského státu byly příspěvky z programů spolufinancovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu (ENRAF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) považovány za příspěvek zúčastněného členského státu pro účely evropského partnerství v rámci programu. Uvedenou možností by však neměla být dotčena potřeba dodržovat všechna ustanovení vztahující se na uvedené příspěvky, jak je stanoveno v nařízení o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (dále jen „nařízení o společných ustanovení na období 2021-2027“) a v nařízeních týkajících se jednotlivých fondů. |
| --- | --- |

(37)

Mělo by být možné, aby v závislosti na rozhodnutí členského státu byly příspěvky z programů spolufinancovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Evropského námořního, rybářského a akvakulturního fondu (ENRAF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) považovány za příspěvek zúčastněného členského státu pro účely evropského partnerství v rámci programu. Uvedenou možností by však neměla být dotčena potřeba dodržovat všechna ustanovení vztahující se na uvedené příspěvky, jak je stanoveno v nařízení o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (dále jen „nařízení o společných ustanovení na období 2021-2027“) a v nařízeních týkajících se jednotlivých fondů.

| (38) | Program by měl posílit spolupráci mezi evropskými partnerstvími a partnery ze soukromého nebo veřejného sektoru na mezinárodní úrovni, včetně spojení výzkumných a inovačních programů a přeshraničních investic v oblasti výzkumu a inovací, přinášející vzájemný prospěch občanům a podnikům, a současně zajistit, aby Unie mohla hájit své zájmy ve strategických oblastech. |
| --- | --- |

(38)

Program by měl posílit spolupráci mezi evropskými partnerstvími a partnery ze soukromého nebo veřejného sektoru na mezinárodní úrovni, včetně spojení výzkumných a inovačních programů a přeshraničních investic v oblasti výzkumu a inovací, přinášející vzájemný prospěch občanům a podnikům, a současně zajistit, aby Unie mohla hájit své zájmy ve strategických oblastech.

| (39) | Stěžejní iniciativy v oblasti budoucích a vznikajících technologií (FET) se ukazují být účinným a účelným nástrojem, neboť díky společnému koordinovanému úsilí Unie a jejích členských států jsou pro společnost přínosem. Činnosti prováděné v rámci stěžejních iniciativ FET – Grafen, Projekt lidského mozku a Kvantová technologie – podporované Horizontem 2020 budou i nadále podporovány v rámci programu prostřednictvím výzev k podávání návrhů obsažených v pracovním programu. Přípravné akce podporované v rámci části Horizontu 2020 věnované stěžejním iniciativám FET poslouží jako podklad pro strategické plánování v rámci programu a poskytnout podněty pro práci na misích, společně financovaných či společně programovaných evropských partnerstvích a pravidelných výzvách k podávání návrhů. |
| --- | --- |

(39)

Stěžejní iniciativy v oblasti budoucích a vznikajících technologií (FET) se ukazují být účinným a účelným nástrojem, neboť díky společnému koordinovanému úsilí Unie a jejích členských států jsou pro společnost přínosem. Činnosti prováděné v rámci stěžejních iniciativ FET – Grafen, Projekt lidského mozku a Kvantová technologie – podporované Horizontem 2020 budou i nadále podporovány v rámci programu prostřednictvím výzev k podávání návrhů obsažených v pracovním programu. Přípravné akce podporované v rámci části Horizontu 2020 věnované stěžejním iniciativám FET poslouží jako podklad pro strategické plánování v rámci programu a poskytnout podněty pro práci na misích, společně financovaných či společně programovaných evropských partnerstvích a pravidelných výzvách k podávání návrhů.

| (40) | Společné výzkumné středisko (JRC) by politikám Unie mělo poskytovat nezávislou vědeckou a technickou podporu vycházející z iniciativy klientů, a to v průběhu celého politického cyklu. Přímé akce JRC by měly být prováděny pružným, efektivním a transparentním způsobem s přihlédnutím k politickým potřebám Unie a příslušným potřebám uživatelů JRC, a to se zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. JRC by mělo nadále vytvářet dodatečné zdroje. |
| --- | --- |

(40)

Společné výzkumné středisko (JRC) by politikám Unie mělo poskytovat nezávislou vědeckou a technickou podporu vycházející z iniciativy klientů, a to v průběhu celého politického cyklu. Přímé akce JRC by měly být prováděny pružným, efektivním a transparentním způsobem s přihlédnutím k politickým potřebám Unie a příslušným potřebám uživatelů JRC, a to se zajištěním ochrany finančních zájmů Unie. JRC by mělo nadále vytvářet dodatečné zdroje.

| (41) | Pilíř „Inovativní Evropa“ by měl zavést řadu opatření pro poskytování integrované podpory reagující na potřeby podnikatelů a podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu a podporovat strategickou autonomii Unie při zachování otevřené ekonomiky. Měl by přinést „jednotné kontaktní místo“ s cílem přilákat a podpořit všechny druhy inovátorů a inovativních společností, jako jsou malé a střední podniky včetně začínajících podniků a ve výjimečných případech malých společností se střední tržní kapitalizací, které mají potenciál pro zvyšování své kapacity na unijní a mezinárodní úrovni. Tento pilíř by měl nabízet rychlé, pružné granty a možnosti společného investování, mimo jiné i se soukromými investory. Uvedené cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT) a evropské inovační ekosystémy jako celek, zejména prostřednictvím evropských partnerství s národními a regionálními aktéry na podporu inovací. |
| --- | --- |

(41)

Pilíř „Inovativní Evropa“ by měl zavést řadu opatření pro poskytování integrované podpory reagující na potřeby podnikatelů a podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu a podporovat strategickou autonomii Unie při zachování otevřené ekonomiky. Měl by přinést „jednotné kontaktní místo“ s cílem přilákat a podpořit všechny druhy inovátorů a inovativních společností, jako jsou malé a střední podniky včetně začínajících podniků a ve výjimečných případech malých společností se střední tržní kapitalizací, které mají potenciál pro zvyšování své kapacity na unijní a mezinárodní úrovni. Tento pilíř by měl nabízet rychlé, pružné granty a možnosti společného investování, mimo jiné i se soukromými investory. Uvedené cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT) a evropské inovační ekosystémy jako celek, zejména prostřednictvím evropských partnerství s národními a regionálními aktéry na podporu inovací.

| (42) | Pro účely tohoto nařízení, a zejména pokud jde o činnosti prováděné v rámci ERI, by se "začínajícím podnikem" měl rozumět malý a střední podnik v počáteční fázi svého životního cyklu (včetně start-upů odštěpených od univerzitních výzkumných činností), jehož cílem jsou inovativní řešení a škálovatelný podnikatelský model a který je autonomní ve smyslu článku 3 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES (9); „společností se střední tržní kapitalizací“ by se měl rozumět podnik, který není malým nebo středním podnikem a který má 250 až 3 000 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s články 3 až 6 hlavy I přílohy uvedeného doporučení; a „malou společností se střední tržní kapitalizací“ by se měla rozumět společnost se střední tržní kapitalizací, která má nejvýše 499 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(42)

Pro účely tohoto nařízení, a zejména pokud jde o činnosti prováděné v rámci ERI, by se "začínajícím podnikem" měl rozumět malý a střední podnik v počáteční fázi svého životního cyklu (včetně start-upů odštěpených od univerzitních výzkumných činností), jehož cílem jsou inovativní řešení a škálovatelný podnikatelský model a který je autonomní ve smyslu článku 3 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES (9); „společností se střední tržní kapitalizací“ by se měl rozumět podnik, který není malým nebo středním podnikem a který má 250 až 3 000 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s články 3 až 6 hlavy I přílohy uvedeného doporučení; a „malou společností se střední tržní kapitalizací“ by se měla rozumět společnost se střední tržní kapitalizací, která má nejvýše 499 zaměstnanců.

| (43) | Politické cíle programu mají být rovněž naplňovány prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky Programu InvestEU, čímž se podpoří synergie mezi oběma programy. |
| --- | --- |

(43)

Politické cíle programu mají být rovněž naplňovány prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky Programu InvestEU, čímž se podpoří synergie mezi oběma programy.

| (44) | ERI by spolu s dalšími složkami programu měla podněcovat všechny formy inovací od inkrementálních až po průlomové a přelomové inovace zacílené zejména na ty, které vytvářejí tržní příležitosti. ERI by se prostřednictvím svých nástrojů – Pathfinder a Accelerator – měla zaměřit na určování, vytváření a zavádění vysoce rizikových inovací všeho druhu včetně inkrementálních inovací s hlavním důrazem na průlomové a přelomové inovace a na špičkové inovace, které mají potenciál vytvářet tržní příležitosti. Prostřednictvím soudržné a modernizované podpory by ERI měla zaplnit současné vakuum v oblasti veřejné podpory soukromých investic pro průlomové inovace. Nástroje ERI vyžadují specializované právní a řídicí funkce odpovídající jejím cílům, zejména pokud jde o akce v oblasti tržního využití. |
| --- | --- |

(44)

ERI by spolu s dalšími složkami programu měla podněcovat všechny formy inovací od inkrementálních až po průlomové a přelomové inovace zacílené zejména na ty, které vytvářejí tržní příležitosti. ERI by se prostřednictvím svých nástrojů – Pathfinder a Accelerator – měla zaměřit na určování, vytváření a zavádění vysoce rizikových inovací všeho druhu včetně inkrementálních inovací s hlavním důrazem na průlomové a přelomové inovace a na špičkové inovace, které mají potenciál vytvářet tržní příležitosti. Prostřednictvím soudržné a modernizované podpory by ERI měla zaplnit současné vakuum v oblasti veřejné podpory soukromých investic pro průlomové inovace. Nástroje ERI vyžadují specializované právní a řídicí funkce odpovídající jejím cílům, zejména pokud jde o akce v oblasti tržního využití.

| (45) | Nástroj Accelerator má pomoci překlenout „údolí smrti“ mezi výzkumem, fází předcházející hromadnému uvádění výrobků na trh a zvyšováním kapacit společností. Nástroj Accelerator poskytne podporu operacím s vysokým potenciálem, které představují taková technologická nebo vědecká, finanční, řídicí nebo tržní rizika, že ještě nejsou považovány za financovatelné z komerčních úvěrů, a nemohou tudíž významně zvýšit objem investic z trhu, a doplňovat tak Program InvestEU. |
| --- | --- |

(45)

Nástroj Accelerator má pomoci překlenout „údolí smrti“ mezi výzkumem, fází předcházející hromadnému uvádění výrobků na trh a zvyšováním kapacit společností. Nástroj Accelerator poskytne podporu operacím s vysokým potenciálem, které představují taková technologická nebo vědecká, finanční, řídicí nebo tržní rizika, že ještě nejsou považovány za financovatelné z komerčních úvěrů, a nemohou tudíž významně zvýšit objem investic z trhu, a doplňovat tak Program InvestEU.

| (46) | V úzké součinnosti s Programem InvestEU by měl nástroj Accelerator, podporou ve formě kombinovaného financování a financování vlastního kapitálu, financovat projekty malých a středních podniků, včetně začínajících podniků, a ve výjimečných případech projekty malých společností se střední tržní kapitalizací, které dosud nejsou schopny vytvářet příjmy, nejsou dosud ziskové, nebo nejsou dosud schopny přilákat investice postačující k plnému provádění podnikatelského záměru příslušných projektů. Tyto způsobilé subjekty by měly být považovány za nefinancovatelné z komerčních úvěrů, ačkoli části jejich investičních potřeb mohly být nebo by mohly být zajištěny jedním nebo více investory, jako je soukromá nebo veřejná banka, fond rodinného majetku, fond rizikového kapitálu, andělský investor atd. Nástroj Accelerator má tímto způsobem pomoci překonat selhání trhu a financovat slibné subjekty, které provádějí průlomové inovační projekty vytvářející tržní příležitosti, ale zatím nejsou financovatelné z komerčních úvěrů. Jakmile se uvedené projekty stanou financovatelnými z komerčních úvěrů, mohly by být financovány z Programu InvestEU. |
| --- | --- |

(46)

V úzké součinnosti s Programem InvestEU by měl nástroj Accelerator, podporou ve formě kombinovaného financování a financování vlastního kapitálu, financovat projekty malých a středních podniků, včetně začínajících podniků, a ve výjimečných případech projekty malých společností se střední tržní kapitalizací, které dosud nejsou schopny vytvářet příjmy, nejsou dosud ziskové, nebo nejsou dosud schopny přilákat investice postačující k plnému provádění podnikatelského záměru příslušných projektů. Tyto způsobilé subjekty by měly být považovány za nefinancovatelné z komerčních úvěrů, ačkoli části jejich investičních potřeb mohly být nebo by mohly být zajištěny jedním nebo více investory, jako je soukromá nebo veřejná banka, fond rodinného majetku, fond rizikového kapitálu, andělský investor atd. Nástroj Accelerator má tímto způsobem pomoci překonat selhání trhu a financovat slibné subjekty, které provádějí průlomové inovační projekty vytvářející tržní příležitosti, ale zatím nejsou financovatelné z komerčních úvěrů. Jakmile se uvedené projekty stanou financovatelnými z komerčních úvěrů, mohly by být financovány z Programu InvestEU.

| (47) | Jakkoli by rozpočet nástroje Accelerator pro účely článku 48 měl být využíván zejména ke kombinovanému financování, měla by čistě grantová podpora v rámci nástroje Accelerator poskytovaná malým a středním podnikům, včetně začínajících podniků, odpovídat podpoře poskytované z rozpočtu nástroje pro malé a střední podniky v rámci Horizontu 2020. |
| --- | --- |

(47)

Jakkoli by rozpočet nástroje Accelerator pro účely článku 48 měl být využíván zejména ke kombinovanému financování, měla by čistě grantová podpora v rámci nástroje Accelerator poskytovaná malým a středním podnikům, včetně začínajících podniků, odpovídat podpoře poskytované z rozpočtu nástroje pro malé a střední podniky v rámci Horizontu 2020.

| (48) | EIT by se primárně prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství a rozšířením svého regionálního inovačního programu měl zaměřit na posílení inovačních ekosystémů, které řeší globální výzvy. Toho by mělo být dosaženo podporou začleňování inovací, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a podnikání. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady o Evropském inovačním a technologickém institutu (dále jen "nařízení o EIT") a svým strategickým inovačním programem uvedeným v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o strategickém inovačním programu Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027 by EIT měl prostřednictvím svých činností rozvíjet inovace a významným způsobem zvýšit svoji podporu začleňování vysokoškolského vzdělávání do inovačního ekosystému, a to zejména podněcováním podnikatelského vzdělávání, podporou pevné mimooborové spolupráce mezi průmyslem a univerzitním prostředím a určením výhledových dovedností pro budoucí inovátory k řešení globálních výzev, včetně pokročilých digitálních a inovačních dovedností. Režimy podpory poskytované EIT by měly přinášet prospěch příjemcům ERI, přičemž začínající podniky vznikající ze znalostních a inovačních společenství EIT by měly mít zjednodušený, a tudíž rychlejší přístup k akcím ERI. Třebaže by EIT měl svým zaměřením na inovační ekosystémy přirozeně zapadat do pilíře „Inovativní Evropa“, měl by také v případě potřeby podporovat ostatní pilíře. Je třeba se vyvarovat zbytečného překrývání znalostních a inovačních společenství a dalších nástrojů v téže oblasti, zejména pokud jde o jiná evropská partnerství. |
| --- | --- |

(48)

EIT by se primárně prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství a rozšířením svého regionálního inovačního programu měl zaměřit na posílení inovačních ekosystémů, které řeší globální výzvy. Toho by mělo být dosaženo podporou začleňování inovací, výzkumu, vysokoškolského vzdělávání a podnikání. V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady o Evropském inovačním a technologickém institutu (dále jen "nařízení o EIT") a svým strategickým inovačním programem uvedeným v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o strategickém inovačním programu Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) na období 2021–2027 by EIT měl prostřednictvím svých činností rozvíjet inovace a významným způsobem zvýšit svoji podporu začleňování vysokoškolského vzdělávání do inovačního ekosystému, a to zejména podněcováním podnikatelského vzdělávání, podporou pevné mimooborové spolupráce mezi průmyslem a univerzitním prostředím a určením výhledových dovedností pro budoucí inovátory k řešení globálních výzev, včetně pokročilých digitálních a inovačních dovedností. Režimy podpory poskytované EIT by měly přinášet prospěch příjemcům ERI, přičemž začínající podniky vznikající ze znalostních a inovačních společenství EIT by měly mít zjednodušený, a tudíž rychlejší přístup k akcím ERI. Třebaže by EIT měl svým zaměřením na inovační ekosystémy přirozeně zapadat do pilíře „Inovativní Evropa“, měl by také v případě potřeby podporovat ostatní pilíře. Je třeba se vyvarovat zbytečného překrývání znalostních a inovačních společenství a dalších nástrojů v téže oblasti, zejména pokud jde o jiná evropská partnerství.

| (49) | U všech druhů inovací, včetně průlomových, přelomových a inkrementálních inovací, by měly být zajištěny a chráněny rovné podmínky pro podniky, které na daném trhu soutěží, neboť tyto požadavky jsou klíčové pro rozvoj všech těchto druhů inovací, což zejména umožní značnému počtu malých a středních inovátorů vybudovat svou kapacitu v oblasti výzkumu a inovací, sklízet plody svých investic a získat tržní podíl. |
| --- | --- |

(49)

U všech druhů inovací, včetně průlomových, přelomových a inkrementálních inovací, by měly být zajištěny a chráněny rovné podmínky pro podniky, které na daném trhu soutěží, neboť tyto požadavky jsou klíčové pro rozvoj všech těchto druhů inovací, což zejména umožní značnému počtu malých a středních inovátorů vybudovat svou kapacitu v oblasti výzkumu a inovací, sklízet plody svých investic a získat tržní podíl.

| (50) | Program by měl prosazovat a začleňovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a iniciativami na základě zájmů Unie, oboustranných přínosů, mezinárodních závazků, vědecké diplomacie a v nejvyšší možné míře vzájemnosti. Mezinárodní spolupráce by se měla zaměřit na posílení excelence Unie v oblasti výzkumu a inovací, její přitažlivosti, schopnosti udržet nejlepší talenty a hospodářské a průmyslové konkurenceschopnosti, na řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje v rámci OSN, a to dodržováním zásad Agendy 2030 a Pařížské dohody, a na podporu vnějších politik Unie. Měl by být dodržován přístup obecné otevřenosti vůči mezinárodní účasti a akcím cílené mezinárodní spolupráce, mimo jiné prostřednictvím odpovídající způsobilosti pro financování subjektů usazených v zemích s nízkými až střednímu příjmy. Unie by měla usilovat o uzavření mezinárodních dohod o spolupráci v oblasti výzkumu a inovací se třetími zeměmi. Současně by mělo být podporováno přidružení třetích zemí, zejména u kolaborativních částí programu, a to v souladu s dohodami o přidružení a se zaměřením na přidanou hodnotu pro Unii. Při přidělování finančních příspěvků přidružených zemí na program by Komise měla vzít v úvahu míru účasti právních subjektů uvedených třetích zemí na různých částech programu. |
| --- | --- |

(50)

Program by měl prosazovat a začleňovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a iniciativami na základě zájmů Unie, oboustranných přínosů, mezinárodních závazků, vědecké diplomacie a v nejvyšší možné míře vzájemnosti. Mezinárodní spolupráce by se měla zaměřit na posílení excelence Unie v oblasti výzkumu a inovací, její přitažlivosti, schopnosti udržet nejlepší talenty a hospodářské a průmyslové konkurenceschopnosti, na řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje v rámci OSN, a to dodržováním zásad Agendy 2030 a Pařížské dohody, a na podporu vnějších politik Unie. Měl by být dodržován přístup obecné otevřenosti vůči mezinárodní účasti a akcím cílené mezinárodní spolupráce, mimo jiné prostřednictvím odpovídající způsobilosti pro financování subjektů usazených v zemích s nízkými až střednímu příjmy. Unie by měla usilovat o uzavření mezinárodních dohod o spolupráci v oblasti výzkumu a inovací se třetími zeměmi. Současně by mělo být podporováno přidružení třetích zemí, zejména u kolaborativních částí programu, a to v souladu s dohodami o přidružení a se zaměřením na přidanou hodnotu pro Unii. Při přidělování finančních příspěvků přidružených zemí na program by Komise měla vzít v úvahu míru účasti právních subjektů uvedených třetích zemí na různých částech programu.

| (51) | S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a maximalizovat přínosy jejich interakcí by program měl zapojit všechny společenské aktéry, například občany a organizace občanské společnosti, do společného koncipování a spoluvytváření odpovědných výzkumných a inovačních programů (RRI) a jejich obsahu a v celém průběhu procesů, které řeší obavy, potřeby a očekávání občanů a občanské společnosti, podpory vědeckého vzdělávání, zpřístupňování vědeckých poznatků veřejnosti a usnadňování účasti občanů a organizací občanské společnosti na jeho činnostech. Mělo by tak být učiněno napříč celým programem i prostřednictvím specializovaných činností v části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“. Zapojování občanů a občanské společnosti do výzkumu a inovací by mělo být doprovázeno veřejnou osvětovou činností s cílem získat a udržet veřejnou podporu programu. Program by měl rovněž usilovat o odstranění překážek a zvýšení synergií mezi vědou, technologií, kulturou a uměním s cílem získat novou kvalitu udržitelných inovací. Opatření přijatá za účelem lepšího zapojení občanů a občanské společnosti do podporovaných projektů by měla být monitorována. |
| --- | --- |

(51)

S cílem prohloubit vztah mezi vědou a společností a maximalizovat přínosy jejich interakcí by program měl zapojit všechny společenské aktéry, například občany a organizace občanské společnosti, do společného koncipování a spoluvytváření odpovědných výzkumných a inovačních programů (RRI) a jejich obsahu a v celém průběhu procesů, které řeší obavy, potřeby a očekávání občanů a občanské společnosti, podpory vědeckého vzdělávání, zpřístupňování vědeckých poznatků veřejnosti a usnadňování účasti občanů a organizací občanské společnosti na jeho činnostech. Mělo by tak být učiněno napříč celým programem i prostřednictvím specializovaných činností v části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“. Zapojování občanů a občanské společnosti do výzkumu a inovací by mělo být doprovázeno veřejnou osvětovou činností s cílem získat a udržet veřejnou podporu programu. Program by měl rovněž usilovat o odstranění překážek a zvýšení synergií mezi vědou, technologií, kulturou a uměním s cílem získat novou kvalitu udržitelných inovací. Opatření přijatá za účelem lepšího zapojení občanů a občanské společnosti do podporovaných projektů by měla být monitorována.

| (52) | Ve vhodných případech by program měl zohlednit zvláštní charakter nejvzdálenějších regionů, jak jsou uvedeny v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaným „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“, které Rada uvítala. |
| --- | --- |

(52)

Ve vhodných případech by program měl zohlednit zvláštní charakter nejvzdálenějších regionů, jak jsou uvedeny v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a v souladu se sdělením Komise ze dne 24. října 2017 nazvaným „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“, které Rada uvítala.

| (53) | Činnosti vyvíjené v rámci programu by měly usilovat o odstranění genderových stereotypů a nerovností mezi ženami a muži, zlepšovat rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a podporovat rovnost mezi ženami a muži v oblasti výzkumu a inovací, včetně zásady stejného odměňování bez diskriminace na základě pohlaví v souladu s články 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a články 8 a 157 Smlouvy o fungování EU. Genderové hledisko by mělo být začleněno do obsahu výzkumu a inovací a dodržováno ve všech fázích výzkumu. Činnosti vyvíjené v rámci programu by dále měly usilovat o odstranění nerovností a o prosazování rovnosti a rozmanitosti ve výzkumu a inovacích po všech stránkách s ohledem na věk, zdravotní postižení, rasu a etnický původ, náboženské vyznání či přesvědčení a sexuální orientaci. |
| --- | --- |

(53)

Činnosti vyvíjené v rámci programu by měly usilovat o odstranění genderových stereotypů a nerovností mezi ženami a muži, zlepšovat rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a podporovat rovnost mezi ženami a muži v oblasti výzkumu a inovací, včetně zásady stejného odměňování bez diskriminace na základě pohlaví v souladu s články 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a články 8 a 157 Smlouvy o fungování EU. Genderové hledisko by mělo být začleněno do obsahu výzkumu a inovací a dodržováno ve všech fázích výzkumu. Činnosti vyvíjené v rámci programu by dále měly usilovat o odstranění nerovností a o prosazování rovnosti a rozmanitosti ve výzkumu a inovacích po všech stránkách s ohledem na věk, zdravotní postižení, rasu a etnický původ, náboženské vyznání či přesvědčení a sexuální orientaci.

| (54) | S ohledem na specifika odvětví obranného průmyslu by měla být stanovena podrobná ustanovení pro financování Unie do projektů obranného výzkumu v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 (10) (dále jen „Evropský obranný fond“), které vymezuje pravidla účasti pro obranný výzkum. Činnosti, které mají být prováděny v rámci Evropského obranného fondu, by měly být zaměřeny výhradně na výzkum a vývoj v oblasti obrany, zatímco činnosti prováděné v rámci zvláštního programu zavedeného rozhodnutím Rady (EU) 2021/764 (11) (dále jen „zvláštní program“) a EIT by měly být zaměřeny výhradně na civilní využití. Mělo by se zabránit zbytečnému zdvojování. |
| --- | --- |

(54)

S ohledem na specifika odvětví obranného průmyslu by měla být stanovena podrobná ustanovení pro financování Unie do projektů obranného výzkumu v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 (10) (dále jen „Evropský obranný fond“), které vymezuje pravidla účasti pro obranný výzkum. Činnosti, které mají být prováděny v rámci Evropského obranného fondu, by měly být zaměřeny výhradně na výzkum a vývoj v oblasti obrany, zatímco činnosti prováděné v rámci zvláštního programu zavedeného rozhodnutím Rady (EU) 2021/764 (11) (dále jen „zvláštní program“) a EIT by měly být zaměřeny výhradně na civilní využití. Mělo by se zabránit zbytečnému zdvojování.

| (55) | Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (12). Uvedené finanční krytí zahrnuje částku 580 000 000 EUR v běžných cenách pro zvláštní program zavedený rozhodnutím (EU) 2021/764 a pro EIT v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 16. prosince 2020 o posílení zvláštních programů a úpravě základních aktů (13) . |
| --- | --- |

(55)

Toto nařízení stanoví finanční krytí pro celou dobu trvání programu, které představuje pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (12). Uvedené finanční krytí zahrnuje částku 580 000 000 EUR v běžných cenách pro zvláštní program zavedený rozhodnutím (EU) 2021/764 a pro EIT v souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 16. prosince 2020 o posílení zvláštních programů a úpravě základních aktů (13) .

| (56) | Na tento program se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (14) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(56)

Na tento program se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (14) (dále jen „finanční nařízení“). Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (57) | V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant na již zahájené akce udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant však nejsou způsobilé, s výjimkou řádně odůvodněných mimořádných případů. Aby nedošlo k narušení podpory Unie, jímž by mohly být dotčeny zájmy Unie, mělo by být možné stanovit v rozhodnutí o financování na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 na omezenou dobu a pouze v řádně odůvodněných případech, že jsou určité činnosti a náklady způsobilé od začátku rozpočtového roku 2021, a to i v případě, že byly uvedené činnosti provedeny a náklady vznikly před podáním žádosti o grant. |
| --- | --- |

(57)

V souladu s čl. 193 odst. 2 finančního nařízení lze grant na již zahájené akce udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody. Náklady vzniklé před podáním žádosti o grant však nejsou způsobilé, s výjimkou řádně odůvodněných mimořádných případů. Aby nedošlo k narušení podpory Unie, jímž by mohly být dotčeny zájmy Unie, mělo by být možné stanovit v rozhodnutí o financování na začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 na omezenou dobu a pouze v řádně odůvodněných případech, že jsou určité činnosti a náklady způsobilé od začátku rozpočtového roku 2021, a to i v případě, že byly uvedené činnosti provedeny a náklady vznikly před podáním žádosti o grant.

| (58) | V rámci celého programu je třeba setrvale usilovat o administrativní zjednodušení, zejména o snížení administrativní zátěže pro příjemce. Komise by měla dále zjednodušit své nástroje a pokyny tak, aby pro příjemce představovaly minimální zátěž. Zejména by měla Komise zvážit vydání zkrácené verze pokynů. |
| --- | --- |

(58)

V rámci celého programu je třeba setrvale usilovat o administrativní zjednodušení, zejména o snížení administrativní zátěže pro příjemce. Komise by měla dále zjednodušit své nástroje a pokyny tak, aby pro příjemce představovaly minimální zátěž. Zejména by měla Komise zvážit vydání zkrácené verze pokynů.

| (59) | Dokončení jednotného digitálního trhu a rostoucí příležitosti ze sbližování digitálních a fyzických technologií vyžadují zvýšení investic. Program Horizont Evropa by měl k uvedenému úsilí přispět významným zvýšením výdajů na hlavní činnosti digitálního výzkumu a inovací ve srovnání s Horizontem 2020 (15). To by mělo zajistit, aby Evropa zůstala v čele globálního výzkumu a inovací v digitální oblasti. |
| --- | --- |

(59)

Dokončení jednotného digitálního trhu a rostoucí příležitosti ze sbližování digitálních a fyzických technologií vyžadují zvýšení investic. Program Horizont Evropa by měl k uvedenému úsilí přispět významným zvýšením výdajů na hlavní činnosti digitálního výzkumu a inovací ve srovnání s Horizontem 2020 (15). To by mělo zajistit, aby Evropa zůstala v čele globálního výzkumu a inovací v digitální oblasti.

| (60) | Měl by být upřednostněn kvantový výzkum v klastru „Digitální oblast, průmysl a vesmír“ v rámci pilíře II vzhledem k jeho zásadní úloze v digitální transformaci, konkrétně rozšířením evropského vedoucího postavení v oblasti vědy a excelence, pokud jde o kvantové technologie, což umožní dosáhnout plánovaného rozpočtu stanoveného v roce 2018. |
| --- | --- |

(60)

Měl by být upřednostněn kvantový výzkum v klastru „Digitální oblast, průmysl a vesmír“ v rámci pilíře II vzhledem k jeho zásadní úloze v digitální transformaci, konkrétně rozšířením evropského vedoucího postavení v oblasti vědy a excelence, pokud jde o kvantové technologie, což umožní dosáhnout plánovaného rozpočtu stanoveného v roce 2018.

| (61) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (16) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (17), (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) a (EU) 2017/1939 (19) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí.
  Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (20). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(61)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (16) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (17), (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) a (EU) 2017/1939 (19) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí.

Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (20). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, úřadu OLAF, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (62) | Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (21), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Třetí země se mohou rovněž účastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, úřadu OLAF a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |
| --- | --- |

(62)

Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (21), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Třetí země se mohou rovněž účastnit na základě jiných právních nástrojů. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, úřadu OLAF a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci.

| (63) | Podle článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (22) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je daná ZZÚ spojena. |
| --- | --- |

(63)

Podle článku 94 rozhodnutí Rady 2013/755/EU (22) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž je daná ZZÚ spojena.

| (64) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (23) by měl být tento program vyhodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na podávání zpráv a monitorování a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy a příjemce programu. Tyto požadavky by měly případně zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má program účinky v praxi. |
| --- | --- |

(64)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (23) by měl být tento program vyhodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na podávání zpráv a monitorování a zároveň zamezit nadměrné regulaci a administrativní zátěži, zejména pro členské státy a příjemce programu. Tyto požadavky by měly případně zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má program účinky v praxi.

| (65) | Za účelem zajištění účinného posouzení pokroku programu při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu přílohy V ohledně ukazatelů způsobů dosahování dopadů, je-li to považováno za nezbytné, a ohledně stanovení referenčních úrovní a cílů, jakož i doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla vhodné konzultace v rámci své přípravné činnosti, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalování tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(65)

Za účelem zajištění účinného posouzení pokroku programu při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu přílohy V ohledně ukazatelů způsobů dosahování dopadů, je-li to považováno za nezbytné, a ohledně stanovení referenčních úrovní a cílů, jakož i doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla vhodné konzultace v rámci své přípravné činnosti, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalování tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (66) | Soudržnost a synergie mezi tímto programem a kosmickým programem Unie zajistí, že bude podporováno globálně konkurenceschopné a inovativní evropské kosmické odvětví; zvyšována samostatnost Evropy, pokud jde o přístup do kosmu a jeho využívání, v zabezpečeném a chráněném prostředí; a posilována úloha Evropy jakožto globálního aktéra. Data a služby poskytované kosmickým programem Unie budou podporovat excelenci ve výzkumu, průlomová řešení a následné uživatele v rámci programu. |
| --- | --- |

(66)

Soudržnost a synergie mezi tímto programem a kosmickým programem Unie zajistí, že bude podporováno globálně konkurenceschopné a inovativní evropské kosmické odvětví; zvyšována samostatnost Evropy, pokud jde o přístup do kosmu a jeho využívání, v zabezpečeném a chráněném prostředí; a posilována úloha Evropy jakožto globálního aktéra. Data a služby poskytované kosmickým programem Unie budou podporovat excelenci ve výzkumu, průlomová řešení a následné uživatele v rámci programu.

| (67) | Soudržnost a synergie mezi tímto programem a programem Erasmus+ přispějí k využívání výsledků výzkumu prostřednictvím odborné přípravy a k šíření inovativnosti ve vzdělávacím systému a budou zajišťovat, aby činnosti v oblasti vzdělávání a odborné přípravy vycházely z těch nejaktuálnějších výzkumných a inovačních činností. V návaznosti na pilotní akce zahájené v rámci programu Erasmus+ 2014–2020 na evropských univerzitách tak tento program bude v příslušných případech synergickým způsobem doplňovat podporu poskytovanou evropským univerzitám programem Erasmus+. |
| --- | --- |

(67)

Soudržnost a synergie mezi tímto programem a programem Erasmus+ přispějí k využívání výsledků výzkumu prostřednictvím odborné přípravy a k šíření inovativnosti ve vzdělávacím systému a budou zajišťovat, aby činnosti v oblasti vzdělávání a odborné přípravy vycházely z těch nejaktuálnějších výzkumných a inovačních činností. V návaznosti na pilotní akce zahájené v rámci programu Erasmus+ 2014–2020 na evropských univerzitách tak tento program bude v příslušných případech synergickým způsobem doplňovat podporu poskytovanou evropským univerzitám programem Erasmus+.

| (68) | V zájmu zvýšení dopadu programu při řešení priorit Unie je třeba podporovat synergie s programy a nástroji, jejichž cílem je reagovat na vznikající potřeby Unie, a to i s mechanismem pro spravedlivou transformaci, Nástrojem pro oživení a odolnost a programem „EU pro zdraví“, a o takové synergie usilovat. |
| --- | --- |

(68)

V zájmu zvýšení dopadu programu při řešení priorit Unie je třeba podporovat synergie s programy a nástroji, jejichž cílem je reagovat na vznikající potřeby Unie, a to i s mechanismem pro spravedlivou transformaci, Nástrojem pro oživení a odolnost a programem „EU pro zdraví“, a o takové synergie usilovat.

| (69) | Pravidla pro účast a šíření výsledků by měla náležitě odrážet potřeby programu s přihlédnutím k obavám a doporučením vyjádřeným různými zainteresovanými subjekty, jakož i při průběžném hodnocení Horizontu 2020 prováděném za pomoci nezávislých externích odborníků. |
| --- | --- |

(69)

Pravidla pro účast a šíření výsledků by měla náležitě odrážet potřeby programu s přihlédnutím k obavám a doporučením vyjádřeným různými zainteresovanými subjekty, jakož i při průběžném hodnocení Horizontu 2020 prováděném za pomoci nezávislých externích odborníků.

| (70) | Společná pravidla pro program jako celek by měla zajistit ucelený rámec, který usnadní účast v programech finančně podporovaných z rozpočtu programu, včetně účasti v programech řízených financujícími orgány, jako jsou EIT, společné podniky nebo jiné struktury podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, a účast v programech prováděných členskými státy podle článku 185 Smlouvy o fungování EU. Mělo by být možné přijmout zvláštní pravidla, avšak takové výjimky by měly být omezeny na nezbytně nutné a řádně odůvodněné případy. |
| --- | --- |

(70)

Společná pravidla pro program jako celek by měla zajistit ucelený rámec, který usnadní účast v programech finančně podporovaných z rozpočtu programu, včetně účasti v programech řízených financujícími orgány, jako jsou EIT, společné podniky nebo jiné struktury podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, a účast v programech prováděných členskými státy podle článku 185 Smlouvy o fungování EU. Mělo by být možné přijmout zvláštní pravidla, avšak takové výjimky by měly být omezeny na nezbytně nutné a řádně odůvodněné případy.

| (71) | Akce, které spadají do působnosti programu, by měly respektovat základní práva a být v souladu se zásadami, jak jsou uznány zejména v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Tyto akce by měly být v souladu s právními povinnostmi, včetně povinností vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. června 2013 (24), jakož i s etickými zásadami, včetně zamezení jakémukoli porušení integrity výzkumu. Tam, kde je to vhodné, by měla být zohledňována stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích, Agentury Evropské unie pro základní práva a evropského inspektora ochrany údajů. Při výzkumných činnostech je třeba zohlednit i článek 13 Smlouvy o fungování EU a používání zvířat ve výzkumu a při testování by mělo být omezeno s tím, že konečným cílem je jejich používání nahradit. |
| --- | --- |

(71)

Akce, které spadají do působnosti programu, by měly respektovat základní práva a být v souladu se zásadami, jak jsou uznány zejména v Listině základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Tyto akce by měly být v souladu s právními povinnostmi, včetně povinností vyplývajících z mezinárodního práva, a se všemi příslušnými rozhodnutími Komise, jako je oznámení Komise ze dne 28. června 2013 (24), jakož i s etickými zásadami, včetně zamezení jakémukoli porušení integrity výzkumu. Tam, kde je to vhodné, by měla být zohledňována stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích, Agentury Evropské unie pro základní práva a evropského inspektora ochrany údajů. Při výzkumných činnostech je třeba zohlednit i článek 13 Smlouvy o fungování EU a používání zvířat ve výzkumu a při testování by mělo být omezeno s tím, že konečným cílem je jejich používání nahradit.

| (72) | V zájmu zaručení vědecké excelence a v souladu s článkem 13 Listiny by měl program ve všech zemích, které využívají jeho finanční prostředky, prosazovat úctu k akademické svobodě. |
| --- | --- |

(72)

V zájmu zaručení vědecké excelence a v souladu s článkem 13 Listiny by měl program ve všech zemích, které využívají jeho finanční prostředky, prosazovat úctu k akademické svobodě.

| (73) | V souladu s cíli mezinárodní spolupráce, jak jsou stanoveny v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU, by měla být prosazována účast právních subjektů usazených ve třetích zemích a mezinárodních organizací založená na vzájemném prospěchu a zájmech Unie. Provádění programu by mělo být v souladu s opatřeními přijatými v souladu s články 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a mělo by být v souladu s mezinárodním právem. Pokud jde o akce spojené se strategickými prostředky, zájmy, autonomií nebo bezpečností Unie, mělo by být možné, aby byla účast na konkrétních akcích v rámci programu omezena pouze na právní subjekty usazené v členských státech nebo na právní subjekty usazené v uvedených přidružených nebo jiných třetích zemích, kromě členských států. Jakékoli vyloučení právních subjektů usazených v Unii nebo v přidružených zemích přímo či nepřímo kontrolovaných nepřidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty nepřidružených třetích zemí by mělo na jedné straně zohlednit rizika, která by představovalo zahrnutí těchto subjektů, a na druhé straně prospěch, který by jejich účast přinesla. |
| --- | --- |

(73)

V souladu s cíli mezinárodní spolupráce, jak jsou stanoveny v článcích 180 a 186 Smlouvy o fungování EU, by měla být prosazována účast právních subjektů usazených ve třetích zemích a mezinárodních organizací založená na vzájemném prospěchu a zájmech Unie. Provádění programu by mělo být v souladu s opatřeními přijatými v souladu s články 75 a 215 Smlouvy o fungování EU a mělo by být v souladu s mezinárodním právem. Pokud jde o akce spojené se strategickými prostředky, zájmy, autonomií nebo bezpečností Unie, mělo by být možné, aby byla účast na konkrétních akcích v rámci programu omezena pouze na právní subjekty usazené v členských státech nebo na právní subjekty usazené v uvedených přidružených nebo jiných třetích zemích, kromě členských států. Jakékoli vyloučení právních subjektů usazených v Unii nebo v přidružených zemích přímo či nepřímo kontrolovaných nepřidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty nepřidružených třetích zemí by mělo na jedné straně zohlednit rizika, která by představovalo zahrnutí těchto subjektů, a na druhé straně prospěch, který by jejich účast přinesla.

| (74) | Program uznává, že změna klimatu je jednou z největších celosvětových a společenských výzev, a zohledňuje význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje. Program by měl tudíž přispět k začleňování opatření v oblasti klimatu a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Začleňování klimatických hledisek by mělo být odpovídajícím způsobem zahrnuto do obsahu výzkumu a inovací a uplatňováno ve všech fázích výzkumu. |
| --- | --- |

(74)

Program uznává, že změna klimatu je jednou z největších celosvětových a společenských výzev, a zohledňuje význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu a cíle udržitelného rozvoje. Program by měl tudíž přispět k začleňování opatření v oblasti klimatu a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Začleňování klimatických hledisek by mělo být odpovídajícím způsobem zahrnuto do obsahu výzkumu a inovací a uplatňováno ve všech fázích výzkumu.

| (75) | V kontextu dopadů v oblasti klimatu by měla Komise podávat zprávy o výsledcích, inovacích a souhrnných odhadovaných účincích projektů, které jsou z hlediska klimatu relevantní, a to i pro jednotlivé části programu a způsoby provádění. Při provádění této analýzy by Komise měla zohlednit dlouhodobé hospodářské, společenské a environmentální náklady i přínosy činností v rámci programu pro občany Unie, včetně využívání inovativních řešení ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům, odhadovaných dopadů na zaměstnanost a zakládání podniků, hospodářský růst a konkurenceschopnost, jakož i čisté energie, zdraví a dobrých životních podmínek, včetně kvality ovzduší, půdy a vody. Výsledky uvedené analýzy dopadů by měly být zveřejněny, posouzeny v kontextu klimatických a energetických cílů Unie a měly by být využity v rámci následného strategického plánování a budoucích pracovních programů. |
| --- | --- |

(75)

V kontextu dopadů v oblasti klimatu by měla Komise podávat zprávy o výsledcích, inovacích a souhrnných odhadovaných účincích projektů, které jsou z hlediska klimatu relevantní, a to i pro jednotlivé části programu a způsoby provádění. Při provádění této analýzy by Komise měla zohlednit dlouhodobé hospodářské, společenské a environmentální náklady i přínosy činností v rámci programu pro občany Unie, včetně využívání inovativních řešení ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se jejím dopadům, odhadovaných dopadů na zaměstnanost a zakládání podniků, hospodářský růst a konkurenceschopnost, jakož i čisté energie, zdraví a dobrých životních podmínek, včetně kvality ovzduší, půdy a vody. Výsledky uvedené analýzy dopadů by měly být zveřejněny, posouzeny v kontextu klimatických a energetických cílů Unie a měly by být využity v rámci následného strategického plánování a budoucích pracovních programů.

| (76) | S ohledem na význam řešení dramatického úbytku biologické rozmanitosti by výzkumné a inovační činnosti v rámci programu měly přispívat k ochraně a obnově biologické rozmanitosti a k dosažení celkové ambice, tedy poskytnout na cíle v oblasti biologické rozmanitosti v roce 2024 7,5 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce a v letech 2026 a 2027 10 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce, přičemž se zohlední, v jakých aspektech se klimatické cíle a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají, v souladu s Interinstitucionální dohodou ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů. |
| --- | --- |

(76)

S ohledem na význam řešení dramatického úbytku biologické rozmanitosti by výzkumné a inovační činnosti v rámci programu měly přispívat k ochraně a obnově biologické rozmanitosti a k dosažení celkové ambice, tedy poskytnout na cíle v oblasti biologické rozmanitosti v roce 2024 7,5 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce a v letech 2026 a 2027 10 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce, přičemž se zohlední, v jakých aspektech se klimatické cíle a cíle v oblasti biologické rozmanitosti překrývají, v souladu s Interinstitucionální dohodou ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů.

| (77) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(77)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (78) | Využívání citlivých podkladových informací nebo přístup neoprávněných osob k citlivým výsledkům může mít nepříznivý dopad na zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. Nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se tudíž mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (25). |
| --- | --- |

(78)

Využívání citlivých podkladových informací nebo přístup neoprávněných osob k citlivým výsledkům může mít nepříznivý dopad na zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. Nakládání s důvěrnými údaji a utajovanými informacemi by se tudíž mělo řídit všemi příslušnými ustanoveními práva Unie, včetně vnitřních pravidel orgánů, jako je rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (25).

| (79) | Je třeba stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla, kdy by konsorcium mělo zahrnovat alespoň jeden právní subjekt z členského státu, a s ohledem na specifika konkrétního typu akcí v rámci programu. |
| --- | --- |

(79)

Je třeba stanovit minimální podmínky pro účast, a to ve formě obecného pravidla, kdy by konsorcium mělo zahrnovat alespoň jeden právní subjekt z členského státu, a s ohledem na specifika konkrétního typu akcí v rámci programu.

| (80) | Je nezbytné stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí v rámci programu. Hlavní formou podpory v rámci tohoto programu by měly být granty. V zájmu dalšího zjednodušení by měly být realizovány s přihlédnutím ke všem formám příspěvků stanoveným ve finančním nařízení, včetně jednorázových částek, paušálních sazeb nebo jednotkových nákladů. V grantové dohodě je třeba stanovit práva a povinnosti příjemců, včetně případné úlohy a úkolů koordinátora. Při vypracovávání vzorových grantových dohod a jejich jakékoli podstatné změně, mimo jiné za účelem dalšího zjednodušení pro příjemce, by měla být zajištěna úzká spolupráce s odborníky členských států. |
| --- | --- |

(80)

Je nezbytné stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Unie účastníkům akcí v rámci programu. Hlavní formou podpory v rámci tohoto programu by měly být granty. V zájmu dalšího zjednodušení by měly být realizovány s přihlédnutím ke všem formám příspěvků stanoveným ve finančním nařízení, včetně jednorázových částek, paušálních sazeb nebo jednotkových nákladů. V grantové dohodě je třeba stanovit práva a povinnosti příjemců, včetně případné úlohy a úkolů koordinátora. Při vypracovávání vzorových grantových dohod a jejich jakékoli podstatné změně, mimo jiné za účelem dalšího zjednodušení pro příjemce, by měla být zajištěna úzká spolupráce s odborníky členských států.

| (81) | Míry financování v tomto nařízení jsou uváděny jako maxima, aby byla splněna zásada spolufinancování. |
| --- | --- |

(81)

Míry financování v tomto nařízení jsou uváděny jako maxima, aby byla splněna zásada spolufinancování.

| (82) | V souladu s finančním nařízením by program měl poskytnout základ pro širší přijetí obvyklých postupů účtování nákladů příjemců, pokud jde o náklady na zaměstnance a jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby, mimo jiné u velkých výzkumných infrastruktur ve smyslu Horizontu 2020. Všichni příjemci by měli mít možnost použít jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby vypočtené v souladu s obvyklými účetními postupy příjemců, které kombinují skutečné přímé a nepřímé náklady. V tomto ohledu by příjemci měli být oprávněni zahrnout skutečné nepřímé náklady vypočtené na základě klíčů pro přidělování do těchto jednotkových nákladů pro interně fakturované zboží a služby. |
| --- | --- |

(82)

V souladu s finančním nařízením by program měl poskytnout základ pro širší přijetí obvyklých postupů účtování nákladů příjemců, pokud jde o náklady na zaměstnance a jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby, mimo jiné u velkých výzkumných infrastruktur ve smyslu Horizontu 2020. Všichni příjemci by měli mít možnost použít jednotkové náklady pro interně fakturované zboží a služby vypočtené v souladu s obvyklými účetními postupy příjemců, které kombinují skutečné přímé a nepřímé náklady. V tomto ohledu by příjemci měli být oprávněni zahrnout skutečné nepřímé náklady vypočtené na základě klíčů pro přidělování do těchto jednotkových nákladů pro interně fakturované zboží a služby.

| (83) | Stávající systém úhrady skutečných nákladů na zaměstnance by měl být dále zjednodušen použitím přístupu odměňování na základě projektu, vyvinutého v rámci Horizontu 2020 a dále uveden v soulad s finančním nařízením s cílem zmenšit rozdíly v odměňování výzkumných pracovníků Unie zapojených do programu. |
| --- | --- |

(83)

Stávající systém úhrady skutečných nákladů na zaměstnance by měl být dále zjednodušen použitím přístupu odměňování na základě projektu, vyvinutého v rámci Horizontu 2020 a dále uveden v soulad s finančním nařízením s cílem zmenšit rozdíly v odměňování výzkumných pracovníků Unie zapojených do programu.

| (84) | Záruční fond pro účastníky zřízený v rámci Horizontu 2020 a řízený Komisí se ukázal jako důležitý ochranný mechanismus, který zmírňuje rizika spojená s dlužnými částkami, které neuhradili neplnící účastníci. Proto by záruční fond pro účastníky, přejmenovaný na „Vzájemný pojišťovací mechanismus“ (dále jen „mechanismus“), měl pokračovat a rozšířit se na další financující orgány, zejména na iniciativy podle článku 185 Smlouvy o fungování EU. Mechanismus by mělo být možné rozšířit i pro příjemce jakéhokoli jiného přímo řízeného programu Unie. Komise by měla na základě důkladného sledování možných negativních výnosů z investic uskutečněných v rámci mechanismu přijmout vhodná zmírňující opatření, aby mechanismus pokračoval ve svých intervencích na ochranu finančních zájmů Unie a vrátil příjemcům příspěvek při výplatě zůstatku. |
| --- | --- |

(84)

Záruční fond pro účastníky zřízený v rámci Horizontu 2020 a řízený Komisí se ukázal jako důležitý ochranný mechanismus, který zmírňuje rizika spojená s dlužnými částkami, které neuhradili neplnící účastníci. Proto by záruční fond pro účastníky, přejmenovaný na „Vzájemný pojišťovací mechanismus“ (dále jen „mechanismus“), měl pokračovat a rozšířit se na další financující orgány, zejména na iniciativy podle článku 185 Smlouvy o fungování EU. Mechanismus by mělo být možné rozšířit i pro příjemce jakéhokoli jiného přímo řízeného programu Unie. Komise by měla na základě důkladného sledování možných negativních výnosů z investic uskutečněných v rámci mechanismu přijmout vhodná zmírňující opatření, aby mechanismus pokračoval ve svých intervencích na ochranu finančních zájmů Unie a vrátil příjemcům příspěvek při výplatě zůstatku.

| (85) | Pravidla pro využívání a šíření výsledků by měla být stanovena s cílem zajistit, aby příjemci chránili, využívali, šířili tyto výsledky a případně zajistili přístup k těmto výsledkům. Větší důraz by měl být kladen na využívání uvedených výsledků a Komise by měla určit a pomoci maximalizovat příležitosti pro příjemce k využívání výsledků, zejména v rámci Unie. Využívání výsledků by mělo zohledňovat zásady programu, včetně podpory inovací v Unii a posilování EVP. |
| --- | --- |

(85)

Pravidla pro využívání a šíření výsledků by měla být stanovena s cílem zajistit, aby příjemci chránili, využívali, šířili tyto výsledky a případně zajistili přístup k těmto výsledkům. Větší důraz by měl být kladen na využívání uvedených výsledků a Komise by měla určit a pomoci maximalizovat příležitosti pro příjemce k využívání výsledků, zejména v rámci Unie. Využívání výsledků by mělo zohledňovat zásady programu, včetně podpory inovací v Unii a posilování EVP.

| (86) | Klíčové prvky výběru návrhu a systému hodnocení u Horizontu 2020 se zvláštním zaměřením na excelenci a případně na dopad programu a kvalitu a účinnost jeho realizace by měly být zachovány. Návrhy by měly i nadále být vybírány na základě hodnocení ze strany nezávislých externích odborníků. Proces hodnocení by měl být koncipován tak, aby byl vyloučen střet zájmů a podjatost. Měla by být zohledněna možnost dvoufázového postupu předkládání a v první fázi hodnocení by mohly být případně vyhodnoceny anonymizované návrhy. Komise by v příslušných případech měla do procesu hodnocení nadále zapojovat nezávislé pozorovatele. Pro činnosti v rámci nástroje ERI Pathfinder, misí a v jiných řádně odůvodněných případech, jak je podrobně stanoveno v pracovním programu, je možné zohlednit nutnost zajistit celkovou soudržnost portfolia projektů, pokud návrhy dosáhly příslušné prahové hodnoty. Příslušné cíle a postupy by měly být předem zveřejněny. V souladu s čl. 200 odst. 7 finančního nařízení by žadatelé měli obdržet zpětnou vazbu ohledně hodnocení jejich návrhu, mimo jiné zejména důvody pro zamítnutí. |
| --- | --- |

(86)

Klíčové prvky výběru návrhu a systému hodnocení u Horizontu 2020 se zvláštním zaměřením na excelenci a případně na dopad programu a kvalitu a účinnost jeho realizace by měly být zachovány. Návrhy by měly i nadále být vybírány na základě hodnocení ze strany nezávislých externích odborníků. Proces hodnocení by měl být koncipován tak, aby byl vyloučen střet zájmů a podjatost. Měla by být zohledněna možnost dvoufázového postupu předkládání a v první fázi hodnocení by mohly být případně vyhodnoceny anonymizované návrhy. Komise by v příslušných případech měla do procesu hodnocení nadále zapojovat nezávislé pozorovatele. Pro činnosti v rámci nástroje ERI Pathfinder, misí a v jiných řádně odůvodněných případech, jak je podrobně stanoveno v pracovním programu, je možné zohlednit nutnost zajistit celkovou soudržnost portfolia projektů, pokud návrhy dosáhly příslušné prahové hodnoty. Příslušné cíle a postupy by měly být předem zveřejněny. V souladu s čl. 200 odst. 7 finančního nařízení by žadatelé měli obdržet zpětnou vazbu ohledně hodnocení jejich návrhu, mimo jiné zejména důvody pro zamítnutí.

| (87) | U všech částí programu by se v souladu s články 126 a 127 finančního nařízení mělo pokud možno uplatňovat systematické křížové spoléhání na hodnocení a audity s cílem snížit administrativní zátěž příjemců finančních prostředků Unie. Křížové spoléhání by mělo být výslovně stanoveno tím, že se zvažují i další prvky jistoty, jako jsou audity systémů a postupů. |
| --- | --- |

(87)

U všech částí programu by se v souladu s články 126 a 127 finančního nařízení mělo pokud možno uplatňovat systematické křížové spoléhání na hodnocení a audity s cílem snížit administrativní zátěž příjemců finančních prostředků Unie. Křížové spoléhání by mělo být výslovně stanoveno tím, že se zvažují i další prvky jistoty, jako jsou audity systémů a postupů.

| (88) | Specifické výzvy v oblastech výzkumu a inovací by měly být řešeny prostřednictvím udílení cen, případně i prostřednictvím společných či sdílených cen, organizovaného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem spolu s dalšími orgány Unie, přidruženými zeměmi, jinými třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi či neziskovými právními subjekty. Ceny by měly podporovat dosažení cílů programu. |
| --- | --- |

(88)

Specifické výzvy v oblastech výzkumu a inovací by měly být řešeny prostřednictvím udílení cen, případně i prostřednictvím společných či sdílených cen, organizovaného Komisí nebo příslušným financujícím subjektem spolu s dalšími orgány Unie, přidruženými zeměmi, jinými třetími zeměmi, mezinárodními organizacemi či neziskovými právními subjekty. Ceny by měly podporovat dosažení cílů programu.

| (89) | Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, s přihlédnutím zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a předpokládanému riziku nesouladu. Mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů. |
| --- | --- |

(89)

Druhy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů akcí a přinést výsledky, s přihlédnutím zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a předpokládanému riziku nesouladu. Mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů.

| (90) | S cílem zajištění kontinuity při poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění programu od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve a použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(90)

S cílem zajištění kontinuity při poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění programu od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve a použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (91) | Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přinášet vědecký, technologický, ekonomický, environmentální a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací, plnit strategické priority Unie a přispět k naplnění cílů a politik Unie a přispívat k řešení globálních výzev a posilovat EVP, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu vyhnutí se zdvojování činností, dosažení kritického množství v klíčových oblastech a maximalizace přidané hodnoty Unie, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(91)

Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přinášet vědecký, technologický, ekonomický, environmentální a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací, plnit strategické priority Unie a přispět k naplnění cílů a politik Unie a přispívat k řešení globálních výzev a posilovat EVP, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu vyhnutí se zdvojování činností, dosažení kritického množství v klíčových oblastech a maximalizace přidané hodnoty Unie, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (92) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (26) a nařízení (EU) č. 1291/2013 by proto měla být zrušena, |
| --- | --- |

(92)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (26) a nařízení (EU) č. 1291/2013 by proto měla být zrušena,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

1.   Tímto nařízením se na dobu trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027 zavádí program Horizont Evropa – rámcový program pro výzkum a inovace (dále jen „program“), stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků, pokud jde o nepřímé akce v rámci programu, a rovněž stanoví rámec, jímž se po stejnou dobu řídí podpora Unie pro výzkumné a inovační činnosti.

Toto nařízení stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

2.   Program se provádí prostřednictvím:

| a) | zvláštního programu zavedeného rozhodnutím (EU) 2021/764; |
| --- | --- |

a)

zvláštního programu zavedeného rozhodnutím (EU) 2021/764;

| b) | finančního příspěvku pro Evropský inovační a technologický institut zřízený nařízením o EIT; |
| --- | --- |

b)

finančního příspěvku pro Evropský inovační a technologický institut zřízený nařízením o EIT;

| c) | zvláštního programu pro obranný výzkum zavedeného nařízením (EU) 2021/697. |
| --- | --- |

c)

zvláštního programu pro obranný výzkum zavedeného nařízením (EU) 2021/697.

3.   Toto nařízení se nevztahuje na zvláštní program pro obranný výzkum uvedený v odst. 2 písm. c) tohoto článku, s výjimkou článků 1 a 5, čl. 7 odst. 1 a čl. 12 odst. 1.

4.   Pojmy „Horizont Evropa“, „program“ a „zvláštní program“ použité v tomto nařízení se týkají záležitostí relevantních pouze pro zvláštní program uvedený v odst. 2 písm. a), není-li výslovně uvedeno jinak.

5.   EIT provádí program v souladu se svými strategickými cíli na období 2021–2027 stanovenými ve strategickém inovačním programu, přičemž zohlední strategické plánování podle článku 6 a zvláštního programu uvedeného v odst. 2 písm. a) tohoto článku.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „výzkumnými infrastrukturami“ zařízení, která poskytují zdroje a služby pro výzkumné komunity k provádění výzkumu a podpoře inovací v jejich oborech, včetně souvisejících lidských zdrojů, hlavního vybavení nebo souborů nástrojů; zařízení související se znalostmi, jako jsou sbírky, archivy nebo infrastruktury vědeckých údajů; počítačové systémy, komunikační sítě a jakékoliv jiné infrastruktury jedinečné povahy a otevřené pro externí uživatele, nezbytné k dosažení excelence v oblasti výzkumu a inovací; podle okolností mohou být používány pro jiné účely, než je výzkum, například pro poskytování vzdělávání nebo veřejných služeb; |
| --- | --- |

1)

„výzkumnými infrastrukturami“ zařízení, která poskytují zdroje a služby pro výzkumné komunity k provádění výzkumu a podpoře inovací v jejich oborech, včetně souvisejících lidských zdrojů, hlavního vybavení nebo souborů nástrojů; zařízení související se znalostmi, jako jsou sbírky, archivy nebo infrastruktury vědeckých údajů; počítačové systémy, komunikační sítě a jakékoliv jiné infrastruktury jedinečné povahy a otevřené pro externí uživatele, nezbytné k dosažení excelence v oblasti výzkumu a inovací; podle okolností mohou být používány pro jiné účely, než je výzkum, například pro poskytování vzdělávání nebo veřejných služeb;

| 2) | „strategií pro inteligentní specializaci“ celostátní nebo regionální inovační strategie, které stanoví priority pro vytvoření konkurenční výhody vybudováním vlastních výzkumných a inovačních kapacit, jež budou odpovídat potřebám podniků s cílem uceleným způsobem reagovat na nové příležitosti a vývoj na trhu a zároveň zabránit zdvojování a tříštění úsilí; strategie pro inteligentní specializaci může mít podobu celostátního nebo regionálního strategického politického rámce pro výzkum a inovace nebo mohou být do něj zahrnuty, která splňuje nezbytné podmínky stanovené v nařízení o společných ustanoveních na období 2021-2027; |
| --- | --- |

2)

„strategií pro inteligentní specializaci“ celostátní nebo regionální inovační strategie, které stanoví priority pro vytvoření konkurenční výhody vybudováním vlastních výzkumných a inovačních kapacit, jež budou odpovídat potřebám podniků s cílem uceleným způsobem reagovat na nové příležitosti a vývoj na trhu a zároveň zabránit zdvojování a tříštění úsilí; strategie pro inteligentní specializaci může mít podobu celostátního nebo regionálního strategického politického rámce pro výzkum a inovace nebo mohou být do něj zahrnuty, která splňuje nezbytné podmínky stanovené v nařízení o společných ustanoveních na období 2021-2027;

| 3) | „evropským partnerstvím“ iniciativa připravená s včasným zapojením členských států a přidružených zemí, v jejímž rámci se Unie spolu se soukromými nebo veřejnými partnery (jako jsou průmyslová odvětví, univerzity, výzkumné organizace, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, včetně nadací a nevládních organizací) zavazují, že budou společně podporovat přípravu a provádění programu výzkumných a inovačních činností, včetně těch, které souvisejí s uplatněním na trhu, v oblasti regulace či politik; |
| --- | --- |

3)

„evropským partnerstvím“ iniciativa připravená s včasným zapojením členských států a přidružených zemí, v jejímž rámci se Unie spolu se soukromými nebo veřejnými partnery (jako jsou průmyslová odvětví, univerzity, výzkumné organizace, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni nebo organizace občanské společnosti, včetně nadací a nevládních organizací) zavazují, že budou společně podporovat přípravu a provádění programu výzkumných a inovačních činností, včetně těch, které souvisejí s uplatněním na trhu, v oblasti regulace či politik;

| 4) | „otevřeným přístupem“ online přístup umožňující koncovému uživateli bezplatný přístup k výstupům výzkumu, jež jsou výsledky akcí financovaných v rámci programu, v souladu s článkem 14 a čl. 39 odst. 3; |
| --- | --- |

4)

„otevřeným přístupem“ online přístup umožňující koncovému uživateli bezplatný přístup k výstupům výzkumu, jež jsou výsledky akcí financovaných v rámci programu, v souladu s článkem 14 a čl. 39 odst. 3;

| 5) | „otevřenou vědou“ přístup k vědeckému procesu založený na otevřené spolupráci, nástrojích a šíření poznatků, který zahrnuje prvky uvedené v článku 14. |
| --- | --- |

5)

„otevřenou vědou“ přístup k vědeckému procesu založený na otevřené spolupráci, nástrojích a šíření poznatků, který zahrnuje prvky uvedené v článku 14.

| 6) | „misí“ portfolio činností excelence v oblasti výzkumu a inovací s významným dopadem napříč obory a odvětvími, určené k těmto účelům: i) dosáhnout ve stanoveném časovém rámci měřitelného cíle, jehož by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí, ii) mít dopad na společnost a tvorbu politiky prostřednictvím vědy a techniky a iii) být relevantní pro významnou část evropského obyvatelstva a pro široké spektrum evropských občanů; |
| --- | --- |

6)

„misí“ portfolio činností excelence v oblasti výzkumu a inovací s významným dopadem napříč obory a odvětvími, určené k těmto účelům: i) dosáhnout ve stanoveném časovém rámci měřitelného cíle, jehož by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí, ii) mít dopad na společnost a tvorbu politiky prostřednictvím vědy a techniky a iii) být relevantní pro významnou část evropského obyvatelstva a pro široké spektrum evropských občanů;

| 7) | „zadáváním veřejných zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných produktů; |
| --- | --- |

7)

„zadáváním veřejných zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách, a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných produktů;

| 8) | „zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako prvotní zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a může zahrnovat zkoušku shody; |
| --- | --- |

8)

„zadáváním veřejných zakázek na inovativní řešení“ zadávání zakázek, v nichž zadavatelé působí jako prvotní zákazník pro inovativní zboží nebo služby, které dosud nejsou ve velkém rozsahu k dispozici na trhu, a může zahrnovat zkoušku shody;

| 9) | „přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti za podmínek stanovených v souladu s tímto nařízením; |
| --- | --- |

9)

„přístupovými právy“ práva využívat výsledky nebo stávající znalosti za podmínek stanovených v souladu s tímto nařízením;

| 10) | „stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace bez ohledu na jejich formu či povahu, a to hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako jsou práva duševního vlastnictví, které: i) mají příjemci v držení před svým přistoupením k dané akci; a ii) které příjemci písemnou dohodou označili za potřebné k provedení akce nebo k využití jejích výsledků; |
| --- | --- |

10)

„stávajícími znalostmi“ jakékoli údaje, know-how nebo informace bez ohledu na jejich formu či povahu, a to hmotné či nehmotné, včetně jakýchkoli práv, jako jsou práva duševního vlastnictví, které: i) mají příjemci v držení před svým přistoupením k dané akci; a ii) které příjemci písemnou dohodou označili za potřebné k provedení akce nebo k využití jejích výsledků;

| 11) | „šířením výsledků“ zveřejňování výsledků vhodnými prostředky s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků, včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku; |
| --- | --- |

11)

„šířením výsledků“ zveřejňování výsledků vhodnými prostředky s výjimkou prostředků, které vyplývají z ochrany nebo využívání výsledků, včetně vědeckých publikací v libovolném sdělovacím prostředku;

| 12) | „využíváním výsledků“ využívání výsledků v dalších výzkumných a inovačních činnostech jiných, než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, včetně mimo jiné při obchodním využití, jako je vývoj, vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh, vytváření a poskytování služby, nebo při normalizačních činnostech; |
| --- | --- |

12)

„využíváním výsledků“ využívání výsledků v dalších výzkumných a inovačních činnostech jiných, než jsou činnosti zahrnuté do dané akce, včetně mimo jiné při obchodním využití, jako je vývoj, vytváření produktu či procesu a jeho uvádění na trh, vytváření a poskytování služby, nebo při normalizačních činnostech;

| 13) | „spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek či podmínek bezplatnosti, které zohledňují zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání či další charakteristiky předpokládaného využití; |
| --- | --- |

13)

„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně možných finančních podmínek či podmínek bezplatnosti, které zohledňují zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu výsledků nebo stávajících znalostí, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání či další charakteristiky předpokládaného využití;

| 14) | „financujícím subjektem“ subjekt nebo organizace, jak je uvedeno v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, které Komise pověřila úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci programu; |
| --- | --- |

14)

„financujícím subjektem“ subjekt nebo organizace, jak je uvedeno v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení, které Komise pověřila úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci programu;

| 15) | „mezinárodní organizací pro evropský výzkum“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě; |
| --- | --- |

15)

„mezinárodní organizací pro evropský výzkum“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckotechnickou spolupráci v Evropě;

| 16) | „právním subjektem“ fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která je způsobilá vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity, jak je uvedeno v čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení; |
| --- | --- |

16)

„právním subjektem“ fyzická nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a která je způsobilá vlastním jménem vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity, jak je uvedeno v čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení;

| 17) | „zeměmi rozšiřování účasti“ nebo „zeměmi s nízkou výkonností v oblasti výzkumu a inovací“ země, v nichž musí být právní subjekty zřízeny pro to, aby byly způsobilé jako koordinátoři v rámci složky „Rozšiřování účasti a šíření excelence“ části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ programu. Z členských států jsou těmito zeměmi Bulharsko, Chorvatsko, Kypr, Česko, Estonsko, Řecko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko, a to po celou dobu trvání programu; pro přidružené země se seznam způsobilých zemí sestaví na základě stanoveného ukazatele a zveřejní v pracovním programu. Jako koordinátoři v rámci této složky budou rovněž plně způsobilé právní subjekty z nejvzdálenějších regionů vymezených v článku 349 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

17)

„zeměmi rozšiřování účasti“ nebo „zeměmi s nízkou výkonností v oblasti výzkumu a inovací“ země, v nichž musí být právní subjekty zřízeny pro to, aby byly způsobilé jako koordinátoři v rámci složky „Rozšiřování účasti a šíření excelence“ části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ programu. Z členských států jsou těmito zeměmi Bulharsko, Chorvatsko, Kypr, Česko, Estonsko, Řecko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko, a to po celou dobu trvání programu; pro přidružené země se seznam způsobilých zemí sestaví na základě stanoveného ukazatele a zveřejní v pracovním programu. Jako koordinátoři v rámci této složky budou rovněž plně způsobilé právní subjekty z nejvzdálenějších regionů vymezených v článku 349 Smlouvy o fungování EU;

| 18) | „neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy; |
| --- | --- |

18)

„neziskovým právním subjektem“ právní subjekt, který je na základě své právní formy neziskový nebo má zákonnou povinnost nerozdělovat zisk mezi akcionáře nebo jednotlivé členy;

| 19) | „malým a středním podnikem“ mikropodnik nebo malý nebo střední podnik ve smyslu článku 2 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES (27); |
| --- | --- |

19)

„malým a středním podnikem“ mikropodnik nebo malý nebo střední podnik ve smyslu článku 2 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES (27);

27

| 20) | „malou společností se střední tržní kapitalizací“ subjekt, který není mikropodnikem ani malým či středním podnikem a který má nejvýše 499 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s články 3 až 6 hlavy I přílohy doporučení 2003/361/ES; |
| --- | --- |

20)

„malou společností se střední tržní kapitalizací“ subjekt, který není mikropodnikem ani malým či středním podnikem a který má nejvýše 499 zaměstnanců, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s články 3 až 6 hlavy I přílohy doporučení 2003/361/ES;

| 21) | „výsledky“ jakékoliv hmotné či nehmotné výsledky dané akce, jako jsou údaje, know-how nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohu být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

21)

„výsledky“ jakékoliv hmotné či nehmotné výsledky dané akce, jako jsou údaje, know-how nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohu být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví;

| 22) | „výstupy výzkumu“ výsledky generované danou akcí, k nimž je možné získat přístup v podobě vědeckých publikací, údajů nebo jiných projektovaných výsledků a postupů, jako jsou software, algoritmy, protokoly a elektronické poznámky; |
| --- | --- |

22)

„výstupy výzkumu“ výsledky generované danou akcí, k nimž je možné získat přístup v podobě vědeckých publikací, údajů nebo jiných projektovaných výsledků a postupů, jako jsou software, algoritmy, protokoly a elektronické poznámky;

| 23) | „pečetí excelence“ značka kvality, která dokládá, že návrh předložený v rámci výzvy k podávání návrhů převyšuje všechny prahové hodnoty hodnocení stanovené v pracovním programu, ale nemohl být financován z důvodu nedostatku rozpočtových prostředků na tuto výzvu k podávání návrhů v rámci pracovního programu a mohl by získat podporu z jiných unijních či vnitrostátních zdrojů financování; |
| --- | --- |

23)

„pečetí excelence“ značka kvality, která dokládá, že návrh předložený v rámci výzvy k podávání návrhů převyšuje všechny prahové hodnoty hodnocení stanovené v pracovním programu, ale nemohl být financován z důvodu nedostatku rozpočtových prostředků na tuto výzvu k podávání návrhů v rámci pracovního programu a mohl by získat podporu z jiných unijních či vnitrostátních zdrojů financování;

| 24) | „strategickým plánem v oblasti výzkumu a inovací“ prováděcí akt, který v návaznosti na povinné rozsáhlé mnohostranné konzultace stanoví strategii pro uskutečnění obsahu pracovního programu na období nejvýše čtyř let a blíže upřesní priority, vhodné druhy akcí a způsoby realizace, které mají být použity; |
| --- | --- |

24)

„strategickým plánem v oblasti výzkumu a inovací“ prováděcí akt, který v návaznosti na povinné rozsáhlé mnohostranné konzultace stanoví strategii pro uskutečnění obsahu pracovního programu na období nejvýše čtyř let a blíže upřesní priority, vhodné druhy akcí a způsoby realizace, které mají být použity;

| 25) | „pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu v souladu s článkem 14 rozhodnutí (EU) 2021/764, nebo obsahem a strukturou rovnocenný dokument přijatý financujícím subjektem; |
| --- | --- |

25)

„pracovním programem“ dokument přijatý Komisí pro provádění zvláštního programu v souladu s článkem 14 rozhodnutí (EU) 2021/764, nebo obsahem a strukturou rovnocenný dokument přijatý financujícím subjektem;

| 26) | „smlouvou“ dohoda uzavřená mezi Komisí nebo příslušným financujícím subjektem a právním subjektem, kterou se řídí akce v oblasti inovací a tržního využití podporované kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa nebo kombinovaným financováním ERI; |
| --- | --- |

26)

„smlouvou“ dohoda uzavřená mezi Komisí nebo příslušným financujícím subjektem a právním subjektem, kterou se řídí akce v oblasti inovací a tržního využití podporované kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa nebo kombinovaným financováním ERI;

| 27) | „vratnou zálohou“ část kombinovaného financování z programu Horizont Evropa nebo kombinovaného financování ERI odpovídající půjčce podle hlavy X finančního nařízení, která je však přímo poskytována Unií na neziskovém základě na pokrytí nákladů na činnosti související s inovační akcí a kterou příjemce Unii zpětně uhradí za podmínek stanovených ve smlouvě; |
| --- | --- |

27)

„vratnou zálohou“ část kombinovaného financování z programu Horizont Evropa nebo kombinovaného financování ERI odpovídající půjčce podle hlavy X finančního nařízení, která je však přímo poskytována Unií na neziskovém základě na pokrytí nákladů na činnosti související s inovační akcí a kterou příjemce Unii zpětně uhradí za podmínek stanovených ve smlouvě;

| 28) | „utajovanými informacemi“ utajované informace Evropské unie, jak jsou vymezeny v článku 3 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444, dále utajované informace členských států, utajované informace třetích zemí, s nimiž má Unie dohodu o bezpečnosti informací, a utajované informace mezinárodní organizace, s níž má Unie dohodu o bezpečnosti informací; |
| --- | --- |

28)

„utajovanými informacemi“ utajované informace Evropské unie, jak jsou vymezeny v článku 3 rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444, dále utajované informace členských států, utajované informace třetích zemí, s nimiž má Unie dohodu o bezpečnosti informací, a utajované informace mezinárodní organizace, s níž má Unie dohodu o bezpečnosti informací;

| 29) | „operací kombinování zdrojů“ akce podporovaná z rozpočtu Unie, včetně akce v rámci nástrojů nebo platforem kombinujících zdroje financování podle článku 2 finančního nařízení, které kombinuje nevratné formy podpory nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |
| --- | --- |

29)

„operací kombinování zdrojů“ akce podporovaná z rozpočtu Unie, včetně akce v rámci nástrojů nebo platforem kombinujících zdroje financování podle článku 2 finančního nařízení, které kombinuje nevratné formy podpory nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

| 30) | „kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa“ finanční podpora programu k provedení akce v oblasti inovací a tržního využití, spočívající ve specifické kombinaci grantu nebo vratné zálohy s kapitálovou investicí nebo jinou vratnou formou podpory; |
| --- | --- |

30)

„kombinovaným financováním z programu Horizont Evropa“ finanční podpora programu k provedení akce v oblasti inovací a tržního využití, spočívající ve specifické kombinaci grantu nebo vratné zálohy s kapitálovou investicí nebo jinou vratnou formou podpory;

| 31) | „kombinovaným financováním ERI“ přímá finanční podpora poskytnutá v rámci ERI na akci v oblasti inovací a tržního využití, spočívající ve specifické kombinaci grantu nebo vratné zálohy s kapitálovou investicí nebo jinou vratnou formou podpory;“ |
| --- | --- |

31)

„kombinovaným financováním ERI“ přímá finanční podpora poskytnutá v rámci ERI na akci v oblasti inovací a tržního využití, spočívající ve specifické kombinaci grantu nebo vratné zálohy s kapitálovou investicí nebo jinou vratnou formou podpory;“

| 32) | „akcí v oblasti výzkumu a inovací“ akce sestávající především z činností, jejichž cílem je vytvořit nové znalosti nebo prověřit proveditelnost nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby nebo řešení. Takovými činnostmi mohou být základní a aplikovaný výzkum, vývoj a integrace technologií, testování, demonstrace a ověřování prototypu malého rozsahu v laboratoři nebo v simulovaném prostředí. |
| --- | --- |

32)

„akcí v oblasti výzkumu a inovací“ akce sestávající především z činností, jejichž cílem je vytvořit nové znalosti nebo prověřit proveditelnost nové nebo zdokonalené technologie, produktu, postupu, služby nebo řešení. Takovými činnostmi mohou být základní a aplikovaný výzkum, vývoj a integrace technologií, testování, demonstrace a ověřování prototypu malého rozsahu v laboratoři nebo v simulovaném prostředí.

| 33) | „inovační akcí“ akce sestávající především z činností přímo zaměřených na tvorbu plánů, úprav nebo návrhů nových, pozměněných nebo zdokonalených produktů, postupů nebo služeb, včetně případného vývoje prototypů, testování, předvádění, pilotních projektů, rozsáhlého ověřování produktů a tržní replikace; |
| --- | --- |

33)

„inovační akcí“ akce sestávající především z činností přímo zaměřených na tvorbu plánů, úprav nebo návrhů nových, pozměněných nebo zdokonalených produktů, postupů nebo služeb, včetně případného vývoje prototypů, testování, předvádění, pilotních projektů, rozsáhlého ověřování produktů a tržní replikace;

| 34) | „akcí ERV v oblasti hraničního výzkumu“ výzkumná akce vedená hlavními vědeckými pracovníky, včetně programu ERV „Ověřování koncepce“, která je prováděna v rámci kapacit jednoho nebo více příjemců financovaných Evropskou radou pro výzkum (ERV); |
| --- | --- |

34)

„akcí ERV v oblasti hraničního výzkumu“ výzkumná akce vedená hlavními vědeckými pracovníky, včetně programu ERV „Ověřování koncepce“, která je prováděna v rámci kapacit jednoho nebo více příjemců financovaných Evropskou radou pro výzkum (ERV);

| 35) | „akcí spojenou s odbornou přípravou a mobilitou“ akce zaměřená na zdokonalování dovedností, znalostí a kariérních vyhlídek výzkumných pracovníků založená na mobilitě mezi zeměmi a případně mezi odvětvími či obory; |
| --- | --- |

35)

„akcí spojenou s odbornou přípravou a mobilitou“ akce zaměřená na zdokonalování dovedností, znalostí a kariérních vyhlídek výzkumných pracovníků založená na mobilitě mezi zeměmi a případně mezi odvětvími či obory;

| 36) | „akcí na spolufinancování programu“ akce zajišťující víceleté spolufinancování programu činností zaváděného nebo prováděného právními subjekty, které řídí nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie; tento program činností může podporovat vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a akce v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání výsledků a poskytovat veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny a zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa nebo jejich kombinaci. Akce na spolufinancování programů mohou provádět tyto právní subjekty přímo nebo třetí strany jejich jménem; |
| --- | --- |

36)

„akcí na spolufinancování programu“ akce zajišťující víceleté spolufinancování programu činností zaváděného nebo prováděného právními subjekty, které řídí nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie; tento program činností může podporovat vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a akce v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání výsledků a poskytovat veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny a zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa nebo jejich kombinaci. Akce na spolufinancování programů mohou provádět tyto právní subjekty přímo nebo třetí strany jejich jménem;

| 37) | „akcí týkající se zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi“ akce, jejímž hlavním cílem je uskutečnění zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi prováděných příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli; |
| --- | --- |

37)

„akcí týkající se zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi“ akce, jejímž hlavním cílem je uskutečnění zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi prováděných příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli;

| 38) | „akcí týkající se zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení“ akce, jejíž hlavním cílem je uskutečnění společného nebo koordinovaného zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení prováděných příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli; |
| --- | --- |

38)

„akcí týkající se zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení“ akce, jejíž hlavním cílem je uskutečnění společného nebo koordinovaného zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení prováděných příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli;

| 39) | „koordinační a podpůrnou akcí“ akce přispívající k cílům programu, s výjimkou výzkumných a inovačních činností, vyjma případů, kdy jsou prováděny v rámci složky „Rozšiřování účasti a sdílení excelence“ části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“; a koordinace zdola nahoru bez spolufinancování výzkumných činností z Unie, jež umožňuje spolupráci mezi právními subjekty z členských států a přidružených zemí s cílem posílit EVP; |
| --- | --- |

39)

„koordinační a podpůrnou akcí“ akce přispívající k cílům programu, s výjimkou výzkumných a inovačních činností, vyjma případů, kdy jsou prováděny v rámci složky „Rozšiřování účasti a sdílení excelence“ části „Rozšiřování účasti a posilování EVP“; a koordinace zdola nahoru bez spolufinancování výzkumných činností z Unie, jež umožňuje spolupráci mezi právními subjekty z členských států a přidružených zemí s cílem posílit EVP;

| 40) | „motivačním oceněním“ ocenění, jež má stanovením cíle před vykonáním činnosti pobídnout k investicím v daném směru; |
| --- | --- |

40)

„motivačním oceněním“ ocenění, jež má stanovením cíle před vykonáním činnosti pobídnout k investicím v daném směru;

| 41) | „cenou uznání“ cena odměňující úspěchy dosažené v minulosti a vynikající práci po jejím provedení; |
| --- | --- |

41)

„cenou uznání“ cena odměňující úspěchy dosažené v minulosti a vynikající práci po jejím provedení;

| 42) | „akcí v oblasti inovací a tržního využití“ akce zahrnující inovační a jiné akce nezbytné k zavádění inovací na trhu, včetně rozšiřování podniků, v jejichž rámci se poskytuje kombinované financování z programu Horizont Evropa nebo kombinované financování ERI; |
| --- | --- |

42)

„akcí v oblasti inovací a tržního využití“ akce zahrnující inovační a jiné akce nezbytné k zavádění inovací na trhu, včetně rozšiřování podniků, v jejichž rámci se poskytuje kombinované financování z programu Horizont Evropa nebo kombinované financování ERI;

| 43) | „nepřímými akcemi“ výzkumné a inovační činnosti, které Unie finančně podporuje a účastníci je uskutečňují; |
| --- | --- |

43)

„nepřímými akcemi“ výzkumné a inovační činnosti, které Unie finančně podporuje a účastníci je uskutečňují;

| 44) | „přímými akcemi“ výzkumné a inovační činnosti uskutečňované Komisí prostřednictvím JRC; |
| --- | --- |

44)

„přímými akcemi“ výzkumné a inovační činnosti uskutečňované Komisí prostřednictvím JRC;

| 45) | „zadáváním veřejných zakázek“ zadání veřejných zakázek ve smyslu čl. 2 bodu 49 finančního nařízení; |
| --- | --- |

45)

„zadáváním veřejných zakázek“ zadání veřejných zakázek ve smyslu čl. 2 bodu 49 finančního nařízení;

| 46) | „přidruženým subjektem“ subjekt vymezený v čl. 187 odst. 1 finančního nařízení; |
| --- | --- |

46)

„přidruženým subjektem“ subjekt vymezený v čl. 187 odst. 1 finančního nařízení;

| 47) | „inovačním ekosystémem“ ekosystém, který na úrovni EU spojuje aktéry nebo subjekty, jejichž funkčním cílem je umožnit rozvoj technologií a inovace. Zahrnují vztahy mezi materiálními zdroji (jako jsou fondy, vybavení a zařízení), institucemi (jako jsou vysokoškolské instituce a podpůrné služby, organizace pro výzkum a technologie, společnosti, investoři rizikového kapitálu a finanční zprostředkovatelé) a celostátními, regionálními a místními subjekty pro tvorbu politik a financování; |
| --- | --- |

47)

„inovačním ekosystémem“ ekosystém, který na úrovni EU spojuje aktéry nebo subjekty, jejichž funkčním cílem je umožnit rozvoj technologií a inovace. Zahrnují vztahy mezi materiálními zdroji (jako jsou fondy, vybavení a zařízení), institucemi (jako jsou vysokoškolské instituce a podpůrné služby, organizace pro výzkum a technologie, společnosti, investoři rizikového kapitálu a finanční zprostředkovatelé) a celostátními, regionálními a místními subjekty pro tvorbu politik a financování;

| 48) | odměňováním na základě projektu" odměna, která je spojena s účastí osoby na projektech, je součástí běžné praxe příjemce v oblasti odměňování a vyplácí se konzistentním způsobem. |
| --- | --- |

48)

odměňováním na základě projektu" odměna, která je spojena s účastí osoby na projektech, je součástí běžné praxe příjemce v oblasti odměňování a vyplácí se konzistentním způsobem.

Článek 3

Cíle programu

1.   Obecným cílem programu je přinášet vědecký, technologický, ekonomický a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit vědecké a technické základny Unie a zvýšit její konkurenceschopnost ve všech členských státech, a to i v oblasti průmyslu, plnit strategické priority Unie, a přispět k naplnění cílů a politik Unie a k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje prostřednictvím dodržování zásad Agendy 2030 a Pařížské dohody, a posilovat EVP. Program tak bude maximalizovat přidanou hodnotu Unie, přičemž se zaměří na cíle a činnosti, které nemohou být účinně uskutečňovány členskými státy samostatně, ale pouze ve spolupráci.

2.   Program má tyto specifické cíle:

| a) | rozvíjet, podporovat a stimulovat vědeckou excelenci, podporovat vytváření a šíření vysoce kvalitních nových základních a aplikovaných znalostí, dovedností, technologií a řešení, podporovat odbornou přípravu a mobilitu výzkumných pracovníků, přilákat talentované odborníky na všech úrovních a přispívat k plnému zapojení talentového potenciálu Unie do akcí podporovaných v rámci programu; |
| --- | --- |

a)

rozvíjet, podporovat a stimulovat vědeckou excelenci, podporovat vytváření a šíření vysoce kvalitních nových základních a aplikovaných znalostí, dovedností, technologií a řešení, podporovat odbornou přípravu a mobilitu výzkumných pracovníků, přilákat talentované odborníky na všech úrovních a přispívat k plnému zapojení talentového potenciálu Unie do akcí podporovaných v rámci programu;

| b) | vytvářet znalosti a posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat přístupnost a zavádění inovativních řešení v evropském průmyslu, zejména v malých a středních podnicích, a ve společnosti pro řešení globálních výzev, včetně změny klimatu a cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

b)

vytvářet znalosti a posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat přístupnost a zavádění inovativních řešení v evropském průmyslu, zejména v malých a středních podnicích, a ve společnosti pro řešení globálních výzev, včetně změny klimatu a cílů udržitelného rozvoje;

| c) | podporovat všechny formy inovací, usnadňovat technologický rozvoj, demonstrace a přenos technologií a znalostí a posilovat zavádění a využívání inovativních řešení; |
| --- | --- |

c)

podporovat všechny formy inovací, usnadňovat technologický rozvoj, demonstrace a přenos technologií a znalostí a posilovat zavádění a využívání inovativních řešení;

| d) | optimalizovat plnění programu za účelem posílení a zvýšení dopadu a atraktivity EVP, podporovat účast všech členských států, včetně zemí s nízkou výkonností v oblasti výzkumu a inovací, založenou na excelenci v programu a usnadňovat kooperativní vazby v rámci evropského výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

d)

optimalizovat plnění programu za účelem posílení a zvýšení dopadu a atraktivity EVP, podporovat účast všech členských států, včetně zemí s nízkou výkonností v oblasti výzkumu a inovací, založenou na excelenci v programu a usnadňovat kooperativní vazby v rámci evropského výzkumu a inovací.

Článek 4

Struktura programu

1.   Pro účely zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. a) a EIT je program rozdělen do následujících částí, které přispívají k dosažení obecných a specifických cílů stanovených v článku 3:

| a) | Pilíř I „Excelentní věda“ obsahující tyto složky:






  i) | ERV; |
| --- | --- | --- |

a)

Pilíř I „Excelentní věda“ obsahující tyto složky:

i)

ERV;

| ii) | Akce „Marie Curie-Skłodowska“; |
| --- | --- |

ii)

Akce „Marie Curie-Skłodowska“;

| iii) | výzkumné infrastruktury. |
| --- | --- |

iii)

výzkumné infrastruktury.

| b) | Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ obsahující tyto složky, přičemž se zohlední to, že společenské vědy a humanitní obory hrají důležitou roli v zakázkách pro všechny klastry:






  i) | klastr „Zdraví“; |
| --- | --- | --- |

b)

Pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ obsahující tyto složky, přičemž se zohlední to, že společenské vědy a humanitní obory hrají důležitou roli v zakázkách pro všechny klastry:

i)

klastr „Zdraví“;

| ii) | klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“; |
| --- | --- |

ii)

klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“;

| iii) | klastr „Civilní bezpečnost pro společnost“; |
| --- | --- |

iii)

klastr „Civilní bezpečnost pro společnost“;

| iv) | klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“; |
| --- | --- |

iv)

klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“;

| v) | klastr „Klima, energetika a mobilita“; |
| --- | --- |

v)

klastr „Klima, energetika a mobilita“;

| vi) | klastr „Potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní prostředí“; |
| --- | --- |

vi)

klastr „Potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní prostředí“;

| vii) | nejaderné přímé akce JRC. |
| --- | --- |

vii)

nejaderné přímé akce JRC.

| c) | Pilíř III „Inovativní Evropa“ obsahující tyto složky:






  i) | ERI; |
| --- | --- | --- |

c)

Pilíř III „Inovativní Evropa“ obsahující tyto složky:

i)

ERI;

| ii) | Evropské inovační ekosystémy; |
| --- | --- |

ii)

Evropské inovační ekosystémy;

| iii) | EIT. |
| --- | --- |

iii)

EIT.

| d) | Část „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ obsahující tyto složky:






  i) | rozšiřování účasti a šíření excelence; |
| --- | --- | --- |

d)

Část „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ obsahující tyto složky:

i)

rozšiřování účasti a šíření excelence;

| ii) | reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

ii)

reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací.

2.   Hlavní rysy činností programu jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.

Článek 5

Výzkum a vývoj v oblasti obrany

Činnosti, které mají být prováděny v rámci zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. c) a jež jsou stanoveny v nařízení (EU) 2021/697, se zaměří výhradně na výzkum a v oblasti obrany, s cíli a hlavními rysy činností, jež sledují zvýšení konkurenceschopnosti, efektivity a inovační kapacity evropské obranné, technologické a průmyslové základny.

Článek 6

Strategické plánování a provádění a formy financování z prostředků Unie

1.   Program se provádí v rámci přímého řízení nebo v rámci nepřímého řízení financujícími subjekty.

2.   Financování v rámci programu může být poskytováno prostřednictvím nepřímých akcí jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, přičemž granty jsou hlavní formou podpory poskytované v rámci programu. Financování v rámci programu může být rovněž poskytováno prostřednictvím cen, zadávání veřejných zakázek a finančních nástrojů v rámci operací kombinovaného financování a kapitálové podpory v rámci nástroje Accelerator.

3.   Pravidla pro účast a šíření výsledků stanovená v tomto nařízení se vztahují na nepřímé akce.

4.   Hlavní typy akcí, jež mají být v rámci programu používané, jsou vymezeny v článku 2. Formy financování uvedené v odstavci 2 tohoto článku se používají pružně v rámci všech cílů programu, přičemž jejich použití je stanoveno na základě potřeb a charakteristik jednotlivých cílů.

5.   Program rovněž podporuje přímé akce. V případech, kdy uvedené přímé akce přispívají k iniciativám založeným podle článku 185 nebo 187 Smlouvy o fungování EU, se tento příspěvek nepovažuje za součást finančního příspěvku přiděleného na tyto iniciativy.

6.   Provádění zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. a) a znalostní a inovační společenství EIT jsou podporovány transparentním a strategickým plánováním výzkumných a inovačních činností stanovených ve zvláštním programu uvedeném v čl. 1 odst. 2 písm. a), zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“, a pokrývají rovněž příslušné činnosti v jiných pilířích, jakož i část „Rozšiřování účasti a posilování EVP“.

Komise zajistí zapojení členských států v rané fázi a rozsáhlé výměny s Evropským parlamentem, což doplní konzultace se zainteresovanými subjekty a širokou veřejností.

Strategické plánování zajistí soulad s dalšími příslušnými programy Unie a soudržnost s prioritami a závazky Unie a vyšší doplňkovost a synergie s vnitrostátními a regionálními programy a prioritami financování, což posílí i EVP. V příloze VI se vymezí oblasti možných misí a možných institucionalizovaných evropských partnerství.

7.   Je-li to vhodné, může být v zájmu rychlejšího přístupu k finančním prostředkům pro malá kolaborativní konsorcia navržen v rámci některých výzev k podávání návrhů zaměřených na výběr výzkumných a inovačních akcí nebo inovačních akcí v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ a nástroje Pathfinder „Evropské rady pro inovace“ zrychlený postup pro výzkum a inovace (dále jen "postup FTRI").

Výzva k podávání návrhů v rámci postupu FTRI musí splňovat všechny tyto charakteristiky:

| (a) | výzvy k podávání návrhů na principu zdola nahoru; |
| --- | --- |

(a)

výzvy k podávání návrhů na principu zdola nahoru;

| (b) | kratší doba pro udělení grantu, která nepřesahuje šest měsíců; |
| --- | --- |

(b)

kratší doba pro udělení grantu, která nepřesahuje šest měsíců;

| (c) | podpora poskytovaná pouze malým kolaborativním konsorciím tvořeným nejvýše šesti různými a nezávislými způsobilými právními subjekty; |
| --- | --- |

(c)

podpora poskytovaná pouze malým kolaborativním konsorciím tvořeným nejvýše šesti různými a nezávislými způsobilými právními subjekty;

| (d) | maximální finanční podpora pro každé konsorcium nepřesahuje částku 2,5 milionu EUR. |
| --- | --- |

(d)

maximální finanční podpora pro každé konsorcium nepřesahuje částku 2,5 milionu EUR.

V pracovním programu se uvedou výzvy k podávání návrhů, které využívají postup FTRI.

8.   Činnosti v rámci programu jsou primárně plněny na základě otevřených a soutěžních výzev k podávání návrhů, a to rovněž jako součást misí a evropských partnerství.

Článek 7

Zásady programu

1.   Výzkumné a inovační činnosti prováděné v rámci zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 2) písm. a) a v rámci EIT jsou zaměřeny výhradně na civilní využití. Převody rozpočtových prostředků mezi částkou přidělenou na zvláštní program podle čl. 1 odst. 2 písm. a) a EIT a částkou přidělenou na zvláštní program podle čl. 1 odst. 2 písm. c) nejsou povoleny a je třeba se vyvarovat zbytečného zdvojování mezi oběma programy.

2.   Program zajistí víceoborový přístup a v příslušných případech rovněž začlenění společenských a humanitních věd do všech klastrů a činností v rámci programu, včetně zvláštních výzev k podávání návrhů týkajících se společenských a humanitních témat.

3.   Kolaborativní části programu zajistí rovnováhu mezi nižší a vyšší úrovní technologické připravenosti, čímž se pokryje celý hodnotový řetězec.

4.   Program zajistí účinnou podporu a integraci spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a iniciativami na základě oboustranných přínosů, zájmů Unie, mezinárodních závazků a případně vzájemnosti.

5.   Program pomáhá zemím rozšiřování účasti zvýšit v něm svou účast a podporovat široké zeměpisné pokrytí v rámci kolaborativních projektů, mimo jiné šířením vědecké excelence, posilováním nových kooperativních vazeb a podněcováním k výměně znalostí a rovněž prostřednictvím provádění čl. 24 odst. 2 a čl. 50 odst. 5. Toto úsilí musí být zohledněno v přiměřených opatřeních členských států, včetně stanovení atraktivních platů pro výzkumné pracovníky, za podpory unijních, státních a regionálních fondů. Aniž by byla podkopávána kritéria excelence, musí být zvláštní pozornost věnována v závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací zeměpisné vyváženosti v hodnotících panelech a orgánech, jako jsou například správní rady a skupiny odborníků.

6.   Program zajistí účinné prosazování rovných příležitostí pro všechny a provádění všeobecného začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a genderového rozměru v samotném obsahu výzkumu a inovací. Usiluje o řešení příčin genderové nerovnosti. Zvláštní pozornost je věnována zajišťování co největší míry genderové vyváženosti v hodnotících panelech a jiných příslušných poradních orgánech, jako jsou rady a odborné skupiny.

7.   Program je prováděn v synergickém působení s dalšími programy Unie, přičemž usiluje o co největší administrativní zjednodušení. Příkladný seznam programů Unie, s nimiž má být zajištěno synergické působení, je uveden v příloze IV.

8.   Program přispívá ke zvýšení veřejných a soukromých investic do výzkumu a vývoje v členských státech, a pomáhá tak dosáhnout celkové investice nejméně 3 % HDP Unie do výzkumu a vývoje.

9.   Komise při provádění programu průběžně usiluje o administrativní zjednodušování a snižování zátěže žadatelů a příjemců.

10.   V rámci celkového cíle Unie začleňování opatření v oblasti klimatu do odvětvových politik Unie a do fondů Unie musí akce v rámci programu dosáhnout příspěvku alespoň 35 % výdajů na cíle v oblasti klimatu. Klimatická hlediska musí být odpovídajícím způsobem začleňována do samotného obsahu výzkumu a inovací.

11.   Program podporuje společné vytváření a společné navrhování prostřednictvím zapojení občanů a občanské společnosti.

12.   Program zajistí transparentnost a odpovědnost veřejného financování u projektů v oblasti výzkumu a inovací, čímž ochrání veřejný zájem.

13.   Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, aby všichni potenciální účastníci měli v okamžiku zveřejnění výzvy k podávání návrhů k dispozici dostatečné pokyny a informace, a zejména příslušnou vzorovou grantovou dohodu.

Článek 8

Mise

1.   Mise se programují v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“, k jejich plnění mohou však také přispívat akce prováděné v rámci jiných částí programu a také doplňující činnosti prováděné v rámci jiných programů Unie. Mise umožňují konkurenční řešení, jejichž výsledkem je celoevropská přidaná hodnota a dopad.

2.   Mise se stanovují a provádějí v souladu s tímto nařízením a se zvláštním programem uvedeným v čl. 1 odst. 2 písm. a), aby bylo zajištěno aktivní a brzké zapojení členských států a rozsáhlé výměny s Evropským parlamentem. Mise, jejich cíle, rozpočet, dílčí cíle, rozsah a záběr, ukazatele a milníky musí být uvedeny ve strategických plánech v oblasti výzkumu a inovací, popřípadě v pracovních programech. Hodnocení návrhů v rámci misí se provádí v souladu s článkem 29.

3.   V průběhu prvních tří let programu je prostřednictvím konkrétních výzev k podávání návrhů na provedení misí programováno maximálně 10 % ročního rozpočtu pilíře II. Ve zbývajících letech programu je možné uvedený procentní podíl zvýšit pouze na základě kladného hodnocení procesu výběru a řízení mise. Komise informuje o celkovém podílu rozpočtu každého pracovního programu věnovaného na mise.

4.   Mise musí:

| a) | mít, s použitím cílů udržitelného rozvoje jako zdrojů pro svou podobu a provádění, jasný obsah výzkumu a inovací a jasnou přidanou hodnotu Unie a přispívat k dosažení priorit a závazků Unie a cílů programu uvedených v článku 3; |
| --- | --- |

a)

mít, s použitím cílů udržitelného rozvoje jako zdrojů pro svou podobu a provádění, jasný obsah výzkumu a inovací a jasnou přidanou hodnotu Unie a přispívat k dosažení priorit a závazků Unie a cílů programu uvedených v článku 3;

| b) | pokrývat oblasti společné evropské důležitosti, být inkluzivní, podněcovat k široké angažovanosti a aktivní účasti různých typů zainteresovaných stran z veřejného i soukromého sektoru, včetně občanů a koncových uživatelů, a přinášet takové výsledky výzkumu a inovací, ze kterých budou moci mít prospěch všechny členské státy; |
| --- | --- |

b)

pokrývat oblasti společné evropské důležitosti, být inkluzivní, podněcovat k široké angažovanosti a aktivní účasti různých typů zainteresovaných stran z veřejného i soukromého sektoru, včetně občanů a koncových uživatelů, a přinášet takové výsledky výzkumu a inovací, ze kterých budou moci mít prospěch všechny členské státy;

| c) | být odvážné a inspirativní, a tedy mít široký vědecký, technologický, společenský, hospodářský, environmentální nebo politický význam a dopad; |
| --- | --- |

c)

být odvážné a inspirativní, a tedy mít široký vědecký, technologický, společenský, hospodářský, environmentální nebo politický význam a dopad;

| d) | ukazovat jasný směr a jasné cíle a být cílené, měřitelné, časově vymezené a mít jasné rozpočtové krytí; |
| --- | --- |

d)

ukazovat jasný směr a jasné cíle a být cílené, měřitelné, časově vymezené a mít jasné rozpočtové krytí;

| e) | být vybírány transparentním způsobem a zaměřeny na ambiciózní, na excelenci založené a maximalizací dopadu motivované, přitom však realistické cíle a na výzkumné, vývojové a inovační činnosti; |
| --- | --- |

e)

být vybírány transparentním způsobem a zaměřeny na ambiciózní, na excelenci založené a maximalizací dopadu motivované, přitom však realistické cíle a na výzkumné, vývojové a inovační činnosti;

| f) | mít nezbytný rozsah, škálu a způsob získávání zdrojů a pákový efekt k získání dalších veřejných a soukromých finančních prostředků potřebných k dosažení výsledků; |
| --- | --- |

f)

mít nezbytný rozsah, škálu a způsob získávání zdrojů a pákový efekt k získání dalších veřejných a soukromých finančních prostředků potřebných k dosažení výsledků;

| g) | stimulovat činnost ve všech oborech (včetně sociálních a humanitních věd) a zahrnovat činnosti ze širokého spektra úrovní technologické připravenosti, včetně nižších úrovní technologické připravenosti; |
| --- | --- |

g)

stimulovat činnost ve všech oborech (včetně sociálních a humanitních věd) a zahrnovat činnosti ze širokého spektra úrovní technologické připravenosti, včetně nižších úrovní technologické připravenosti;

| h) | být otevřené různým přístupům a řešením zdola nahoru s přihlédnutím k potřebám lidí a společnosti a přínosům pro ně, přičemž je třeba uznat význam různorodých příspěvků pro jejich dosažení. |
| --- | --- |

h)

být otevřené různým přístupům a řešením zdola nahoru s přihlédnutím k potřebám lidí a společnosti a přínosům pro ně, přičemž je třeba uznat význam různorodých příspěvků pro jejich dosažení.

| i) | transparentním způsobem využívat synergického působení s jinými programy Unie a také s vnitrostátními a v příslušných případech s regionálními inovačními ekosystémy. |
| --- | --- |

i)

transparentním způsobem využívat synergického působení s jinými programy Unie a také s vnitrostátními a v příslušných případech s regionálními inovačními ekosystémy.

5.   Komise monitoruje a hodnotí každou misi v souladu s články 50 a 52 a přílohou V, včetně pokroku vedoucího ke krátkodobým, střednědobým a dlouhodobým cílům, což zahrnuje fáze provádění, sledování a postupného ukončování misí. Hodnocení prvních misí zřízených v rámci programu se uskuteční nejpozději do konce roku 2023 a před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o vytvoření nových misí a o pokračování, ukončení nebo přesměrování probíhajících misí. Výsledky tohoto hodnocení se zveřejní a musí obsahovat mimo jiné analýzu procesu jejich výběru a jejich řízení, rozpočtu, zaměření a dosavadního pokroku.

Článek 9

Evropská rada pro inovace

1.   Komise zřídí ERI jako centrálně řízené „jednotné kontaktní místo“ pro účely provádění akcí v rámci pilíře III „Inovativní Evropa“, které se ERI týkají. ERI se zaměří především na průlomové a přelomové inovace, bude cílit zejména na ty, které vytvářejí tržní příležitosti, přičemž rovněž podpoří všechny druhy inovací, včetně inkrementálních.

ERI se řídí těmito zásadami:

| a) | jasná přidaná hodnota Unie, |
| --- | --- |

a)

jasná přidaná hodnota Unie,

| b) | autonomie, |
| --- | --- |

b)

autonomie,

| c) | schopnost přijímat rizika, |
| --- | --- |

c)

schopnost přijímat rizika,

| d) | účinnost, |
| --- | --- |

d)

účinnost,

| e) | účelnost, |
| --- | --- |

e)

účelnost,

| f) | transparentnost |
| --- | --- |

f)

transparentnost

| g) | odpovědnost. |
| --- | --- |

g)

odpovědnost.

2.   ERI je otevřena všem typům inovátorů od jednotlivců po vysoké školy, výzkumné organizace a společnosti (malé a střední podniky včetně začínajících podniků a ve výjimečných případech i malé společnosti se střední tržní kapitalizací) a od jednotlivých příjemců po multidisciplinární konsorcia. Na inovativní začínající podniky a malé a střední podniky musí být vyčleněno nejméně 70 % rozpočtu ERI.

3.   Rada ERI a způsob řízení ERI jsou popsány v rozhodnutí (EU) 2021/764.

Článek 10

Evropská partnerství

1.   Části programu mohou být prováděny prostřednictvím evropských partnerství. Zapojení Unie do evropských partnerství může mít některou z těchto forem:

| a) | účast v evropských partnerstvích vytvořených na základě memoranda o porozumění nebo smluvních ujednání mezi Komisí a partnery uvedenými v čl. 2 bodu 3, kterými se stanoví cíle evropského partnerství, související závazky Komise a ostatních partnerů týkající se jejich finančních nebo věcných příspěvků, klíčové ukazatele výkonnosti a dopadu, výsledky, kterých je třeba dosáhnout, a způsoby podávání zpráv. Patří mezi ně určení doplňkových činností v oblasti výzkumu a inovací, které jsou prováděny partnery a programem (spoluprogramovaná evropská partnerství); |
| --- | --- |

a)

účast v evropských partnerstvích vytvořených na základě memoranda o porozumění nebo smluvních ujednání mezi Komisí a partnery uvedenými v čl. 2 bodu 3, kterými se stanoví cíle evropského partnerství, související závazky Komise a ostatních partnerů týkající se jejich finančních nebo věcných příspěvků, klíčové ukazatele výkonnosti a dopadu, výsledky, kterých je třeba dosáhnout, a způsoby podávání zpráv. Patří mezi ně určení doplňkových činností v oblasti výzkumu a inovací, které jsou prováděny partnery a programem (spoluprogramovaná evropská partnerství);

| b) | účast v programu výzkumných a inovačních činností s uvedením cílů, klíčových ukazatelů výkonnosti a dopadu a výsledků, kterých je třeba dosáhnout, a finanční příspěvek na tento program, na základě závazku partnerů, pokud jde o finanční nebo věcné příspěvky a začlenění jejich příslušných činností prostřednictvím akce na spolufinancování programu (spolufinancovaná evropská partnerství); |
| --- | --- |

b)

účast v programu výzkumných a inovačních činností s uvedením cílů, klíčových ukazatelů výkonnosti a dopadu a výsledků, kterých je třeba dosáhnout, a finanční příspěvek na tento program, na základě závazku partnerů, pokud jde o finanční nebo věcné příspěvky a začlenění jejich příslušných činností prostřednictvím akce na spolufinancování programu (spolufinancovaná evropská partnerství);

| c) | účast ve výzkumných a inovačních programech a finanční příspěvek na tyto programy prováděné několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování EU, nebo subjekty zřízenými podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, jako jsou společné podniky, nebo znalostními a inovačními společenstvími EIT v souladu s nařízením o EIT na období 2021-2027 (institucionalizovaná evropská partnerství).
  Institucionalizovaná evropská partnerství se zřídí pouze v případě, že jiné části programu, jakož i jiné formy evropských partnerství by nedosáhly cílů nebo by nevytvořily potřebné očekávané dopady, a je-li to odůvodněno dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace. Evropská partnerství v souladu s článkem 185 nebo článkem 187 Smlouvy o fungování EU uplatní centrální řízení všech finančních příspěvků, s výjimkou řádně odůvodněných případů. V případě centrálního řízení všech finančních příspěvků se příspěvky na jednotlivé projekty od jednoho zúčastněného státu poskytují na základě financování požadovaného v návrzích od právních subjektů usazených v tomto zúčastněném státě, nedohodnou-li se všechny zúčastněné státy jinak.
  Pravidla institucionalizovaných evropských partnerství stanoví mimo jiné cíle, klíčové ukazatele výkonnosti a dopadu a výsledky, kterých je třeba dosáhnout, jakož i související závazky týkající se finančních nebo věcných příspěvků partnerů. |
| --- | --- |

c)

účast ve výzkumných a inovačních programech a finanční příspěvek na tyto programy prováděné několika členskými státy v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování EU, nebo subjekty zřízenými podle článku 187 Smlouvy o fungování EU, jako jsou společné podniky, nebo znalostními a inovačními společenstvími EIT v souladu s nařízením o EIT na období 2021-2027 (institucionalizovaná evropská partnerství).

Institucionalizovaná evropská partnerství se zřídí pouze v případě, že jiné části programu, jakož i jiné formy evropských partnerství by nedosáhly cílů nebo by nevytvořily potřebné očekávané dopady, a je-li to odůvodněno dlouhodobou perspektivou a vysokým stupněm integrace. Evropská partnerství v souladu s článkem 185 nebo článkem 187 Smlouvy o fungování EU uplatní centrální řízení všech finančních příspěvků, s výjimkou řádně odůvodněných případů. V případě centrálního řízení všech finančních příspěvků se příspěvky na jednotlivé projekty od jednoho zúčastněného státu poskytují na základě financování požadovaného v návrzích od právních subjektů usazených v tomto zúčastněném státě, nedohodnou-li se všechny zúčastněné státy jinak.

Pravidla institucionalizovaných evropských partnerství stanoví mimo jiné cíle, klíčové ukazatele výkonnosti a dopadu a výsledky, kterých je třeba dosáhnout, jakož i související závazky týkající se finančních nebo věcných příspěvků partnerů.

2.   Evropská partnerství:

| a) | se za účelem řešení evropských nebo globálních výzev zřizují pouze v případech, kdy budou dosahovat cílů programu efektivněji, než by bylo možné pouze samotnou Unií a ve srovnání s jinými formami podpory z programu; na akce programu, které jsou prováděny v rámci evropských partnerství, se přidělí přiměřený podíl rozpočtu z programu; většina rozpočtových prostředků v pilíři II se vyčlení na akce mimo evropská partnerství; |
| --- | --- |

a)

se za účelem řešení evropských nebo globálních výzev zřizují pouze v případech, kdy budou dosahovat cílů programu efektivněji, než by bylo možné pouze samotnou Unií a ve srovnání s jinými formami podpory z programu; na akce programu, které jsou prováděny v rámci evropských partnerství, se přidělí přiměřený podíl rozpočtu z programu; většina rozpočtových prostředků v pilíři II se vyčlení na akce mimo evropská partnerství;

| b) | musí být v souladu se zásadami přidané hodnoty Unie, transparentnosti a otevřenosti, dopadu v rámci Evropy a na ni, silného aktivačního účinku v dostatečném rozsahu, dlouhodobých závazků všech zúčastněných stran, flexibility při provádění, soudržnosti, koordinace a doplňkovosti s iniciativami Unie, místními, regionálními, celostátními a případně mezinárodními iniciativami nebo s jinými evropskými partnerstvími a misemi; |
| --- | --- |

b)

musí být v souladu se zásadami přidané hodnoty Unie, transparentnosti a otevřenosti, dopadu v rámci Evropy a na ni, silného aktivačního účinku v dostatečném rozsahu, dlouhodobých závazků všech zúčastněných stran, flexibility při provádění, soudržnosti, koordinace a doplňkovosti s iniciativami Unie, místními, regionálními, celostátními a případně mezinárodními iniciativami nebo s jinými evropskými partnerstvími a misemi;

| c) | mají přístup jasně zohledňující jejich životní cyklus, jsou časově omezená a zahrnují podmínky pro postupné ukončování financování z programu. |
| --- | --- |

c)

mají přístup jasně zohledňující jejich životní cyklus, jsou časově omezená a zahrnují podmínky pro postupné ukončování financování z programu.

3.   Evropská partnerství podle odst. 1 písm. a) a b) tohoto článku budou uvedena ve strategických plánech v oblasti výzkumu a inovací předtím, než budou zařazena do pracovních programů.

4.   Ustanovení a kritéria pro výběr, provádění, monitorování, hodnocení a ukončování evropských partnerství jsou stanovena v příloze III.

Článek 11

Přezkum oblastí pro mise a partnerství

Do 31. prosince 2023 Komise provede přezkum přílohy VI tohoto nařízení v rámci celkového monitoringu programu, včetně misí a institucionalizovaných evropských partnerství zřízených na základě článku 185 nebo 187 Smlouvy o fungování EU, a Evropskému parlamentu a Radě předloží zprávu o hlavních výsledcích.

Článek 12

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 činí 86 123 000 000 EUR v běžných cenách pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 2 písm. a) a pro EIT a 7 953 000 000 EUR v běžných cenách pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 2 písm. c).

2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 2 písm. a) a pro EIT je následující:

| a) | 23 546 000 000 EUR na pilíř I „Excelentní věda“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:






  i) | 15 027 000 000 EUR pro ERV; |
| --- | --- | --- |

a)

23 546 000 000 EUR na pilíř I „Excelentní věda“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:

i)

15 027 000 000 EUR pro ERV;

| ii) | 6 333 000 000 EUR na akce „Marie Curie-Skłodowska“; |
| --- | --- |

ii)

6 333 000 000 EUR na akce „Marie Curie-Skłodowska“;

| iii) | 2 186 000 000 EUR na výzkumné infrastruktury; |
| --- | --- |

iii)

2 186 000 000 EUR na výzkumné infrastruktury;

| b) | 47 428 000 000 EUR na pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:






  i) | 6 893 000 000 EUR na klastr „Zdraví“; |
| --- | --- | --- |

b)

47 428 000 000 EUR na pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:

i)

6 893 000 000 EUR na klastr „Zdraví“;

| ii) | 1 386 000 000 EUR na klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“; |
| --- | --- |

ii)

1 386 000 000 EUR na klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“;

| iii) | 1 303 000 000 EUR na klastr „Civilní bezpečnost pro společnost“; |
| --- | --- |

iii)

1 303 000 000 EUR na klastr „Civilní bezpečnost pro společnost“;

| iv) | 13 462 000 000 EUR na klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“; |
| --- | --- |

iv)

13 462 000 000 EUR na klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“;

| v) | 13 462 000 000 EUR na klastr „Klima, energetika a mobilita“; |
| --- | --- |

v)

13 462 000 000 EUR na klastr „Klima, energetika a mobilita“;

| vi) | 8 952 000 000 EUR na klastr „Potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní prostředí“; |
| --- | --- |

vi)

8 952 000 000 EUR na klastr „Potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní prostředí“;

| vii) | 1 970 000 000 EUR na nejaderné přímé akce JRC; |
| --- | --- |

vii)

1 970 000 000 EUR na nejaderné přímé akce JRC;

| c) | 11 937 000 000 EUR na pilíř III „Inovativní Evropa“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:






  i) | 8 752 000 000 EUR pro ERI; |
| --- | --- | --- |

c)

11 937 000 000 EUR na pilíř III „Inovativní Evropa“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:

i)

8 752 000 000 EUR pro ERI;

| ii) | 459 000 000 EUR na evropské inovační ekosystémy; |
| --- | --- |

ii)

459 000 000 EUR na evropské inovační ekosystémy;

| iii) | 2 726 000 000 EUR pro EIT; |
| --- | --- |

iii)

2 726 000 000 EUR pro EIT;

| d) | 3 212 000 000 EUR na část „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:






  i) | 2 842 000 000 EUR na „rozšiřování účasti a šíření excelence“; |
| --- | --- | --- |

d)

3 212 000 000 EUR na část „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:

i)

2 842 000 000 EUR na „rozšiřování účasti a šíření excelence“;

| ii) | 370 000 000 EUR na „reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací“. |
| --- | --- |

ii)

370 000 000 EUR na „reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací“.

3.   V důsledku úpravy specifické pro určitý program stanovené v článku 5 nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 se částka uvedená v odstavci 1 pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení a pro EIT zvyšuje o dodatečný příděl ve výši 3 000 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018, jak je uvedeno v příloze II nařízení (EU, Euratom) 2020/2093.

4.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 3 je následující:

| a) | 1 286 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na pilíř I „Excelentní věda“, z čehož je určeno:






  i) | 857 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 pro ERV; |
| --- | --- | --- |

a)

1 286 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na pilíř I „Excelentní věda“, z čehož je určeno:

i)

857 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 pro ERV;

| ii) | 236 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na akce „Marie Curie-Skłodowska“; |
| --- | --- |

ii)

236 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na akce „Marie Curie-Skłodowska“;

| iii) | 193 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na výzkumné infrastruktury; |
| --- | --- |

iii)

193 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na výzkumné infrastruktury;

| b) | 1 286 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“, z čehož je určeno:






  i) | 686 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“; |
| --- | --- | --- |

b)

1 286 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na pilíř II „Globální výzvy a konkurenceschopnost evropského průmyslu“, z čehož je určeno:

i)

686 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“;

| ii) | 257 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na klastr „Civilní bezpečnost pro společnost“; |
| --- | --- |

ii)

257 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na klastr „Civilní bezpečnost pro společnost“;

| iii) | 171 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“; |
| --- | --- |

iii)

171 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“;

| iv) | 171 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na klastr „Klima, energetika a mobilita“; |
| --- | --- |

iv)

171 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na klastr „Klima, energetika a mobilita“;

| c) | 270 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na pilíř III „Inovativní Evropa“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:






  i) | 60 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 pro evropské inovační ekosystémy; |
| --- | --- | --- |

c)

270 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na pilíř III „Inovativní Evropa“ na období 2021–2027, z čehož je určeno:

i)

60 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 pro evropské inovační ekosystémy;

| ii) | 210 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 pro EIT; |
| --- | --- |

ii)

210 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 pro EIT;

| d) | 159 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na část „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ na období 2021–2027, z čehož je určeno






  i) | 99 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na „rozšiřování účasti a šíření excelence“; |
| --- | --- | --- |

d)

159 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na část „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ na období 2021–2027, z čehož je určeno

i)

99 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na „rozšiřování účasti a šíření excelence“;

| ii) | 60 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na „reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací“. |
| --- | --- |

ii)

60 000 000 EUR ve stálých cenách roku 2018 na „reformy a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací“.

5.   Aby bylo možné reagovat na nepředvídané situace nebo nový vývoj a nové potřeby, může se Komise v rámci ročního rozpočtového procesu odchýlit od částek uvedených v odstavci 2 až do výše 10 %. Žádné takovéto odchýlení není možné v případě částky uvedené v odst. 2 písm. b) bodu vii) a v případě celkové částky stanovené pro část „Rozšiřování účasti a posilování EVP“ v odstavci 2.

6.   Částka uvedená v odstavcích 1 a 3 tohoto článku pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 2 písm. a) a pro EIT může rovněž pokrývat výdaje na přípravu, monitorování, kontrolu, audit, hodnocení a další činnosti a výdaje nezbytné pro řízení a provádění programu, včetně všech administrativních výdajů, i hodnocení pokroku při dosahování jeho cílů. Administrativní výdaje na nepřímé akce nesmí překročit 5 % celkové částky určené na nepřímé akce v rámci zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. a) a EIT. Kromě toho může částka uvedená v odstavcích 1 a 3 tohoto článku pro zvláštní program uvedený v čl. 1 odst. 2 písm. a) a EIT pokrývat rovněž:

| a) | výdaje na studie, setkání odborníků, informační a komunikační kampaně, souvisejí-li s cíli programu, |
| --- | --- |

a)

výdaje na studie, setkání odborníků, informační a komunikační kampaně, souvisejí-li s cíli programu,

| b) | výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu informací, včetně nástrojů informačních technologií na úrovni organizace, a další výdaje na technickou a správní pomoc potřebnou v souvislosti s řízením programu. |
| --- | --- |

b)

výdaje spojené se sítěmi informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu informací, včetně nástrojů informačních technologií na úrovni organizace, a další výdaje na technickou a správní pomoc potřebnou v souvislosti s řízením programu.

7.   S cílem umožnit řízení akcí, jež nebudou dokončeny do 31. prosince 2027, lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 začlenit i prostředky na pokrytí výdajů stanovených v odstavci 6.

8.   Rozpočtové závazky na akce trvající déle než jeden rozpočtový rok mohou být rozloženy do ročních splátek po dobu několika let.

9.   V souladu s čl. 193 odst. 2 druhým pododstavcem písm. a) finančního nařízení lze na omezenou dobu a v řádně odůvodněných případech uvedených v rozhodnutí o financování považovat činnosti podporované podle tohoto nařízení a související náklady za způsobilé od 1. ledna 2021, a to i v případě, že uvedené činnosti byly provedeny a náklady vznikly před podáním žádosti o grant.

Článek 13

Zdroje z Nástroje Evropské unie na podporu oživení

1.   S výhradou čl. 3 odst. 3, 4, 7 a 9 nařízení Rady (EU) 2020/2094 se opatření uvedená v čl. 1 odst. 2 uvedeného nařízení v rámci programu provádějí částkami uvedenými v čl. 2 odst. 2 písm. a) bodě iv) uvedeného nařízení.

2.   Částky uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) bodě iv) nařízení (EU) 2020/2094 představují vnější účelově vázané příjmy, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení. Tyto dodatečné částky jsou přidělovány výhradně na akce v oblasti výzkumu a inovací zaměřené na řešení důsledků krize způsobené onemocněním COVID-19, zejména jejích hospodářských, sociálních a společenských důsledků. Prioritu mají inovativní malé a střední podniky a zvláštní pozornost je třeba věnovat jejich začlenění do kolaborativních projektů v rámci pilíře II.

3.   Orientační rozdělení částek uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. a) bodě iv) nařízení Rady (EU) 2020/2094 je následující:

| a) | 25 % na klastr „Zdraví“; |
| --- | --- |

a)

25 % na klastr „Zdraví“;

| b) | 25 % na klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“; |
| --- | --- |

b)

25 % na klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“;

| c) | 25 % na klastr „Klima, energetika a mobilita“; |
| --- | --- |

c)

25 % na klastr „Klima, energetika a mobilita“;

| d) | 25 % na ERI. |
| --- | --- |

d)

25 % na ERI.

Článek 14

Otevřená věda

1.   Program prosazuje otevřenou vědu jako přístup k vědeckému procesu založený na spolupráci a šíření poznatků, zejména v souladu s těmito prvky, které budou zajištěny v souladu s čl. 39 odst. 3 tohoto nařízení:

| a) | otevřený přístup k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného v rámci programu; |
| --- | --- |

a)

otevřený přístup k vědeckým publikacím, které jsou výsledkem výzkumu financovaného v rámci programu;

| b) | otevřený přístup k výzkumným datům, včetně těch, na kterých jsou založeny vědecké publikace, v souladu se zásadou „co nejotevřenější – nepřístupné jen v nezbytné míře“. |
| --- | --- |

b)

otevřený přístup k výzkumným datům, včetně těch, na kterých jsou založeny vědecké publikace, v souladu se zásadou „co nejotevřenější – nepřístupné jen v nezbytné míře“.

2.   Zásada reciprocity v otevřené vědě je podporována a prosazována ve všech dohodách se třetími zeměmi o přidružení a spolupráci, včetně dohod uzavřených financujícími subjekty pověřenými nepřímým řízením programu.

3.   Zajistí se odpovědná správa výzkummných dat v souladu se zásadami „dohledatelnosti“, „dostupnosti“, „interoperability“ a „znovupoužitelnosti“ (zásady FAIR). Rovněž se věnuje pozornost dlouhodobému uchovávání těchto dat.

4.   Jsou podporovány a prosazovány další postupy otevřené vědy, včetně postupů ve prospěch malých a středních podniků.

Článek 15

Alternativní, kombinované a kumulativní financování a převody zdrojů

1.   Program se provádí v synergii s dalšími programy Unie v souladu se zásadou stanovenou v čl. 7 odst. 7.

2.   Výzvám k podávání návrhů uvedeným v pracovním programu se uděluje „pečeť excelence“. V souladu s příslušnými ustanoveními nařízení o společných ustanoveních na období 2021-2027 a příslušnými ustanoveními nařízení o strategických plánech SZP mohou obdržet podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu+ (ESF+) nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV):

| a) | spolufinancované akce vybrané v rámci programu; a |
| --- | --- |

a)

spolufinancované akce vybrané v rámci programu; a

| b) | akce, kterým byla udělena „pečeť excelence“, pokud splnily všechny tyto podmínky:






  i) | byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu; |
| --- | --- | --- |

b)

akce, kterým byla udělena „pečeť excelence“, pokud splnily všechny tyto podmínky:

i)

byly posouzeny v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu;

| ii) | splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů; a |
| --- | --- |

ii)

splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů; a

| iii) | nebyly financovány v rámci této výzvy k podávání návrhů výhradně z důvodu rozpočtových omezení. |
| --- | --- |

iii)

nebyly financovány v rámci této výzvy k podávání návrhů výhradně z důvodu rozpočtových omezení.

3.   Finanční příspěvky z programů spolufinancovaných z EFRR, ESF+, ENRAF a EZFRV mohou být považovány za příspěvek zúčastněného členského státu pro účely evropských partnerství podle čl. 10 odst. 1 písm. b) a c) tohoto nařízení, za předpokladu, že je to v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení o společných ustanoveních na období 2021-2027 a nařízení týkajících se jednotlivých fondů.

4.   Na akci, na niž byl získán příspěvek v rámci jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady Pro příspěvek na akci z příslušného programu Unie se použijí pravidla dotyčného programu. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

5.   Do programu mohou být za podmínek stanovených v příslušných ustanoveních nařízení o společných ustanovení na období 2021-2027převedeny na žádost dotčených členských států zdroje přidělené členským státům ve sdíleném řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce. Tyto zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

6.   Pokud Komise nepřijala právní závazek v rámci přímého nebo nepřímého řízení v souvislosti se zdroji převedenými v souladu s odstavcem 5, mohou být odpovídající nepřidělené zdroje na žádost členského státu v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných ustanoveních nařízení o společných ustanovení na období 2021-2027 převedeny zpět do jednoho nebo více příslušných zdrojových programů.

Článek 16

Třetí země přidružené k programu

1.   Program je otevřen přidružení těchto třetích zemí (dále jen "přidružené země"):

| a) | členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru; |
| --- | --- |

a)

členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru, v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;

| b) | přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

b)

přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| c) | zemí evropské politiky sousedství v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi; |
| --- | --- |

c)

zemí evropské politiky sousedství v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi;

| d) | třetích zemí a území, jež splňují všechna tato kritéria:






  i) | mají dostatečné kapacity v oblasti vědy, technologií a inovací; |
| --- | --- | --- |

d)

třetích zemí a území, jež splňují všechna tato kritéria:

i)

mají dostatečné kapacity v oblasti vědy, technologií a inovací;

| ii) | přijaly závazek k otevřené tržní ekonomice založené na pravidlech, včetně spravedlivého a rovného zacházení s právy duševního vlastnictví, dodržování lidských práv, podporovaný demokratickými institucemi; |
| --- | --- |

ii)

přijaly závazek k otevřené tržní ekonomice založené na pravidlech, včetně spravedlivého a rovného zacházení s právy duševního vlastnictví, dodržování lidských práv, podporovaný demokratickými institucemi;

| iii) | aktivně podporují politiky zaměřené na zlepšení hospodářského a sociálního blahobytu občanů. |
| --- | --- |

iii)

aktivně podporují politiky zaměřené na zlepšení hospodářského a sociálního blahobytu občanů.

2.   Přidružení každé z třetích zemí podle odst. 1 písm. d) k programu musí být v souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě týkající se účasti třetí země na programu Unie za předpokladu, že tato dohoda:

| a) | zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni; |
| --- | --- |

a)

zajišťuje spravedlivou rovnováhu, pokud jde o příspěvky třetí země, která se účastní programů Unie, a přínos pro ni;

| b) | stanoví podmínky účasti v programech Unie, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy, a jejich správní náklady.; |
| --- | --- |

b)

stanoví podmínky účasti v programech Unie, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy, a jejich správní náklady.;

| c) | nesvěřuje dané třetí zemi rozhodovací pravomoc v souvislosti s programem Unie; |
| --- | --- |

c)

nesvěřuje dané třetí zemi rozhodovací pravomoc v souvislosti s programem Unie;

| d) | zaručuje práva Unie s cílem zajistit řádné finanční řízení a chránit finanční zájmy Unie. |
| --- | --- |

d)

zaručuje práva Unie s cílem zajistit řádné finanční řízení a chránit finanční zájmy Unie.

Příspěvky uvedené v prvním pododstavci písm. b) představují účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 5 finančního nařízení.

3.   Rozsah přidružení každé třetí země k programu zohlední analýzu přínosů pro Unii a cíl podpory hospodářského růstu v Unii prostřednictvím inovací. V souladu s tím mohou být části programu z dohody o přidružení s konkrétní zemí, s výjimkou členů EHP, přistupujících zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátů, vyňaty.

4.   Dohoda o přidružení musí v co největší míře umožnit reciproční účast právních subjektů usazených v Unii v ekvivalentních programech přidružených zemí v souladu s podmínkami stanovenými v uvedených programech.

5.   Podmínky určující výši finančního příspěvku zajistí pravidelnou automatickou opravu jakékoliv významné nerovnováhy ve srovnání s částkou, kterou subjekty usazené v příslušné zemi dostávají díky účasti v programu, s přihlédnutím k nákladům na řízení, realizaci a provoz programu. Při přidělování finančních příspěvků se zohlední míra účasti právních subjektů přidružených zemí v každé části programu.

HLAVA II

PRAVIDLA PRO ÚČAST A ŠÍŘENÍ VÝSLEDKŮ

Kapitola I

Obecná ustanovení

Článek 17

Financující subjekty a přímé akce JRC

1.   Pravidla stanovená v této hlavě se nevztahují na přímé akce prováděné JRC.

2.   V řádně odůvodněných případech se financující subjekty mohou odchýlit od pravidel stanovených v této hlavě, s výjimkou článků 18, 19 a 20, pokud:

| a) | je takové odchýlení stanoveno v základním aktu, kterým se zřizuje financující subjekt nebo kterým se mu svěřují úkoly plnění rozpočtu, nebo |
| --- | --- |

a)

je takové odchýlení stanoveno v základním aktu, kterým se zřizuje financující subjekt nebo kterým se mu svěřují úkoly plnění rozpočtu, nebo

| b) | v případě financujících subjektů podle čl. 62 odst. 1 písm. c) bodu ii), iii) nebo v) finančního nařízení, pokud je takové odchýlení stanoveno v dohodě o příspěvcích a vyžadují-li to jejich specifické provozní potřeby nebo povaha akce. |
| --- | --- |

b)

v případě financujících subjektů podle čl. 62 odst. 1 písm. c) bodu ii), iii) nebo v) finančního nařízení, pokud je takové odchýlení stanoveno v dohodě o příspěvcích a vyžadují-li to jejich specifické provozní potřeby nebo povaha akce.

Článek 18

Způsobilé akce a etické zásady

1.   Aniž je dotčen odstavec 2 tohoto článku, jsou pro financování způsobilé pouze akce určené k provádění cílů uvedených v článku 3.

Nefinancují se tyto oblasti výzkumu:

| a) | činnosti zaměřené na klonování lidí k reprodukčním účelům; |
| --- | --- |

a)

činnosti zaměřené na klonování lidí k reprodukčním účelům;

| b) | činnosti, které jsou zaměřeny na změnu genetického dědictví lidských bytostí a v jejichž důsledku by tyto změny mohly být dědičné (28); |
| --- | --- |

b)

činnosti, které jsou zaměřeny na změnu genetického dědictví lidských bytostí a v jejichž důsledku by tyto změny mohly být dědičné (28);

| c) | činnosti zaměřené na vytváření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím přenosu jádra somatické buňky. |
| --- | --- |

c)

činnosti zaměřené na vytváření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím přenosu jádra somatické buňky.

2.   Výzkum na lidských kmenových buňkách pocházejících z dospělých jedinců i z embryí může být financován v závislosti na obsahu vědeckého návrhu i na právním rámci daných členských států. V rámci Unie ani mimo ni se neposkytuje financování na výzkumné činnosti, které jsou zakázané ve všech členských státech. V členském státě nemůže být financována výzkumná činnost, která je v něm zakázána.

Článek 19

Etické otázky

1.   Akce prováděné v rámci programu musí být v souladu s etickými zásadami a s příslušnými ustanoveními unijního, vnitrostátního a mezinárodního práva, včetně Listiny a Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a jejích dodatkových protokolů.

Zvláštní pozornost je věnována zásadě proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu na fyzickou a duševní nedotknutelnost osoby, právu na nediskriminaci a potřebě zajistit ochranu životního prostředí a vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.

2.   Právní subjekty účastnící se akce poskytnou:

| a) | etické sebehodnocení s uvedením a popisem všech předvídatelných etických otázek spojených s cílem, prováděním a pravděpodobným dopadem činností, které mají být financovány, včetně potvrzení o souladu s odstavcem 1 a popisem způsobu jeho zajištění; |
| --- | --- |

a)

etické sebehodnocení s uvedením a popisem všech předvídatelných etických otázek spojených s cílem, prováděním a pravděpodobným dopadem činností, které mají být financovány, včetně potvrzení o souladu s odstavcem 1 a popisem způsobu jeho zajištění;

| b) | potvrzení, že činnosti budou v souladu s Evropským kodexem chování pro integritu výzkumu zveřejněným organizací All European Academies (ALLEA), a že nebudou prováděny žádné činnosti, které jsou z financování vyloučeny; |
| --- | --- |

b)

potvrzení, že činnosti budou v souladu s Evropským kodexem chování pro integritu výzkumu zveřejněným organizací All European Academies (ALLEA), a že nebudou prováděny žádné činnosti, které jsou z financování vyloučeny;

| c) | pro činnosti prováděné mimo Unii potvrzení, že stejné činnosti by byly povoleny v některém členském státě; a |
| --- | --- |

c)

pro činnosti prováděné mimo Unii potvrzení, že stejné činnosti by byly povoleny v některém členském státě; a

| d) | pro činnosti, při nichž se využívají lidské embryonální kmenové buňky, popřípadě údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o schválení etických otázek, která je nutno získat před zahájením dotčených činností. |
| --- | --- |

d)

pro činnosti, při nichž se využívají lidské embryonální kmenové buňky, popřípadě údaje týkající se licencí a kontrolních opatření, která přijmou příslušné orgány dotčených členských států, jakož i údaje o schválení etických otázek, která je nutno získat před zahájením dotčených činností.

3.   Návrhy musí být systematicky prověřeny s cílem určit akce, které vyvolávají složité nebo závažné etické otázky, a předložit je k etickému posouzení. Etické posouzení provádí Komise, není-li svěřeno financujícímu subjektu. Všechny akce, které zahrnují použití lidských embryonálních kmenových buněk nebo lidských embryí, musí být předmětem etického posouzení. Etické prověřování a posouzení se provádí za podpory odborníků na otázky etiky. Komise a financující subjekty zajistí co největší transparentnost postupů v oblasti etiky, aniž je dotčena důvěrnost obsahu těchto postupů.

4.   Právní subjekty účastnící se akcí obdrží veškerá schválení nebo jiné povinné dokumenty od příslušných vnitrostátních, místních etických komisí nebo jiných orgánů, jako jsou úřady pro ochranu údajů, před zahájením příslušných činností. Tyto dokumenty musí být archivovány a na žádost poskytnuty Komisi nebo příslušnému financujícímu subjektu.

5.   V případě potřeby provedou Komise nebo příslušný financující subjekt etické kontroly. V případě závažných nebo složitých etických otázek budou etické kontroly prováděny Komisí, která jejich provedení může svěřit financujícímu subjektu.

Etické kontroly se provádějí s podporou odborníků na otázky etiky.

6.   Akce, které nesplňují etické požadavky uvedené v odstavcích 1 až 4 a nejsou tudíž z etického hlediska přijatelné, jsou zamítnuty nebo ukončeny, jakmile je konstatováno, že jsou eticky nepřijatelné.

Článek 20

Bezpečnost

1.   Akce prováděné v rámci programu musí být v souladu s příslušnými bezpečnostními pravidly a zejména pravidly na ochranu utajovaných informací před neoprávněným zveřejněním, včetně dodržování příslušných unijních a vnitrostátních právních předpisů. V případě výzkumu prováděného mimo Unii, při kterém jsou využívány utajované informace nebo takové informace vznikají, je nezbytné, aby kromě souladu s těmito požadavky byla uzavřena dohoda o bezpečnosti informací mezi Unií a třetí zemí, v níž se má výzkum provádět.

2.   Tam, kde je to vhodné, musí návrhy obsahovat bezpečnostní sebehodnocení s uvedením veškerých bezpečnostních otázek a podrobným popisem způsobu jejich řešení zajišťujícího jejich soulad s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy.

3.   Tam, kde je to vhodné, provede Komise nebo příslušný financující subjekt bezpečnostní kontrolu návrhů vyvolávajících bezpečnostní otázky.

4.   Tam, kde je to vhodné, musí být akce v souladu s rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444 a jeho prováděcími pravidly.

5.   Právní subjekty účastnící se akce zajistí ochranu utajovaných informací, které byly využity nebo které v rámci akce vznikly, před neoprávněným zveřejněním. Před zahájením příslušných činností subjekty předloží osvědčení o bezpečnostní prověrce osob nebo zařízení vydané příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány.

6.   Pokud musí s utajovanými informacemi pracovat nezávislí externí odborníci, vyžaduje se před jmenováním těchto odborníků příslušné osvědčení o bezpečnostní prověrce.

7.   Tam, kde je to vhodné, může Komise nebo příslušný financující subjekt provádět bezpečnostní kontroly.

8.   Akce, které nejsou v souladu s bezpečnostními pravidly podle tohoto článku, mohou být zamítnuty nebo kdykoli ukončeny.

Kapitola II

Granty

Článek 21

Granty

Není-li v této kapitole uvedeno jinak, granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou VIII finančního nařízení.

Článek 22

Právní subjekty způsobilé k účasti

1.   Akcí v rámci programu se může zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení, a to včetně právních subjektů z nepřidružených třetích zemí nebo mezinárodních organizací, pokud jsou splněny podmínky stanovené v tomto nařízení, jakož i veškeré podmínky stanovené v pracovním programu nebo výzvě k podávání návrhů.

2.   Pokud pracovní program nestanoví jinak a je-li to řádně odůvodněno, jsou právní subjekty tvořící konsorcium způsobilé k účasti na akcích v rámci programu, pokud je toto konsorcium tvořeno:

| a) | alespoň jedním nezávislým právním subjektem usazeným v některém členském státě, |
| --- | --- |

a)

alespoň jedním nezávislým právním subjektem usazeným v některém členském státě,

| b) | alespoň dalšími dvěma nezávislými právními subjekty usazenými v různých členských státech nebo přidružených zemích. |
| --- | --- |

b)

alespoň dalšími dvěma nezávislými právními subjekty usazenými v různých členských státech nebo přidružených zemích.

3.   Akce ERV v oblasti hraničního výzkumu, akce ERI, akce spojené s odbornou přípravou a mobilitou nebo akce na spolufinancování programu mohou být prováděny jedním nebo několika právními subjekty, pokud je alespoň jeden z nich usazen v členském státě nebo přidružené zemi na základě dohody uzavřené v souladu s článkem 16.

4.   Koordinační a podpůrné akce mohou být prováděny jedním nebo několika právními subjekty, které mohou být usazeny v některém členském státě, přidružené zemi nebo ve výjimečných případech v jiné třetí zemi.

5.   Pokud jde o akce spojené se strategickými prostředky, zájmy, autonomií nebo bezpečností Unie, pracovní program může stanovit, že účast může být omezena na právní subjekty usazené pouze v členských státech nebo na právní subjekty usazené kromě členských států v uvedených přidružených nebo jiných třetích zemích. Jakékoli omezení účasti právních subjektů usazených v přidružených zemích, které jsou členy EHP, musí být v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru. V řádně odůvodněných a výjimečných případech a s cílem zaručit ochranu strategických zájmů Unie a jejích členských států může pracovní program z jednotlivých výzev k podávání návrhů rovněž vyloučit účast právních subjektů, které jsou usazeny v Unii nebo v přidružených zemích, přímo nebo nepřímo kontrolovaných nepřidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty nepřidružených třetích zemí, nebo jejich účast podřídit podmínkám stanoveným v pracovním programu.

6.   Ve vhodných a řádně odůvodněných případech může pracovní program stanovit další kritéria způsobilosti vedle kritérií uvedených v odstavcích 2 až 5 s ohledem na specifické požadavky politiky nebo povahu a cíle akce, včetně počtu právních subjektů, druhu právního subjektu a místa usazení.

7.   Pokud jde o akce využívající částky podle čl. 15 odst. 5, musí být účast omezena na jeden právní subjekt usazený v jurisdikci převádějícího řídícího orgánu, není-li s tímto řídícím orgánem dohodnuto jinak.

8.   Pokud je to uvedeno v pracovním programu, může se akcí účastnit JRC.

9.   JRC, mezinárodní evropské výzkumné organizace a právní subjekty zřízené podle práva Unie se považují za usazené v jiném členském státě než v těch, ve kterých jsou usazeny další právní subjekty podílející se na akci.

10.   Pokud jde o akce ERV v oblasti hraničního výzkumu a akce spojené s odbornou přípravou a mobilitou a pokud jsou uvedeny v pracovním programu, mezinárodní organizace se sídlem v některém členském státě nebo přidružené zemi se považují za usazené v tomto členském státě nebo přidružené zemi. Pokud jde o jiné části programu, považují se mezinárodní organizace jiné než mezinárodní evropské výzkumné organizace za usazené v nepřidružené třetí zemi.

Článek 23

Právní subjekty způsobilé pro financování

1.   Právní subjekty jsou způsobilé pro financování, pokud jsou usazeny v členském státě nebo přidružené zemi. Pro financování z částek určených pro akce podle čl. 15 odst. 5 jsou způsobilé pouze právní subjekty usazené v jurisdikci převádějícího řídícího orgánu, nebylo-li s tímto řídícím subjektem dohodnuto jinak.

2.   Právní subjekty usazené v nepřidružené třetí zemi nesou náklady na svou účast. Pro financování jsou však v rámci akce způsobilé právní subjekty usazené v nepřidružených třetích zemích s nízkými až středními příjmy a výjimečně v jiných nepřidružených třetích zemích, pokud:

| a) | je tato třetí země uvedena v pracovním programu přijatém Komisí; nebo |
| --- | --- |

a)

je tato třetí země uvedena v pracovním programu přijatém Komisí; nebo

| b) | Komise nebo příslušný financující subjekt má za to, že účast dotyčného právního subjektu je pro provedení akce nezbytná. |
| --- | --- |

b)

Komise nebo příslušný financující subjekt má za to, že účast dotyčného právního subjektu je pro provedení akce nezbytná.

3.   Přidružené subjekty jsou způsobilé pro financování v rámci akce, pokud jsou usazeny v členském státě, přidružené zemi nebo ve třetí zemi uvedené v pracovním programu přijatém Komisí.

4.   Komise pravidelně zpřístupňuje Evropskému parlamentu a Radě informace o výši finančních příspěvků Unie poskytnutých právním subjektům usazeným v přidružených a nepřidružených třetích zemích. Pokud jde o přidružené země, zahrnují uvedené informace rovněž informace o jejich finanční rovnováze.

Článek 24

Výzvy k podávání návrhů

1.   Obsah výzev k podávání návrhů pro všechny akce musí být zahrnut do pracovního programu.

2.   Pokud je to nutné k dosažení jejich cílů, mohou být výzvy k podávání návrhů ve výjimečných případech omezeny na rozvoj dodatečných činností nebo připojení dalších partnerů ke stávajícím akcím. Kromě toho může být v pracovním programu stanovena možnost pro právní subjekty ze zemí s nízkým výkonem v oblasti výzkumu a inovací připojit se k již vybraným kolaborativním akcím v oblasti výzkumu a inovací, pokud se na tom dohodne příslušné konsorcium a za předpokladu, že právní subjekty z těchto zemí se těchto činností již neúčastní.

3.   Výzva k podávání návrhů se nevyžaduje u koordinačních a podpůrných akcí nebo akcí na spolufinancování programu, které:

| a) | mají být provedeny JRC nebo právními subjekty uvedenými v pracovním programu; |
| --- | --- |

a)

mají být provedeny JRC nebo právními subjekty uvedenými v pracovním programu;

| b) | nespadají podle čl. 195 písm. e) finančního nařízení do oblasti působnosti výzvy k podávání návrhů. |
| --- | --- |

b)

nespadají podle čl. 195 písm. e) finančního nařízení do oblasti působnosti výzvy k podávání návrhů.

4.   Pracovní program upřesní výzvy k podávání návrhů, za něž mohou být uděleny „pečeti excelence“. S předchozím souhlasem žadatele mohou být informace týkající se žádosti a hodnocení sdíleny se zainteresovanými financujícími orgány, s výhradou uzavření dohod o zachování důvěrnosti.

Článek 25

Společné výzvy k podávání návrhů

Komise nebo příslušný financující subjekt mohou vydat společnou výzvu k podávání návrhů spolu s:

| a) | třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur; |
| --- | --- |

a)

třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur;

| b) | mezinárodními organizacemi; |
| --- | --- |

b)

mezinárodními organizacemi;

| c) | neziskovými právními subjekty. |
| --- | --- |

c)

neziskovými právními subjekty.

V případě společné výzvy musí žadatelé splnit požadavky podle článku 22 a musí být stanoveny společné postupy pro výběr a hodnocení návrhů. Do těchto postupů musí být zapojena vyvážená skupina odborníků, které jmenuje každá strana.

Článek 26

Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení

1.   Akce mohou zahrnovat nebo mít jako primární cíl zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi či zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, jež mají být provedena příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli ve smyslu směrnic Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (29) a 2014/25/EU (30).

2.   Zadávací řízení:

| a) | musí být v souladu s pravidly hospodářské soutěže a se zásadami transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení, proporcionality; |
| --- | --- |

a)

musí být v souladu s pravidly hospodářské soutěže a se zásadami transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení, proporcionality;

| b) | mohou opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů) a |
| --- | --- |

b)

mohou opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů) a

| c) | stanoví, že bude veřejná zakázka zadána nabídkám, které nabízejí ekonomicky nejvýhodnější nabídku a současně zajistí neexistenci střetu zájmů. |
| --- | --- |

c)

stanoví, že bude veřejná zakázka zadána nabídkám, které nabízejí ekonomicky nejvýhodnější nabídku a současně zajistí neexistenci střetu zájmů.

V případě zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi může být zadávací řízení tam, kde je to vhodné, a aniž jsou dotčeny zásady uvedené v písmenu a), zjednodušeno nebo zrychleno a může stanovit zvláštní podmínky, jako je například omezení místa plnění činností, které jsou předmětem zakázky, na území členských států a přidružených zemí;

3.   Dodavatel, který vytvoří výsledky v rámci veřejné zakázky v předobchodní fázi, musí vlastnit alespoň s nimi spojená práva duševního vlastnictví. Veřejní zadavatelé musí mít alespoň bezplatná přístupová práva k výsledkům pro své vlastní použití a právo udělovat nebo vyžadovat, aby zúčastnění dodavatelé udělovali třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků jménem veřejného zadavatele za spravedlivých a přiměřených podmínek bez práva udělovat sublicence. Pokud dodavatel výsledky komerčně nevyužije v daném období po zadání veřejné zakázky v předobchodní fázi, jež je uvedeno ve smlouvě, mohou veřejní zadavatelé poté, co od dodavatele zjistí, z jakých důvodů je nevyužil, vyžadovat, aby převedl vlastnictví výsledků na veřejné zadavatele.

Článek 27

Finanční způsobilost žadatelů

1.   Kromě výjimek uvedených v čl. 198 odst. 5 finančního nařízení se ověří pouze finanční kapacita koordinátora, a to pouze v případě, že požadované financování z prostředků Unie je rovno 500 000 EUR nebo vyšší.

2.   Bez ohledu na odstavec 1, pokud však existují důvody k pochybnostem o finanční kapacitě žadatele nebo pokud existuje vyšší riziko vzhledem k účasti v několika probíhajících akcích financovaných z výzkumných a inovačních programů Unie, Komise nebo příslušný financující subjekt ověří rovněž finanční kapacitu ostatních žadatelů nebo koordinátorů, i když je požadované financování pod prahovou hodnotou uvedenou v odstavci 1.

3.   Je-li finanční kapacita strukturálně zaručena jiným právním subjektem, ověří se finanční kapacita tohoto právního subjektu.

4.   Pokud je finanční kapacita žadatele nedostatečná, mohou Komise nebo financující subjekt účast žadatele podmínit předložením prohlášení o společné a nerozdílné odpovědnosti přidruženého subjektu.

5.   Příspěvek do mechanismu uvedeného v článku 37 tohoto nařízení se považuje za dostatečnou záruku podle článku 152 finančního nařízení. Od příjemců nesmí být přijaty ani od nich nesmí být požadovány žádné další záruky nebo zajištění.

Článek 28

Kritéria pro udělení a výběr grantu

1.   Návrh se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení grantu:

| a) | excelence, |
| --- | --- |

a)

excelence,

| b) | dopad, |
| --- | --- |

b)

dopad,

| c) | kvalita a efektivnost provádění. |
| --- | --- |

c)

kvalita a efektivnost provádění.

2.   Na návrhy u akcí ERV v oblasti hraničního výzkumu se jako jediné kritérium použije kritérium uvedené v odst. 1 písm. a).

3.   Pracovní program stanoví další podrobnosti ohledně uplatňování kritérií pro udělení grantu stanovených v odstavci 1, včetně veškerých koeficientů, prahových hodnot a v relevantních případech pravidel pro zacházení s návrhy ex aequo, a to při zohlednění cílů výzvy k podávání návrhů. Podmínky pro zacházení s návrhy ex aequo mohou zahrnovat mimo jiné následující kritéria: malé a střední podniky, genderové hledisko a zeměpisná rozmanitost.

4.   Komise a další subjekty poskytující finance zohlední možnost dvoufázového postupu předkládání návrhů a hodnocení a bude-li to vhodné, mohou být anonymizované návrhy hodnoceny během první fáze hodnocení na základě jednoho nebo více kritérií pro udělení grantu uvedených v odstavci 1.

Článek 29

Hodnocení

1.   Návrhy hodnotí hodnotící výbor, který se skládá z nezávislých externích odborníků.

Pokud jde o činnosti ERI, mise a řádně odůvodněné případy stanovené v pracovním programu přijatém Komisí, může se hodnotící výbor skládat částečně nebo, pokud jde o koordinační a podpůrné akce, částečně nebo zcela ze zástupců orgánů či institucí Unie, jak je uvedeno v článku 150 finančního nařízení.

Na proces hodnocení mohou dohlížet nezávislí odborníci.

2.   Je-li to relevantní, stanoví hodnotící výbor pořadí návrhů, které dosáhly příslušných prahových hodnot, podle:

| a) | výsledků hodnocení, |
| --- | --- |

a)

výsledků hodnocení,

| b) | jejich přínosu k dosažení specifických cílů politiky, včetně vytvoření konzistentního portfolia projektů, konkrétně pro činnosti v rámci nástroje Pathfinder, mise a jiné řádně odůvodněné případy, jak je podrobně stanoveno v pracovním programu přijatém Komisí. |
| --- | --- |

b)

jejich přínosu k dosažení specifických cílů politiky, včetně vytvoření konzistentního portfolia projektů, konkrétně pro činnosti v rámci nástroje Pathfinder, mise a jiné řádně odůvodněné případy, jak je podrobně stanoveno v pracovním programu přijatém Komisí.

Pokud jde o činnosti ERI, mise a jiné řádně odůvodněné případy stanovené v pracovním programu přijatém Komisí, může hodnotící výbor také navrhnout úpravy návrhů, pokud jsou tyto úpravy potřebné pro konzistentnost portfoliového přístupu. Tyto úpravy musí být v souladu s podmínkami pro účast a se zásadou rovného zacházení. Programový výbor musí být o těchto případech informován.

3.   Proces hodnocení musí být koncipován tak, aby byl vyloučen střet zájmů a podjatost. Musí být zaručena transparentnost hodnotících kritérií a metody určování výsledků hodnocení.

4.   V souladu s čl. 200 odst. 7 finančního nařízení žadatelé obdrží zpětnou vazbu ve všech fázích hodnocení a, je-li žádost zamítnuta, musí jim být sděleny důvody pro zamítnutí.

5.   Právní subjekty usazené v zemích s nízkou výkonností v oblasti výzkumu a inovací, které se úspěšně účastnily složky „Rozšiřování účasti a sdílení excelence“, obdrží na žádost záznam o své účasti, který může být přiložen k návrhům v kolaborativních částech programu, které koordinují.

Článek 30

Postup pro přezkum hodnocení, dotazy a stížnosti

1.   Žadatel může požádat o přezkum hodnocení, pokud se domnívá, že příslušný hodnotící postup nebyl na jeho návrh správně použit (31).

2.   Předmětem žádosti o přezkum hodnocení mohou být pouze procesní aspekty hodnocení. Předmětem tohoto přezkumu nemůže být hodnocení kvalit návrhu.

3.   Žádost o přezkum hodnocení musí být předložena ke konkrétnímu návrhu a ve lhůtě 30 dnů od sdělení výsledků hodnocení.

Výbor pro přezkum hodnocení vydá stanovisko ohledně procesních aspektů hodnocení a jeho předsedou a členy jsou zaměstnanci Komise nebo příslušného financujícího subjektu, kteří nebyli zapojeni do hodnocení návrhů. Výbor pro přezkum hodnocení může doporučit jeden z těchto postupů:

| a) | přehodnocení návrhu, které provedou především hodnotitelé, kteří se neúčastnili předchozího hodnocení, nebo |
| --- | --- |

a)

přehodnocení návrhu, které provedou především hodnotitelé, kteří se neúčastnili předchozího hodnocení, nebo

| b) | potvrzení původního hodnocení. |
| --- | --- |

b)

potvrzení původního hodnocení.

4.   Přezkum hodnocení nezdrží výběr návrhů, které nejsou předmětem tohoto přezkumu.

5.   Komise zajistí, aby existoval postup umožňující účastníkům podávat přímé dotazy či stížnosti týkající se jejich zapojení do programu. Informace o způsobu předkládání dotazů či stížností jsou dostupné on-line.

Článek 31

Lhůta pro udělení grantu

1.   Odchylně od čl. 194 odst. 2 prvního pododstavce finančního nařízení se použijí tyto lhůty:

| a) | pro informování všech žadatelů o výsledku hodnocení jejich žádosti: maximálně pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů; |
| --- | --- |

a)

pro informování všech žadatelů o výsledku hodnocení jejich žádosti: maximálně pět měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;

| b) | pro podpis grantových dohod s žadateli: maximálně osm měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů. |
| --- | --- |

b)

pro podpis grantových dohod s žadateli: maximálně osm měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů.

2.   Pracovní program může stanovit kratší lhůty než lhůty stanovené v odstavci 1.

3.   Kromě výjimek stanovených v čl. 194 odst. 2 druhém pododstavci finančního nařízení mohou být lhůty uvedené v odstavci 1 tohoto článku překročeny u akcí ERV, u misí a v případě, že jsou akce předloženy k etickému posouzení nebo bezpečnostní kontrole.

Článek 32

Provádění grantu

1.   Pokud některý příjemce neplní své povinnosti spojené s technickým prováděním akce, musí být tyto povinnosti plněny ostatními příjemci bez dalšího financování z prostředků Unie, ledaže jsou této povinnosti výslovně zproštěni. Finanční odpovědnost každého příjemce je omezena na jeho vlastní závazky s výhradou ustanovení týkajících se mechanismu.

2.   Grantová dohoda může stanovit milníky a související splátky předběžných plateb. Pokud nejsou milníky dosaženy, může být akce pozastavena, změněna nebo může být v řádně odůvodněných případech ukončena.

3.   Akce může být rovněž ukončena, pokud očekávané výsledky z vědeckých nebo technologických důvodů, nebo v případě nástroje Accelerator také z ekonomických důvodů, ztratily pro Unii význam, nebo v případě ERI a misí vzhledem k jejich významu v rámci portfolia akcí. Než bude moci Komise rozhodnout o ukončení akce, provede postup s koordinátorem akce a případně s nezávislými externími odborníky, a to v souladu s článkem 133 finančního nařízení.

Článek 33

Grantové dohody

1.   Komise v úzké spolupráci s členskými státy vypracuje v souladu s tímto nařízením vzorové grantové dohody mezi Komisí nebo příslušným financujícím subjektem a příjemci. Je-li nutné ve vzorové grantové dohodě provést důležitou změnu, mimo jiné ve snaze o další zjednodušení povinností příjemců, Komise tuto vzorovou grantovou dohodu v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.

2.   Grantové dohody stanoví v souladu s tímto nařízením práva a povinnosti příjemců a Komise nebo příslušného financujícího subjektu. Stanoví rovněž práva a povinnosti právních subjektů, které se stanou příjemci v průběhu provádění akce, jakož i úlohu a úkoly koordinátora.

Článek 34

Míry financování

1.   Na všechny činnosti, které akce financuje, se použije jednotná míra financování na akci. Maximální míra na akci je stanovena v pracovním programu.

2.   Z programu může být uhrazeno až 100 % celkových způsobilých nákladů na akci, s výjimkou:

| a) | inovačních akcí, u nichž může být uhrazeno až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, u nichž může být uhrazeno až 100 % celkových způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

a)

inovačních akcí, u nichž může být uhrazeno až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, u nichž může být uhrazeno až 100 % celkových způsobilých nákladů;

| b) | akcí spolufinancování programu, u nichž může být uhrazeno alespoň 30 % a ve stanovených a řádně odůvodněných případech až 70 % celkových způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

b)

akcí spolufinancování programu, u nichž může být uhrazeno alespoň 30 % a ve stanovených a řádně odůvodněných případech až 70 % celkových způsobilých nákladů.

3.   Míry financování stanovené v tomto článku se použijí rovněž v případě akcí, u nichž se financování stanoví paušální sazbou, jednotkovými náklady nebo jednorázovou částkou na celou dobu trvání akce nebo její část.

Článek 35

Nepřímé náklady

1.   Nepřímé způsobilé náklady mohou dosahovat 25 % celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky, finanční podpory třetím stranám a veškerých jednotkových nákladů nebo jednorázových částek, které zahrnují nepřímé náklady.

Tam, kde je to vhodné, se nepřímé náklady zahrnuté do jednotkových nákladů nebo jednorázových částek vypočítají s použitím paušální sazby stanovené v prvním pododstavci, s výjimkou jednotkových nákladů na interně fakturované zboží a služby, které se vypočítají na základě skutečných nákladů v souladu s obvyklým postupem účtování nákladů příjemce.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 lze nepřímé náklady, pokud je to uvedeno v pracovním programu, vykázat ve formě jednorázové částky nebo jednotkových nákladů.

Článek 36

Způsobilé náklady

1.   Kromě kritérií stanovených v článku 186 finančního nařízení jsou náklady na zaměstnance v případě příjemců s odměňováním na základě projektu způsobilé k úhradě až do výše odměny, jaká by byla dané osobě vyplácena za práci na projektech v oblasti výzkumu a inovací financovaných z vnitrostátních programů, včetně odvodů na sociální zabezpečení a dalších nákladů zahrnutých do odměn zaměstnanců zapojených do dané akce, jež vyplývají z vnitrostátních právních předpisů nebo z pracovní smlouvy.

2.   Odchylně od čl. 190 odst. 1 finančního nařízení jsou náklady na zdroje poskytnuté třetími stranami prostřednictvím věcných příspěvků způsobilé, a to až do výše přímých způsobilých nákladů třetí strany.

3.   Odchylně od článku 192 finančního nařízení se příjmy plynoucí z využívání výsledků nepovažují za příjmy z akce.

4.   Příjemci mohou v souladu s tímto nařízením a s článkem 186 finančního nařízení používat své obvyklé postupy účtování k identifikaci a vykazování nákladů vzniklých v souvislosti s určitou akcí při splnění veškerých podmínek stanovených v grantové dohodě.

5.   Odchylně od čl. 203 odst. 4 finančního nařízení je při vyplacení zůstatku povinné osvědčení o finančních výkazech, jestliže částka požadovaná jako skutečné náklady a jednotkové náklady vypočtené v souladu s obvyklými účetními postupy je rovna 325 000 EUR nebo vyšší.

Osvědčení o finančních výkazech může vystavit schválený externí auditor nebo u veřejnoprávních subjektů příslušný a nezávislý státní úředník v souladu s čl. 203 odst. 4 finančního nařízení.

6.   Tam, kde je to vhodné, zohledňuje příspěvek Unie pro akce „Marie Curie-Skłodowska“ v oblasti odborné přípravy a mobility jakékoli dodatečné náklady příjemce související s mateřskou dovolenou, rodičovskou dovolenou, volnem z důvodu nemoci, zvláštní dovolenou nebo se změnou najímající hostitelské organizace nebo změnou rodinného stavu výzkumného pracovníka po dobu trvání grantové dohody.

7.   Náklady spojené s otevřeným přístupem včetně plánů správy dat jsou způsobilé k úhradě, jak je podrobněji stanoveno v grantové dohodě.

Článek 37

Vzájemný pojišťovací mechanismus

1.   Zřizuje se vzájemný pojišťovací mechanismus (dále jen „mechanismus“), který nahrazuje fond zřízený v souladu s článkem 38 nařízení Rady (EU) č. 1290/2013 a stává se jeho nástupcem. Mechanismus kryje riziko spojené s nenavrácením částek, které příjemci dluží:

| a) | Komisi podle rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (32), |
| --- | --- |

a)

Komisi podle rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (32),

| b) | Komisi a institucím Unie v rámci „Horizontu 2020“, |
| --- | --- |

b)

Komisi a institucím Unie v rámci „Horizontu 2020“,

| c) | Komisi a financujícím subjektům v rámci programu. |
| --- | --- |

c)

Komisi a financujícím subjektům v rámci programu.

Krytí rizika týkající se financujících orgánů uvedených v prvním pododstavci písm. c) může být prováděno prostřednictvím nepřímého systému krytí stanoveného v příslušné dohodě a s přihlédnutím k povaze financujícího subjektu.

2.   Mechanismus je řízen Unií, která je zastoupena Komisí jednající jako výkonný orgán. Komise stanoví konkrétní pravidla fungování mechanismu.

3.   Příjemci poskytnou příspěvek ve výši 5 % z prostředků Unie na akci. Na základě transparentních pravidelných hodnocení může Komise tento příspěvek navýšit až na 8 % nebo snížit na méně než 5 %. Příspěvek příjemců do mechanismu se odečte z počáteční předběžné platby a je zaplacen do mechanismu jménem příjemců. Uvedený příspěvek nepřekročí částku vyplacenou v rámci počáteční předběžné platby.

4.   Příspěvek příjemců se navrátí při výplatě zůstatku.

5.   Veškeré finanční výnosy plynoucí z mechanismu se vloží do mechanismu. V případě, že výnos je nedostatečný, mechanismus nezasahuje a Komise nebo příslušný financující subjekt zpětně získá dlužné částky přímo od příjemců nebo třetích stran.

6.   Takto získané částky představují účelově vázané příjmy mechanismu ve smyslu čl. 21 odst. 5 finančního nařízení. Po dokončení všech grantů, jejichž riziko mechanismus přímo či nepřímo pokrývá, získá případný zůstatek Komise a zahrne jej do rozpočtu Unie, nerozhodne-li legislativní orgán jinak.

7.   Mechanismus může být rozšířen i pro příjemce jakéhokoli jiného přímo řízeného programu Unie. Komise přijme podmínky pro účast příjemců jiných programů.

Článek 38

Vlastnictví a ochrana výsledků

1.   Příjemci vlastní výsledky, které vytvářejí. Zajistí, aby veškerá práva jejich zaměstnanců nebo jiných stran ve vztahu k výsledkům mohla být vykonávána způsobem, který je slučitelný s povinnostmi příjemců stanovenými v grantové dohodě.

Výsledky jsou společným vlastnictvím dvou nebo více příjemců, pokud:

| a) | je společně vytvořili a |
| --- | --- |

a)

je společně vytvořili a

| b) | nelze:






  i) | určit podíl jednotlivých příjemců na těchto společných výsledcích, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

nelze:

i)

určit podíl jednotlivých příjemců na těchto společných výsledcích, nebo

| ii) | je oddělit při podání žádosti o jejich ochranu, při jejím získání nebo uplatňování. |
| --- | --- |

ii)

je oddělit při podání žádosti o jejich ochranu, při jejím získání nebo uplatňování.

Spoluvlastníci se písemně dohodnou na rozdělení a podmínkách výkonu svého společného vlastnictví. Není-li dohodou o konsorciu nebo dohodou o společném vlastnictví dohodnuto jinak, každý spoluvlastník může udílet nevýhradní licence třetím stranám, aby využívaly společně vlastněné výsledky (bez práva udělovat sublicence), pokud ostatní spoluvlastníci obdrží předběžné oznámení a spravedlivou a přiměřenou odměnu. Spoluvlastníci se mohou písemně dohodnout, že použijí jiný režim než spoluvlastnictví.

2.   Příjemci, kteří získali financování z prostředků Unie, své výsledky přiměřeně chrání, je-li ochrana možná a odůvodněná, s přihlédnutím ke všem relevantním skutečnostem, včetně vyhlídek na komerční využití a jakýchkoli jiných oprávněných zájmů. Při rozhodování o ochraně příjemci rovněž zohlední oprávněné zájmy ostatních příjemců v rámci dané akce.

Článek 39

Využívání a šíření výsledků

1.   Každý příjemce, který obdržel finanční prostředky Unie, vyvine co největší úsilí k tomu, aby výsledky, které vlastní, využil nebo aby dosáhl toho, že je využije jiný právní subjekt. Využívání může být prováděno přímo příjemci nebo nepřímo, zejména prostřednictvím převodu a udělování licencí na výsledky v souladu s článkem 40.

Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se využívání.

Pokud přes veškerou snahu ze strany příjemce o přímé či nepřímé využití výsledků nedojde k žádnému využití výsledků ve lhůtě stanovené v grantové dohodě, použije příjemce vhodnou on-line platformu uvedenou v grantové dohodě s cílem nalézt zainteresované strany, které by tyto výsledky využily. Od této povinnosti se může na žádost příjemce upustit, je-li to odůvodněno.

2.   Příjemci musí své výsledky šířit, co nejdříve je to možné, a to ve veřejně přístupném formátu, s výhradou omezení z důvodů ochrany duševního vlastnictví, bezpečnostních pravidel nebo oprávněných zájmů.

Pracovní program může stanovit další povinnosti týkající se šíření při současném zabezpečení hospodářských a vědeckých zájmů Unie.

3.   Příjemci zajistí, že bude zaručen otevřený přístup k vědeckým publikacím za podmínek stanovených v grantové dohodě. Příjemci zejména zajistí, že oni nebo autoři si ponechají dostatečná práva duševního vlastnictví k tomu, aby mohly být splněny požadavky na otevřený přístup.

Otevřený přístup k výzkumným datům je podle podmínek stanovených v grantové dohodě obecným pravidlem, musí však být zajištěna možnost výjimek podle zásady „co nejotevřenější, nepřístupné jen v nezbytné míře“, přičemž se zohlední oprávněné zájmy příjemců včetně komerčního využití a veškerá další omezení, jako jsou pravidla ochrany údajů, soukromí, důvěrnost, obchodní tajemství, zájmy Unie na ochraně hospodářské soutěže, bezpečnostní pravidla nebo práva duševního vlastnictví.

Pracovní program může stanovit další pobídky nebo povinnosti týkající se dodržování postupů otevřené vědy.

4.   Příjemci spravují veškeré výzkumná data získaná při určité akci v rámci programu na základě zásad FAIR a v souladu s grantovou dohodou a stanoví plán pro správu dat.

Pracovní program může v odůvodněných případech stanovit jako další povinnost používat pro ukládání výzkumných dat a poskytování přístupu k nim evropský cloud pro otevřenou vědu.

5.   Příjemci, kteří mají v úmyslu šířit své výsledky, musí předem informovat ostatní příjemce v rámci akce. Kterýkoliv další příjemce může vznést námitku, pokud je schopen prokázat, že šíření těchto výsledků by významně poškodilo jeho oprávněné zájmy ve vztahu k jeho výsledkům nebo stávajícím znalostem. V takovém případě nesmí k šíření těchto výsledků dojít, dokud nebudou podniknuty náležité kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.

6.   Není-li v pracovním programu stanoveno jinak, musí návrhy obsahovat plán pro využívání a šíření výsledků. V případě, že očekávané využití výsledků zahrnuje vývoj, vytvoření, výrobu a uvádění na trh produktu či postupu nebo vytváření a poskytování služby, musí plán obsahovat strategii pro toto využití. V případě, že se v plánu uvádí využití výsledků především v nepřidružených třetích zemích, právní subjekty vysvětlí, do jaké míry, může být takovéto využití ještě považováno za využití v zájmu Unie.

Příjemci plán pro využívání a šíření výsledků v průběhu akce a po jejím skončení aktualizují v souladu s grantovou dohodou.

7.   Pro účely monitorování a šíření ze strany Komise nebo příslušného financujícího subjektu poskytnou příjemci veškeré požadované informace týkající se využívání a šíření jejich výsledků v souladu s grantovou dohodou. Tyto informace se s výhradou oprávněných zájmů příjemců zpřístupní veřejnosti.

Článek 40

Převod vlastnictví a udělování licencí

1.   Příjemci jsou oprávněni převést vlastnictví svých výsledků. Zajistí, že se jejich povinnosti budou vztahovat i na nového vlastníka a že nový vlastník bude povinen je při případném dalším převodu přenést na svého nástupce.

2.   Není-li pro konkrétně určené třetí strany včetně jejich přidružených subjektů písemně dohodnuto jinak nebo není-li to podle příslušného práva možné, musí příjemci, kteří mají v úmyslu převést vlastnictví výsledků, předem informovat každého dalšího příjemce, který k výsledkům stále má přístupová práva. Toto oznámení musí obsahovat dostatečné informace o novém vlastníku, aby daný příjemce mohl posoudit dopad převodu na svá přístupová práva.

Není-li pro konkrétně určené třetí strany včetně jejich přidružených subjektů písemně dohodnuto jinak, příjemce může vznést proti převodu vlastnictví k výsledkům jiným příjemcem námitku, pokud je schopen prokázat, že převod by nepříznivě ovlivnil jeho přístupová práva. V takovém případě se převod nesmí uskutečnit, dokud mezi dotyčnými příjemci nedojde k dohodě. Grantová dohoda v tomto ohledu stanoví lhůty.

3.   Příjemci mohou udělovat licence ke svým výsledkům nebo jinak poskytovat právo na jejich využívání, a to také na výlučném základě, pokud to nemá vliv na plnění jejich povinností. Výhradní licence na výsledky je možné udělit za podmínky souhlasu všech ostatních dotčených příjemců, že se svých přístupových práv k nim zřeknou.

4.   V odůvodněných případech grantová dohoda stanoví, že Komise nebo příslušný financující subjekt má právo na vznesení námitky proti převodu vlastnictví výsledků nebo udělení výhradní licence k výsledkům, pokud:

| a) | příjemci, kteří vytvořili výsledky, obdrželi financování z prostředků Unie; |
| --- | --- |

a)

příjemci, kteří vytvořili výsledky, obdrželi financování z prostředků Unie;

| b) | se jedná o převod vlastnictví nebo udělení licence právnímu subjektu, který je usazený v nepřidružené třetí zemi; a |
| --- | --- |

b)

se jedná o převod vlastnictví nebo udělení licence právnímu subjektu, který je usazený v nepřidružené třetí zemi; a

| c) | převod vlastnictví nebo udělení licence není v souladu se zájmy Unie. |
| --- | --- |

c)

převod vlastnictví nebo udělení licence není v souladu se zájmy Unie.

Pokud je stanoveno v grantové dohodě právo na vznesení námitky, musí příjemce předem podat oznámení o svém záměru převést vlastnictví výsledků nebo udělit výhradní licenci k výsledkům. Práva na vznesení námitky se lze písemně vzdát, pokud jde o převody nebo granty konkrétně určeným právním subjektům, jsou-li zavedena opatření chránící zájmy Unie.

Článek 41

Přístupová práva

1.   Žádost o výkon přístupových práv nebo vzdání se přístupových práv musí být učiněny písemně.

2.   Není-li se subjektem, který udělil přístupová práva, dohodnuto jinak, nezahrnují přístupová práva právo udělovat sublicence;

3.   Před přistoupením ke grantové dohodě se příjemci vzájemně informují o jakýchkoli omezeních v poskytování přístupu k jejich stávajícím znalostem.

4.   Pokud se příjemce již akce neúčastní, neovlivní to jeho povinnosti poskytovat přístup.

5.   Pokud příjemce neplní své povinnosti, mohou se příjemci dohodnout, že již nebude mít přístupová práva.

6.   Příjemci udělí přístup ke:

| a) | svým výsledkům kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, a to bezplatně; |
| --- | --- |

a)

svým výsledkům kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, a to bezplatně;

| b) | svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, s výhradou omezení uvedených v odstavci 3; tento přístup se udělí bezplatně, pokud se příjemci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodli jinak; |
| --- | --- |

b)

svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje k provádění svých vlastních úkolů, s výhradou omezení uvedených v odstavci 3; tento přístup se udělí bezplatně, pokud se příjemci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodli jinak;

| c) | svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odstavci 3 ke svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje pro využití svých vlastních výsledků; tento přístup se udělí za spravedlivých a přiměřených podmínek, které budou dohodnuty. |
| --- | --- |

c)

svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odstavci 3 ke svým stávajícím znalostem kterémukoli dalšímu příjemci v rámci akce, který je potřebuje pro využití svých vlastních výsledků; tento přístup se udělí za spravedlivých a přiměřených podmínek, které budou dohodnuty.

7.   Nedohodnou-li se příjemci jinak, poskytnou rovněž přístup ke svým výsledkům a s výhradou omezení uvedených v odstavci 3 i ke svým stávajícím znalostem právnímu subjektu, který:

| a) | je usazen v některém členském státě nebo přidružené zemi; |
| --- | --- |

a)

je usazen v některém členském státě nebo přidružené zemi;

| b) | je pod přímou či nepřímou kontrolou jiného příjemce, nebo je pod stejnou přímou či nepřímou kontrolou jako tento příjemce, nebo přímo či nepřímo kontroluje tohoto příjemce; a |
| --- | --- |

b)

je pod přímou či nepřímou kontrolou jiného příjemce, nebo je pod stejnou přímou či nepřímou kontrolou jako tento příjemce, nebo přímo či nepřímo kontroluje tohoto příjemce; a

| c) | potřebuje tento přístup pro využití výsledků náležících tomuto příjemci, v souladu s povinnostmi příjemce ohledně využití. |
| --- | --- |

c)

potřebuje tento přístup pro využití výsledků náležících tomuto příjemci, v souladu s povinnostmi příjemce ohledně využití.

Přístup se udělí za spravedlivých a přiměřených podmínek, které budou dohodnuty.

8.   Žádost o přístup pro účely využívání lze podat do jednoho roku od ukončení akce, pokud se příjemci nedohodnou na jiné lhůtě.

9.   Příjemci, kteří obdrželi financování z prostředků Unie, poskytnou bezplatně přístup ke svým výsledkům orgánům, institucím či jiným subjektům Unie za účelem tvorby, provádění a monitorování politik nebo programů Unie. Přístup je omezen na nekomerční a nesoutěžní použití.

Tato přístupová práva se nevztahují na stávající znalosti příjemců.

V případě akcí v rámci klastru „Civilní bezpečnost pro společnost“ poskytnou příjemci, kteří obdrželi financování z prostředků Unie, bezplatně přístup ke svým výsledkům rovněž vnitrostátním orgánům členských států za účelem tvorby, provádění a monitorování jejich politik a programů v této oblasti. Přístup je omezen na nekomerční a nesoutěžní použití a uděluje se na základě dvoustranné dohody vymezující zvláštní podmínky s cílem zajistit, že tato přístupová práva budou použita pouze k zamýšlenému účelu a že budou stanoveny odpovídající povinnosti týkající se důvěrnosti. Dožadující členský stát, orgán, instituce či jiný subjekt Unie podají oznámení o této žádosti všem členským státům.

10.   Pracovní program může v případech, kdy je to namístě, stanovit další přístupová práva.

Článek 42

Zvláštní ustanovení

1.   Pro akce ERV, akce týkající se odborné přípravy a mobility, zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi, zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, akce na spolufinancování programu a koordinační a podpůrné akce mohou platit zvláštní ustanovení týkající se vlastnictví, využívání a šíření výsledků, převodu vlastnictví a udělování licencí, jakož i přístupových práv.

2.   Zvláštní ustanovení podle odstavce 1 se stanoví v grantové dohodě a nemohou jimi být měněny zásady a povinnosti týkající se otevřeného přístupu.

Článek 43

Ceny

1.   Není-li v této kapitole stanoveno jinak, motivační ocenění a ceny uznání v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou IX finančního nařízení.

2.   Není-li v pracovním programu nebo pravidlech soutěže stanoveno jinak, může se soutěže zúčastnit kterýkoli právní subjekt bez ohledu na místo svého usazení.

3.   Komise nebo příslušný financující subjekt mohou v příslušných případech organizovat soutěže o cenu s:

| a) | ostatními orgány Unie; |
| --- | --- |

a)

ostatními orgány Unie;

| b) | třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur; |
| --- | --- |

b)

třetími zeměmi, včetně jejich vědeckých a technických organizací či agentur;

| c) | mezinárodními organizacemi nebo |
| --- | --- |

c)

mezinárodními organizacemi nebo

| d) | neziskovými právními subjekty. |
| --- | --- |

d)

neziskovými právními subjekty.

4.   Pracovní programy nebo pravidla soutěže stanoví povinnosti týkající se komunikace, a v případě, kdy je to namístě, využívání a šíření výsledků, vlastnictví a přístupových práv, včetně ustanovení o udělování licencí.

Kapitola III

Zadávání veřejných zakázek

Článek 44

Zadávání veřejných zakázek

1.   Není-li v této kapitole stanoveno jinak, zadávají se veřejné zakázky v rámci programu v souladu s hlavou VII finančního nařízení.

2.   Zadávání veřejných zakázek může mít rovněž podobu zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi nebo zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, které provádí Komise či příslušný financující subjekt buď vlastním jménem, nebo společně s veřejnými zadavateli z členských států a přidružených zemí. V těchto případech se použijí pravidla stanovená v článku 26.

Kapitola IV

Operace kombinování zdrojů a kombinované financování

Článek 45

Operace kombinování zdrojů

Operace kombinování zdrojů v rámci programu se provádějí v souladu s programem InvestEU a hlavou X finančního nařízení.

Článek 46

Kombinované financování z programu Horizont Evropa a kombinované financování ERI

1.   Na složky kombinovaného financování z programu Horizont Evropa nebo kombinované financování ERI tvořené grantem a vratnou zálohou se použijí články 34 až 37.

2.   Kombinované financování ERI se provádí v souladu s článkem 48 tohoto nařízení. Podporu v rámci kombinovaného financování ERI lze poskytnout až do doby, kdy je možné akci financovat jako operaci kombinování zdrojů nebo jako finanční a investiční operaci, jež je plně kryta zárukou EU v rámci Programu InvestEU. Odchylně od článku 209 finančního nařízení se při poskytnutí kombinovaného financování ERI nepoužijí podmínky stanovené v odstavci 2 uvedeného článku, a zejména v písmenech a) a d) uvedeného odstavce.

3.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa lze poskytnout na akce spolufinancující program, umožňuje-li společný program členských států a přidružených zemí použití finančních nástrojů na podporu vybraných akcí. Hodnocení a výběr těchto akcí se provádí v souladu s články 15, 23, 24, 27, 28 a 29. Podmínky provádění kombinovaného financování z programu Horizont Evropa musí být v souladu s článkem 32 a obdobně s čl. 48 odst. 10 a s dodatečnými a opodstatněnými podmínkami stanovenými v pracovním programu.

4.   Zpětné úhrady včetně vrácených záloh a příjmů v rámci kombinovaného financování z programu Horizont Evropa a kombinované financování ERI se považují za vnitřní účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 3 písm. f) a čl. 21 odst. 4 finančního nařízení.

5.   Kombinované financování z programu Horizont Evropa a kombinované financování ERI se poskytuje tak, aby podporovalo konkurenceschopnost Unie, a přitom nenarušovalo hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

Článek 47

Nástroj Pathfinder

1.   Pathfinder bude poskytovat granty na vysoce rizikové, špičkové projekty prováděné konsorcii či samostatnými příjemci, jejichž cílem je vytvářet radikální inovace a nové příležitosti na trhu. Pathfinder bude poskytovat podporu pro nejranější fáze vědeckého, technologického nebo špičkového výzkumu a vývoje včetně ověřování koncepce a prototypů pro validaci technologie.

Pathfinder bude prováděn hlavně prostřednictvím otevřené výzvy k podávání návrhů z praxe s pravidelným datem uzávěrky každý rok a poskytne také konkurenční výzvy ke stanovení klíčových strategických cílů vyžadujících špičkové technologické a razantní myšlení.

2.   Přechodové činnosti v rámci nástroje Pathfinder napomáhají všem typům výzkumných pracovníků a inovátorů nalézt cestu k rozvoji obchodních aktivit v Unii, jako například demonstrace a studie proveditelnosti pro posouzení možných obchodních scénářů, a podporují vytváření osamostatněných podniků a začínajících podniků.

Zahájení a obsah výzev k podávání návrhů týkajících se přechodových činnosti v rámci nástroje Pathfinder:se stanoví s ohledem na cíle a rozpočet stanovené v pracovním programu v souvislosti s dotyčným portfoliem akcí.

Další granty na pevnou částku nepřesahující 50 000 EUR mohou být prostřednictvím výzvy k podávání návrhů poskytnuty na každý návrh již vybraný v rámci nástroje Pathfinder, popřípadě přechodových činností v rámci nástroje Pathfinder, s cílem provádět doplňkové činnosti, včetně naléhavých koordinačních a podpůrných akcí, pro posílení společenství příjemců portfolia, například formou posouzení možných osamostatněných podniků či potenciálních inovací vytvářejících tržní příležitosti nebo vytvoření obchodního plánu. Programový výbor zřízený podle zvláštního programu musí být o těchto případech informován.

3.   Na nástroj Pathfinder se uplatní kritéria pro udělení uvedená v článku 28.

Článek 48

Nástroj Accelerator

1.   Cílem nástroje Accelerator je podporovat především trh vytvářející inovace. Podporuje pouze samostatné příjemce a poskytuje podporu především ve formě kombinovaného financování. Za určitých podmínek může rovněž poskytovat podporu pouze ve formě grantu či pouze ve formě kapitálu.

Nástroj Accelerator poskytuje tyto druhy podpor:

| a) | podporu ve formě kombinovaného financování malým a středním podnikům včetně začínajících podniků a ve výjimečných případech malým společnostem se střední tržní kapitalizací, které realizují průlomové a přelomové inovace, které nelze financovat komerčními úvěry. |
| --- | --- |

a)

podporu ve formě kombinovaného financování malým a středním podnikům včetně začínajících podniků a ve výjimečných případech malým společnostem se střední tržní kapitalizací, které realizují průlomové a přelomové inovace, které nelze financovat komerčními úvěry.

| b) | podporu pouze ve formě grantu pro malé a střední podniky včetně začínajících podniků, které realizují různé druhy inovací od inkrementálních k průlomovým a přelomovým inovacím a usilují o následný růst; |
| --- | --- |

b)

podporu pouze ve formě grantu pro malé a střední podniky včetně začínajících podniků, které realizují různé druhy inovací od inkrementálních k průlomovým a přelomovým inovacím a usilují o následný růst;

| c) | podporu pouze ve formě kapitálu malým a středním podnikům včetně začínajících podniků, které nemohou získat komerční úvěr a již dostaly podporu pouze ve formě grantu. |
| --- | --- |

c)

podporu pouze ve formě kapitálu malým a středním podnikům včetně začínajících podniků, které nemohou získat komerční úvěr a již dostaly podporu pouze ve formě grantu.

Podpora pouze ve formě grantu v rámci nástroje Accelerator se poskytuje, pouze jsou-li splněny současně všechny tyto podmínky:

| a) | projekt musí obsahovat informace o schopnostech a ochotě žadatele rozvíjet se; |
| --- | --- |

a)

projekt musí obsahovat informace o schopnostech a ochotě žadatele rozvíjet se;

| b) | příjemcem může být pouze začínající podnik nebo malý a střední podnik; |
| --- | --- |

b)

příjemcem může být pouze začínající podnik nebo malý a střední podnik;

| c) | podporu pouze ve formě grantu v rámci nástroje Accelerator lze poskytnout příjemci pouze jednou během doby provádění programu, a to v maximální výši 2,5 milionu EUR. |
| --- | --- |

c)

podporu pouze ve formě grantu v rámci nástroje Accelerator lze poskytnout příjemci pouze jednou během doby provádění programu, a to v maximální výši 2,5 milionu EUR.

2.   Příjemcem v rámci nástroje Accelerator musí být právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi, který splňuje podmínky pro označení jako začínající podnik, malý nebo střední podnik nebo ve výjimečných případech malá společnost se střední tržní kapitalizací, která se hodlá rozvíjet. Návrh může předložit buď příjemce, nebo s předchozím souhlasem příjemce jedna či více fyzických osob nebo právních subjektů, jež mají v úmyslu tohoto příjemce zřídit nebo podporovat. Ve druhém případě bude dohoda o financování podepsána pouze s příjemcem.

3.   Na všechny formy příspěvku Unie poskytovaného v rámci kombinovaného financování ERI se vztahuje jediné rozhodnutí o udělení, kterým se poskytuje financování.

4.   Návrhy hodnotí s ohledem na jejich individuální přínos nezávislí externí odborníci a výběr návrhů způsobilých pro financování musí být výsledkem otevřené výzvy k podávání návrhů s datem uzávěrky na základě článků 27, 28 a 29 v souladu s odstavcem 5 tohoto článku.

5.   Předložené návrhy se hodnotí na základě těchto kritérií pro udělení:

| a) | excelence, |
| --- | --- |

a)

excelence,

| b) | dopad, |
| --- | --- |

b)

dopad,

| c) | míra rizika akce, jež by bránila investicím, kvalitě a efektivnosti provádění, a potřeba podpory Unie. |
| --- | --- |

c)

míra rizika akce, jež by bránila investicím, kvalitě a efektivnosti provádění, a potřeba podpory Unie.

6.   Se souhlasem dotčených žadatelů mohou Komise nebo financující subjekty, jež se podílejí na provádění programu (včetně znalostních a inovačních společenství EIT), předložit přímo k hodnocení podle kritéria pro udělení uvedeného v odst. 5 písm. c) návrh akce v oblasti inovací a tržního využití, který již splňuje kritéria uvedená v odst. 5 písm. a) a b), jsou-li splněny všechny tyto podmínky:

| a) | tento návrh vychází z jiné akce financované z Horizontu 2020, z programu nebo na základě prvotní fáze pilotního projektu zahájeného v rámci prvního pracovního programu, z vnitrostátních a/nebo regionálních programů, přičemž prvním krokem je zmapování poptávky po takovém schématu. Podrobná ustanovení se stanoví ve zvláštním programu uvedeném v čl. 1 odst. 2 písm. a); |
| --- | --- |

a)

tento návrh vychází z jiné akce financované z Horizontu 2020, z programu nebo na základě prvotní fáze pilotního projektu zahájeného v rámci prvního pracovního programu, z vnitrostátních a/nebo regionálních programů, přičemž prvním krokem je zmapování poptávky po takovém schématu. Podrobná ustanovení se stanoví ve zvláštním programu uvedeném v čl. 1 odst. 2 písm. a);

| b) | návrh je založen na předchozím zhodnocení projektu, které bylo provedeno během dvou předchozích let, jež posuzuje excelenci a dopad návrhu a podléhá podmínkám a postupům, které jsou dále upřesněny v pracovním programu. |
| --- | --- |

b)

návrh je založen na předchozím zhodnocení projektu, které bylo provedeno během dvou předchozích let, jež posuzuje excelenci a dopad návrhu a podléhá podmínkám a postupům, které jsou dále upřesněny v pracovním programu.

7.   Pečeť excelence lze udělit, jsou-li splněny současně všechny tyto podmínky:

| a) | příjemcem je začínající podnik, malý nebo střední podnik nebo malá společnost se střední tržní kapitalizací, |
| --- | --- |

a)

příjemcem je začínající podnik, malý nebo střední podnik nebo malá společnost se střední tržní kapitalizací,

| b) | návrh byl způsobilý a dosáhl použitelných prahových hodnot u kritérií pro udělení uvedených v odst. 5 písm. a) a b), |
| --- | --- |

b)

návrh byl způsobilý a dosáhl použitelných prahových hodnot u kritérií pro udělení uvedených v odst. 5 písm. a) a b),

| c) | jedná se o činnost, která by byla způsobilá v rámci inovační akce. |
| --- | --- |

c)

jedná se o činnost, která by byla způsobilá v rámci inovační akce.

8.   Projde-li návrh úspěšně hodnocením, navrhnou nezávislí externí odborníci na základě souvisejícího rizika a rovněž zdrojů a času, jež jsou zapotřebí pro uvedení inovace na trh, příslušnou podporu v rámci nástroje Accelerator.

Komise může návrh vybraný nezávislými externími odborníky z opodstatněných důvodů, včetně důvodů týkajících se nesouladu s cíli politik Unie, zamítnout. Programový výbor musí být o důvodech takového zamítnutí informován.

9.   Složka podpory v rámci nástroje Accelerator tvořená grantem nebo vratnou zálohou nepřekročí 70 % celkových způsobilých nákladů na vybranou inovační akci.

10.   Podmínky pro provádění složek podpory v rámci nástroje Accelerator tvořených vlastním kapitálem a vratnou podporou jsou stanoveny v rozhodnutí (EU) 2021/764.

11.   Ve smlouvě pro vybranou akci se stanoví konkrétní měřitelné milníky a odpovídající předběžné financování a splátkové platby prostřednictvím podpory v rámci nástroje Accelerator.

V případě kombinovaného financování ERI lze činnosti související s inovační akcí zahájit a první platbu předběžného financování grantu nebo vratné zálohy lze uhradit dříve, než se uplatní jiné složky poskytnutého kombinovaného financování ERI. Tyto složky financování se uplatní pod podmínkou, že je dosaženo konkrétních milníků stanovených ve smlouvě.

12.   V souladu se smlouvou se akce pozastaví, pozmění nebo v řádně odůvodněných případech ukončí, nejsou-li měřitelné milníky dosaženy. Ukončena může být i v případě, že nelze dosáhnout očekávaného tržního využití zejména v Unii.

Ve výjimečných případech a na doporučení rady ERI může Komise pod podmínkou přezkumu projektu nezávislými externími odborníky rozhodnout o zvýšení podpory v rámci nástroje Accelerator. Programový výbor musí být o těchto případech informován.

Kapitola V

Odborníci

Článek 49

Jmenování nezávislých externích odborníků

1.   Nezávislí externí odborníci se určí a vyberou na základě výzev k projevení zájmu pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím, například výzkumným agenturám, výzkumným institucím, univerzitám, normalizačním organizacím, organizacím občanské společnosti či podnikům, s cílem vytvořit databázi kandidátů.

Odchylně od čl. 237 odst. 3 finančního nařízení a ve výjimečných a řádně odůvodněných případech může Komise nebo příslušný financující subjekt transparentním způsobem vybrat jakéhokoli odborníka s patřičnými dovednostmi, který v databázi není uveden, pokud výzva k vyjádření zájmu nevedla k zjištění vhodných nezávislých externích odborníků.

Tito odborníci musí vydat prohlášení o své nezávislosti a schopnosti podporovat cíle programu.

2.   V souladu s čl. 237 odst. 2 a 3 finančního nařízení jsou nezávislí externí odborníci odměňováni na základě standardních podmínek. V odůvodněných a výjimečných případech může být poskytnuta odměna v přiměřené výši nad rámec standardních podmínek na základě příslušných tržních standardů, zejména pokud jde o konkrétní odborníky na vysoké úrovni. Náklady na tyto odměny jsou hrazeny z výdajů programu.

3.   Kromě informací podle čl. 38 odst. 2 a 3 finančního nařízení se na internetových stránkách Komise nebo financujícího subjektu zveřejňují alespoň jednou ročně jména osobně jmenovaných nezávislých externích odborníků, kteří hodnotí žádosti o granty, spolu s oblastmi jejich odbornosti. Tyto informace se shromažďují, zpracovávají a zveřejňují v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (33).

4.   Komise nebo příslušný financující subjekt přijmou vhodná opatření na předcházení střetu zájmů, pokud jde o zapojení nezávislých externích odborníků v souladu s článkem 61 a čl. 150 odst. 5 finančního nařízení.

Komise nebo příslušný financující subjekt zajistí, aby odborník, který se ocitne ve střetu zájmů ve věci, v níž má podat odborný posudek, danou věc nehodnotil, ani v ní neposkytoval poradenství či pomoc.

5.   Při jmenování nezávislých externích odborníků přijme Komise nebo příslušný financující subjekt s ohledem na situaci v oblasti akce vhodná opatření s cílem nalézt vyvážené složení skupin odborníků a hodnotících panelů z hlediska dovedností, zkušeností a znalostí, včetně specializace, především v oblasti společenských věd a humanitních oborů, zeměpisné rozmanitosti a zastoupení žen a mužů.

6.   Pro každý návrh bude případně zajištěn odpovídající počet nezávislých externích odborníků, aby se zaručila kvalita hodnocení.

7.   O výši odměny všech nezávislých externích odborníků jsou Evropský parlament a Rada každoročně informovány.

HLAVA III

MONITOROVÁNÍ PROGRAMU, KOMUNIKACE, HODNOCENÍ A KONTROLA

Článek 50

Monitorování a podávání zpráv

1.   Komise trvale sleduje řízení a provádění programu a zvláštního programu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. a), jakož i činností EIT. S cílem posílit transparentnost těchto údajů jsou také veřejně dostupné a přístupné na internetových stránkách Komise v souladu s poslední aktualizací.

Zejména údaje týkající se projektů financovaných v rámci ERV, evropských partnerství, misí, ERI a EIT budou zahrnuty do stejné databáze. Tato databáze obsahuje:

| a) | časové ukazatele pro podávání zpráv o pokroku dosaženém při plnění cílů programu uvedených v článku 3 na roční bázi a stanovené na základě způsobů dosahování dopadů v příloze V; |
| --- | --- |

a)

časové ukazatele pro podávání zpráv o pokroku dosaženém při plnění cílů programu uvedených v článku 3 na roční bázi a stanovené na základě způsobů dosahování dopadů v příloze V;

| b) | informace o úrovni začlenění sociálních a humanitních věd, poměru mezi nižším a vyšším stupněm technologické připravenosti v kolaborativním výzkumu, pokroku při zapojení zemí rozšiřování účasti, zeměpisném složení konsorcií v kolaborativních projektech, vývoji mezd výzkumných pracovníků, používání dvoustupňového procesu předkládání a hodnocení návrhů projektů, opatřeních zaměřených na usnadnění kooperativních vazeb v evropském výzkumu a inovacích, používání přezkumu hodnocení a počtu a druhu stížností, úrovni začlenění klimatických hledisek a souvisejících výdajích, účasti malých a středních podniků, zapojení soukromého sektoru, genderovém zapojení do financovaných akcí, hodnotících panelech, radách a poradních skupinách, pečetích excelence, evropských partnerstvích a míře spolufinancování, doplňkovém a kumulativním financování z ostatních programů Unie, výzkumných infrastrukturách, době pro udělení grantu, míře mezinárodní spolupráce, zapojení občanů a občanské společnosti; |
| --- | --- |

b)

informace o úrovni začlenění sociálních a humanitních věd, poměru mezi nižším a vyšším stupněm technologické připravenosti v kolaborativním výzkumu, pokroku při zapojení zemí rozšiřování účasti, zeměpisném složení konsorcií v kolaborativních projektech, vývoji mezd výzkumných pracovníků, používání dvoustupňového procesu předkládání a hodnocení návrhů projektů, opatřeních zaměřených na usnadnění kooperativních vazeb v evropském výzkumu a inovacích, používání přezkumu hodnocení a počtu a druhu stížností, úrovni začlenění klimatických hledisek a souvisejících výdajích, účasti malých a středních podniků, zapojení soukromého sektoru, genderovém zapojení do financovaných akcí, hodnotících panelech, radách a poradních skupinách, pečetích excelence, evropských partnerstvích a míře spolufinancování, doplňkovém a kumulativním financování z ostatních programů Unie, výzkumných infrastrukturách, době pro udělení grantu, míře mezinárodní spolupráce, zapojení občanů a občanské společnosti;

| c) | výše výdajů rozčleněné na úrovni projektu, s cílem umožnit specifikou analýzu, včetně rozčlenění podle oblasti intervence; |
| --- | --- |

c)

výše výdajů rozčleněné na úrovni projektu, s cílem umožnit specifikou analýzu, včetně rozčlenění podle oblasti intervence;

| d) | úrovně převisu podávaných návrhů, zejména počet návrhů a počet podaných návrhů do jednotlivých výzev, jejich průměrný výsledek, podíl návrhů nad a pod prahovou hodnotou kvality. |
| --- | --- |

d)

úrovně převisu podávaných návrhů, zejména počet návrhů a počet podaných návrhů do jednotlivých výzev, jejich průměrný výsledek, podíl návrhů nad a pod prahovou hodnotou kvality.

2.   Pro zajištění účinného posouzení pokroku tohoto programu dosaženého při plnění jeho cílů je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 55 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha V, pokud jde o ukazatele dosahování dopadu, je-li to považováno za nezbytné, a stanovení referenčních úrovní a cílů a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení.

3.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas, aniž by se zvyšovala administrativní zátěž pro příjemce. Za tímto účelem se stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv pro příjemce finančních prostředků Unie a je-li to vhodné, i pro členské státy, včetně úrovně výzkumných pracovníků zapojených do činnosti, aby bylo možné vysledovat jejich kariéru a mobilitu.

4.   Kvantitativní údaje v co nejvyšší míře doplní kvalitativní analýza, kterou provede Komise nebo unijní či vnitrostátní financující subjekty.

5.   Opatření zaměřená na usnadnění kooperativních vazeb v evropském výzkumu a inovacích se monitorují a přezkoumávají v rámci pracovních programů.

Článek 51

Informace, komunikace, publicita a šíření a využívání výsledků

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ uvedených prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci opatření a jejich výsledků, včetně cen tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně médií a veřejnosti.

2.   Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se tohoto programu, činností uskutečněných v rámci tohoto programu a dosažených výsledků. Kromě toho členským státům a příjemcům poskytne včasné a podrobné informace. Zainteresované subjekty musí mít k dispozici služby, které budou na základě dat ověřených analýzami a síťováním zprostředkovávat kontakty s cílem vytvořit konsorcia pro kolaborativní projekty se zvláštním důrazem na nalezení příležitostí k navazování kontaktů pro právní subjekty ze zemí s nízkou výkonností v oblasti výzkumu a inovací. Na základě této analýzy lze uspořádat cílené akce pro navazování kontaktů z hlediska zvláštních výzev k podávání návrhů.

3.   Komise rovněž zavede strategii šíření a využívání výsledků za účelem zvýšení dostupnosti a šíření výsledků a znalostí v oblasti výzkumu a inovací vytvořených v rámci programu, aby se urychlilo využívání výsledků se zaměřením na pronikání na trh a posílil se dopad programu.

4.   Finanční zdroje přidělené na tento program rovněž přispívají k institucionální komunikaci sdělování politických priorit Unie, jakož i k činnostem týkajícím se informací, komunikace, publicity a šíření a využívání výsledků, pokud tyto priority souvisejí s cíli uvedenými v článku 3.

Článek 52

Hodnocení programu

1.   Hodnocení programu se provádějí včas tak, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu týkajícího se programu, následného rámcového programu i dalších iniciativ relevantních pro výzkum a inovace.

2.   Průběžné hodnocení programu se provede za pomoci nezávislých odborníků vybraných na základě transparentního procesu, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do čtyř let od začátku provádění programu. Zahrnuje analýzu portfolia a posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů a představuje základ pro případnou úpravu nebo změnu zaměření programu. U programu posoudí účinnost, účelnost, význam, soudržnost a přidanou hodnotu Unie.

3.   Na konci provádění programu, avšak nejpozději do čtyř let po skončení období uvedeného v článku 1, dokončí Komise závěrečné hodnocení programu. Zahrnuje posouzení dlouhodobého dopadu předchozích rámcových programů.

4.   Komise zveřejní a sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami a předloží je Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Článek 53

Audity

1.   Systém kontroly programu zajistí přiměřenou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou s přihlédnutím k administrativním a jiným nákladům na kontroly na všech úrovních, a to zejména pro příjemce. Pravidla auditu musí být jasná, jednotná a soudržná v celém programu.

2.   Strategie auditu programu vychází z finančního auditu reprezentativního vzorku výdajů v rámci programu jako celku. Tento reprezentativní vzorek se doplní výběrem založeným na posouzení rizik, která souvisejí s výdaji. Akce, které přijímají společné financování z různých programů Unie, se podrobují auditu pouze jednou, přičemž musí být pokryty všechny dotčené programy a příslušná pravidla pro tyto programy.

3.   Komise nebo příslušný financující subjekt se mohou kromě toho spoléhat na audity systémů a procesů na úrovni příjemců. Uvedené k audity jsou dobrovolné pro určité druhy příjemců a spočívají v přezkumu systémů a procesů příjemců, který je doplněn o audit operací. Audity se provádějí příslušným nezávislým auditorem způsobilým k provádění povinných auditů účetních dokladů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (34). Komise nebo financující subjekt mohou použít audity systémů a procesů ke stanovení celkové jistoty ohledně řádného finančního řízení výdajů a k posouzení úrovně auditů ex post a osvědčení o finančních výkazech.

4.   V souladu s článkem 127 finančního nařízení mohou Komise nebo příslušný financující subjekt vycházet z auditů týkajících se použití příspěvků Unie prováděných jinými nezávislými kompetentními osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie.

5.   Audit může být proveden až dva roky po platbě zůstatku.

6.   Komise zveřejní pokyny k auditu zaměřené na zajištění spolehlivého a jednotného používání a výkladu postupů a pravidel auditu po celou dobu trvání programu.

Článek 54

Ochrana finančních zájmů Unie

Účastní-li se tohoto programu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, úřadu OLAF a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě úřadu OLAF tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

Článek 55

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 50 odst. 2 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 50 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 50 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

HLAVA IV

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 56

Zrušení

Nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

Článek 57

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna akcí zahájených podle nařízení (EU) č. 1290/2013 a nařízení (EU) č. 1291/2013, která se použijí na tyto akce až do jejich ukončení. Pracovní plány a opatření stanovená v pracovních plánech přijatých podle nařízení (EU) č. 1290/2013 a podle příslušných základních aktů financujících subjektů se rovněž až do svého dokončení nadále řídí nařízením (EU) č. 1290/2013 a těmito základními akty.

2.   Finanční krytí tohoto programu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 1291/2013.

Článek 58

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se od 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. dubna 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předsedkyně

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 33, a Úř. věst. C 364, 28.10.2020, s. 124.

1

(2)  
  Úř. věst. C 461, 21.12.2018, s. 79.

2

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2019 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 16. března 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne ...(dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

3

(4)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 11
  ).

4

).

(5)  Nařízení Rady (EU) 2020/2094, ze dne 14. prosince 2020, kterým se zřizuje Nástroj Evropské unie na podporu oživení, jehož účelem je podpořit oživení po krizi COVID-19 (Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 23).

5

(6)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  
  Úř. věst. C 331, 18.9.2018, s. 30.

8

(9)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zřizuje Evropský obranný fond a zrušuje nařízení (EU) 2018/1092 (viz strana 149 v tomto čísle Úředního věstníku).

10

(11)  Rozhodnutí Rady (EU) 2021/764 ze dne 10. května 2021 o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a zrušuje rozhodnutí 2013/743/EU (Úř. LI věst. 167, 12.5.2021, s. 1).

11

(12)  
  Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 28.

12

(13)  
  Úř. věst. C 444I, 22.12.2020, s 1.

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

14

(15)  Ve sdělení Komise ze dne 14. února 2018 nazvaném „Nový, moderní víceletý finanční rámec pro Evropskou unii, která efektivně naplňuje své priority po roce 2020“ se uvádí částka 13 miliard EUR vyčleněná na hlavní digitální činnosti v rámcovém programu pro výzkum a inovace Horizont 2020.

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

17

(18)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

18

(19)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

19

(20)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

20

(21)  
  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

21

(22)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

22

(23)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

23

(24)  
  Úř. věst. C 205, 19.7.2013, s. 9.

24

(25)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků programu „Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)“ a zrušuje nařízení (ES) č. 1906/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 81).

26

(27)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

27

(28)  Výzkum související s léčbou rakoviny gonád financovat lze.

28

(29)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES. (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65.).

29

(30)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES Text s významem pro EHP (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

30

(31)  Postup bude vysvětlen v dokumentu, který bude vydán před zahájením procesu hodnocení.

31

(32)  Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).

32

(33)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

33

(34)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek, o změně směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a o zrušení směrnice Rady 84/253/EHS (Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 87).

34

---

PŘÍLOHA I

HLAVNÍ RYSY ČINNOSTÍ

Obecné a specifické cíle uvedené v článku 3 tohoto nařízení jsou plněny v celém programu prostřednictvím oblastí působnosti a hlavních rysů činností popsaných v této příloze a příloze II tohoto nařízení, jakož i v příloze I rozhodnutí (EU) 2021/764.

1)

V souladu s článkem 4 podporuje tento pilíř prostřednictvím následujících činností vědeckou excelenci, přitahuje do Evropy nejtalentovanější pracovníky, poskytuje vhodnou podporu začínajícím výzkumným pracovníkům a podporuje tvorbu a šíření vědecké excelence, vysoce kvalitních znalostí, metodik a dovedností, technologií a řešení celosvětových sociálních problémů, problémů v oblasti životního prostředí a ekonomických výzev. Přispívá také k dosažení ostatních specifických cílů programu uvedených v článku 3.

| a) | ERV: Poskytne atraktivní a flexibilní financování, aby jednotliví talentovaní a tvůrčí výzkumní pracovníci, s důrazem na začínající výzkumné pracovníky, a jejich týmy mohli využít těch nejslibnějších cest v neprobádaných oblastech vědy, bez ohledu na jejich státní příslušnost a zemi původu a na základě soutěže v rámci celé Unie založené výlučně na kritériu excelence.
  Oblast působnosti: hraniční věda. |
| --- | --- |

a)

ERV: Poskytne atraktivní a flexibilní financování, aby jednotliví talentovaní a tvůrčí výzkumní pracovníci, s důrazem na začínající výzkumné pracovníky, a jejich týmy mohli využít těch nejslibnějších cest v neprobádaných oblastech vědy, bez ohledu na jejich státní příslušnost a zemi původu a na základě soutěže v rámci celé Unie založené výlučně na kritériu excelence.

Oblast působnosti: hraniční věda.

| b) | Akce „Marie Curie-Skłodowska“: umožní výzkumným pracovníkům získat nové znalosti a dovednosti prostřednictvím mobility a konfrontace napříč hranicemi, odvětvími a obory, posílí systémy pro odbornou přípravu a profesní rozvoj a rovněž poskytnou strukturovaný a optimalizovaný institucionální a vnitrostátní nábor, při zohlednění Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků; akce „Marie Curie-Skłodowska“ takto přispějí k položení základů evropského prostředí pro špičkový výzkum v celé Evropě, přispějí k podpoře vytváření pracovních míst, růstu a investic a řešení současných i budoucích společenských výzev.
  Oblasti působnosti: rozvíjení excelence prostřednictvím přeshraniční mobility výzkumných pracovníků napříč odvětvími a obory; podpora nových dovedností prostřednictvím excelentní odborné přípravy výzkumných pracovníků; posilování lidských zdrojů a rozvoje dovedností v rámci EVP; zlepšení a usnadnění synergií; podpora informování veřejnosti. |
| --- | --- |

b)

Akce „Marie Curie-Skłodowska“: umožní výzkumným pracovníkům získat nové znalosti a dovednosti prostřednictvím mobility a konfrontace napříč hranicemi, odvětvími a obory, posílí systémy pro odbornou přípravu a profesní rozvoj a rovněž poskytnou strukturovaný a optimalizovaný institucionální a vnitrostátní nábor, při zohlednění Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků; akce „Marie Curie-Skłodowska“ takto přispějí k položení základů evropského prostředí pro špičkový výzkum v celé Evropě, přispějí k podpoře vytváření pracovních míst, růstu a investic a řešení současných i budoucích společenských výzev.

Oblasti působnosti: rozvíjení excelence prostřednictvím přeshraniční mobility výzkumných pracovníků napříč odvětvími a obory; podpora nových dovedností prostřednictvím excelentní odborné přípravy výzkumných pracovníků; posilování lidských zdrojů a rozvoje dovedností v rámci EVP; zlepšení a usnadnění synergií; podpora informování veřejnosti.

| c) | Výzkumné infrastruktury: Zajistí, aby Evropa disponovala udržitelnými výzkumnými infrastrukturami světové úrovně, které jsou otevřené a přístupné pro nejlepší výzkumné pracovníky z Evropy i mimo ni. Podporuje využívání stávajících výzkumných infrastruktur, včetně těch, jež jsou financovány z fondů unijní politiky soudržnosti. Vedle činností v příbuzných oblastech politiky Unie a mezinárodní spolupráce tak bude posílen potenciál výzkumné infrastruktury podporující vědecký pokrok a inovace a umožňující otevřenou a excelentní vědu, a to v souladu se zásadami FAIR.
  Oblasti působnosti: konsolidace a rozvoj oblasti evropských výzkumných infrastruktur; otevření, integrace a propojování výzkumných infrastruktur; inovační potenciál evropských výzkumných infrastruktur a činnosti v oblasti inovací a odborné přípravy; posílení politiky evropských výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce. |
| --- | --- |

c)

Výzkumné infrastruktury: Zajistí, aby Evropa disponovala udržitelnými výzkumnými infrastrukturami světové úrovně, které jsou otevřené a přístupné pro nejlepší výzkumné pracovníky z Evropy i mimo ni. Podporuje využívání stávajících výzkumných infrastruktur, včetně těch, jež jsou financovány z fondů unijní politiky soudržnosti. Vedle činností v příbuzných oblastech politiky Unie a mezinárodní spolupráce tak bude posílen potenciál výzkumné infrastruktury podporující vědecký pokrok a inovace a umožňující otevřenou a excelentní vědu, a to v souladu se zásadami FAIR.

Oblasti působnosti: konsolidace a rozvoj oblasti evropských výzkumných infrastruktur; otevření, integrace a propojování výzkumných infrastruktur; inovační potenciál evropských výzkumných infrastruktur a činnosti v oblasti inovací a odborné přípravy; posílení politiky evropských výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce.

2)

Prostřednictvím následujících činností podpoří tento pilíř v souladu s článkem 4 vytváření a lepší šíření vysoce kvalitních nových znalostí, technologií a udržitelných řešení, posílí konkurenceschopnost evropského průmyslu, dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podpoří zavádění inovativních řešení v průmyslu, zejména v malých a středních podnicích a začínajících podnicích a ve společnosti při řešení globálních výzev. Přispívá také k dosažení ostatních specifických cílů programu uvedených v článku 3.

Společenské vědy a humanitní obory budou plně začleněny do všech klastrů, včetně specifických a specializovaných činností.

Aby se maximalizoval dopad na flexibilitu a synergické působení, budou výzkumné a inovační činnosti rozděleny do šesti klastrů, jež jsou vzájemně propojené celoevropskou výzkumnou infrastrukturou a které budou jednotlivě i společně podněcovat k mezioborové a meziodvětvové, přeshraniční a mezinárodní spolupráci napříč politikami. V pilíři II programu budou zahrnuty činnosti ze širokého rozsahu úrovní technologické připravenosti, včetně nižších úrovní technologické připravenosti.

Každý klastr přispívá k několika cílům udržitelného rozvoje, přičemž řada cílů udržitelného rozvoje čerpá podporu z více než jednoho klastru.

Činnosti v oblasti výzkumu a inovací jsou prováděny v rámci těchto klastrů:

| a) | Klastr „Zdraví“: Zlepšování a ochrana zdraví a dobrých životních podmínek občanů všech věkových kategorií vytvářením nových znalostí, vypracováváním inovativních řešení a zajištěním začlenění genderového hlediska ve vhodných případech k prevenci, stanovení diagnózy, monitorování, léčbě a vyléčení nemocí a rozvoji technologií v oblasti zdraví; snižování zdravotních rizik; ochrana a podpora dobrého zdravotního stavu a dobrých životních podmínek obyvatel, a to i na pracovišti; zajištění efektivnějších, spravedlivých a udržitelných veřejných systémů zdravotní péče; boj s nemocemi souvisejícími s chudobou a jejich předcházení; a podpora a umožnění účasti a samostatné péče pacientům.
  Oblasti působnosti: zdraví v průběhu celého života; environmentální a sociální faktory ovlivňující zdraví; nepřenositelná a vzácná onemocnění; infekční nemoci včetně nemocí souvisejících s chudobou a opomíjených nemocí; nástroje, technologie a digitální řešení v oblasti zdraví a zdravotní péče, včetně personalizované medicíny; systémy zdravotní péče. |
| --- | --- |

a)

Klastr „Zdraví“: Zlepšování a ochrana zdraví a dobrých životních podmínek občanů všech věkových kategorií vytvářením nových znalostí, vypracováváním inovativních řešení a zajištěním začlenění genderového hlediska ve vhodných případech k prevenci, stanovení diagnózy, monitorování, léčbě a vyléčení nemocí a rozvoji technologií v oblasti zdraví; snižování zdravotních rizik; ochrana a podpora dobrého zdravotního stavu a dobrých životních podmínek obyvatel, a to i na pracovišti; zajištění efektivnějších, spravedlivých a udržitelných veřejných systémů zdravotní péče; boj s nemocemi souvisejícími s chudobou a jejich předcházení; a podpora a umožnění účasti a samostatné péče pacientům.

Oblasti působnosti: zdraví v průběhu celého života; environmentální a sociální faktory ovlivňující zdraví; nepřenositelná a vzácná onemocnění; infekční nemoci včetně nemocí souvisejících s chudobou a opomíjených nemocí; nástroje, technologie a digitální řešení v oblasti zdraví a zdravotní péče, včetně personalizované medicíny; systémy zdravotní péče.

| b) | Klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“: Posilování demokratických hodnot, mimo jiné právního státu a základních práv; zachování našeho kulturního dědictví; zkoumání potenciálu kulturních a kreativních odvětví a podpora socioekonomické transformace, která podporuje začlenění a růst, včetně řízení migrace a integrace migrantů.
  Oblasti působnosti: demokracie a správa věcí veřejných; kultura, kulturní dědictví a tvorba; sociální a ekonomická transformace. |
| --- | --- |

b)

Klastr „Kultura, kreativita a inkluzivní společnost“: Posilování demokratických hodnot, mimo jiné právního státu a základních práv; zachování našeho kulturního dědictví; zkoumání potenciálu kulturních a kreativních odvětví a podpora socioekonomické transformace, která podporuje začlenění a růst, včetně řízení migrace a integrace migrantů.

Oblasti působnosti: demokracie a správa věcí veřejných; kultura, kulturní dědictví a tvorba; sociální a ekonomická transformace.

| c) | Klastr „Civilní bezpečnost pro společnost“: reakce na výzvy vyplývající z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb, včetně kyberkriminality, jakož i přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem.
  Oblasti působnosti: společnost odolná vůči katastrofám; ochrana a bezpečnost; kybernetická bezpečnost. |
| --- | --- |

c)

Klastr „Civilní bezpečnost pro společnost“: reakce na výzvy vyplývající z přetrvávajících bezpečnostních hrozeb, včetně kyberkriminality, jakož i přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem.

Oblasti působnosti: společnost odolná vůči katastrofám; ochrana a bezpečnost; kybernetická bezpečnost.

| d) | Klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“: Posílení kapacit a zajištění evropské svrchovanosti v oblasti klíčových základních technologií pro digitalizaci a výrobu a v oblasti vesmírných technologií, a to v celém hodnotovém řetězci; vytvořit konkurenceschopný, digitální, nízkouhlíkový a oběhový průmysl; zajištění udržitelných dodávek surovin; vývoj pokročilých materiálů a vytvoření základu pro pokrok a inovace u všech celosvětových společenských výzev.
  Oblasti působnosti: výrobní technologie; klíčové digitální technologie, včetně kvantových technologií; vznikající umožňující technologie; pokročilé materiály; umělá inteligence a robotika; internet příští generace; pokročilá výpočetní technika a data velkého objemu; oběhový průmysl; nízkouhlíkový a ekologický průmysl; vesmír, včetně pozorování Země. |
| --- | --- |

d)

Klastr „Digitální oblast, průmysl a vesmír“: Posílení kapacit a zajištění evropské svrchovanosti v oblasti klíčových základních technologií pro digitalizaci a výrobu a v oblasti vesmírných technologií, a to v celém hodnotovém řetězci; vytvořit konkurenceschopný, digitální, nízkouhlíkový a oběhový průmysl; zajištění udržitelných dodávek surovin; vývoj pokročilých materiálů a vytvoření základu pro pokrok a inovace u všech celosvětových společenských výzev.

Oblasti působnosti: výrobní technologie; klíčové digitální technologie, včetně kvantových technologií; vznikající umožňující technologie; pokročilé materiály; umělá inteligence a robotika; internet příští generace; pokročilá výpočetní technika a data velkého objemu; oběhový průmysl; nízkouhlíkový a ekologický průmysl; vesmír, včetně pozorování Země.

| e) | Klastr „Klima, energetika a mobilita“: Boj proti změně klimatu prostřednictvím lepšího porozumění příčinám, vývoji, rizikům, dopadům a příležitostem, prostřednictvím opatření, jež učiní odvětví energetiky a dopravy efektivnější a konkurenceschopnější, promyšlenější, bezpečnější a odolnější, podpoří využívání obnovitelných zdrojů energie a energetickou účinnost, zlepší odolnost Unie vůči vnějším otřesům a přizpůsobí sociální chování s ohledem na cíle udržitelného rozvoje.
  Oblasti působnosti: věda a řešení v oblasti klimatu; dodávky energie; energetické systémy a sítě; budovy a průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky; obce a města; konkurenceschopnost průmyslu v dopravě; čistá, bezpečná a přístupná doprava a mobilita; inteligentní mobilita; ukládání energie. |
| --- | --- |

e)

Klastr „Klima, energetika a mobilita“: Boj proti změně klimatu prostřednictvím lepšího porozumění příčinám, vývoji, rizikům, dopadům a příležitostem, prostřednictvím opatření, jež učiní odvětví energetiky a dopravy efektivnější a konkurenceschopnější, promyšlenější, bezpečnější a odolnější, podpoří využívání obnovitelných zdrojů energie a energetickou účinnost, zlepší odolnost Unie vůči vnějším otřesům a přizpůsobí sociální chování s ohledem na cíle udržitelného rozvoje.

Oblasti působnosti: věda a řešení v oblasti klimatu; dodávky energie; energetické systémy a sítě; budovy a průmyslová zařízení v oblasti transformace energetiky; obce a města; konkurenceschopnost průmyslu v dopravě; čistá, bezpečná a přístupná doprava a mobilita; inteligentní mobilita; ukládání energie.

| f) | Klastr „Potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní prostředí“: Ochrana životního prostředí, obnova a udržitelné řízení a využívání přírodních a biologických pozemních, vnitrozemských vodních a mořských zdrojů s cílem zastavit narušování biologické rozmanitosti a řešit problematiku zabezpečení potravin a výživy pro všechny a přechod na nízkouhlíkové a oběhové hospodářství účinně využívající zdroje a udržitelné biohospodářství.
  Oblasti působnosti: pozorování životního prostředí; biologická rozmanitost a přírodní zdroje; zemědělství, lesnictví a venkovské oblasti; moře, oceány a vnitrozemské vody; potravinové systémy; inovační systémy založené na biotechnologiích v biohospodářství Unie; oběhové systémy. |
| --- | --- |

f)

Klastr „Potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní prostředí“: Ochrana životního prostředí, obnova a udržitelné řízení a využívání přírodních a biologických pozemních, vnitrozemských vodních a mořských zdrojů s cílem zastavit narušování biologické rozmanitosti a řešit problematiku zabezpečení potravin a výživy pro všechny a přechod na nízkouhlíkové a oběhové hospodářství účinně využívající zdroje a udržitelné biohospodářství.

Oblasti působnosti: pozorování životního prostředí; biologická rozmanitost a přírodní zdroje; zemědělství, lesnictví a venkovské oblasti; moře, oceány a vnitrozemské vody; potravinové systémy; inovační systémy založené na biotechnologiích v biohospodářství Unie; oběhové systémy.

| g) | Nejaderné přímé akce JRC: Vytváření vysoce kvalitních vědeckých důkazů pro efektivní a dostupné dobré veřejné politiky. Nové iniciativy a návrhy právních aktů Unie potřebují transparentní, komplexní a vyvážené důkazy, aby byly citlivě navržené, a provádění politik vyžaduje měření a sledování důkazů. JRC zajistí politikám Unie nezávislé vědecké poznatky a technickou podporu v průběhu celého politického cyklu. JRC zaměří svůj výzkum na priority politik Unie.
  Oblasti působnosti: posilování spolehlivé znalostní základny pro tvorbu politik; globální výzvy (zdraví; kultura, kreativita a inkluzivní společnost; civilní bezpečnost pro společnost; digitalizace, průmysl a vesmír; klima, energetika a mobilita; potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní prostředí); inovace, hospodářský rozvoj a konkurenceschopnost; excelence ve vědě; rozvoj a podpora členských států a regionů. |
| --- | --- |

g)

Nejaderné přímé akce JRC: Vytváření vysoce kvalitních vědeckých důkazů pro efektivní a dostupné dobré veřejné politiky. Nové iniciativy a návrhy právních aktů Unie potřebují transparentní, komplexní a vyvážené důkazy, aby byly citlivě navržené, a provádění politik vyžaduje měření a sledování důkazů. JRC zajistí politikám Unie nezávislé vědecké poznatky a technickou podporu v průběhu celého politického cyklu. JRC zaměří svůj výzkum na priority politik Unie.

Oblasti působnosti: posilování spolehlivé znalostní základny pro tvorbu politik; globální výzvy (zdraví; kultura, kreativita a inkluzivní společnost; civilní bezpečnost pro společnost; digitalizace, průmysl a vesmír; klima, energetika a mobilita; potraviny, biohospodářství, přírodní zdroje, zemědělství a životní prostředí); inovace, hospodářský rozvoj a konkurenceschopnost; excelence ve vědě; rozvoj a podpora členských států a regionů.

3)

Prostřednictvím následujících činností posiluje tento pilíř v souladu s článkem 4 všechny formy inovací včetně netechnologických inovací, primárně v rámci malých a středních podniků včetně začínajících podniků, usnadněním technologického vývoje, demonstrací a předávání znalostí, a dále posiluje uvádění inovativních řešení. Přispívá také k dosažení jiných specifických cílů programu uvedených v článku 3. ERI se bude provádět především prostřednictvím dvou nástrojů: nástroje Pathfinder, prováděného především prostřednictvím kolaborativního výzkumu, a nástroje Accelerator.

| a) | ERI: soustřeďuje se zejména na průlomové a přelomové inovace, zaměřené zejména na inovace vytvářející tržní příležitosti, a zároveň bude také podporovat všechny typy inovací včetně těch inkrementálních.
  Oblasti působnosti: nástroj Pathfinder pro pokročilý výzkum, podpora budoucích a vznikajících průlomových technologií, technologií vytvářejících tržní příležitosti nebo špičkových technologií; nástroj Accelerator, umožňující překlenutí mezery ve financování mezi pozdními fázemi výzkumu a inovací a zaváděním na trh, aby bylo možné účinně realizovat průlomové inovace vytvářející tržní příležitosti a pomoci podnikům tam, kde trh nenabízí životaschopné financování; další činnosti ERI, jako jsou ceny a stipendia a podnikatelské služby s přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

a)

ERI: soustřeďuje se zejména na průlomové a přelomové inovace, zaměřené zejména na inovace vytvářející tržní příležitosti, a zároveň bude také podporovat všechny typy inovací včetně těch inkrementálních.

Oblasti působnosti: nástroj Pathfinder pro pokročilý výzkum, podpora budoucích a vznikajících průlomových technologií, technologií vytvářejících tržní příležitosti nebo špičkových technologií; nástroj Accelerator, umožňující překlenutí mezery ve financování mezi pozdními fázemi výzkumu a inovací a zaváděním na trh, aby bylo možné účinně realizovat průlomové inovace vytvářející tržní příležitosti a pomoci podnikům tam, kde trh nenabízí životaschopné financování; další činnosti ERI, jako jsou ceny a stipendia a podnikatelské služby s přidanou hodnotou.

| b) | Evropské inovační ekosystémy
  Oblasti působnosti: činnosti zahrnující především propojení, případně ve spolupráci s EIT, s národními a regionálními aktéry v oblasti inovací, a podporu provádění společných přeshraničních inovačních programů ze strany členských států, regionů a přidružených zemí, v rozsahu od výměny praktických postupů a znalostí o inovační regulaci až po podporu sociálních dovedností pro inovace ve prospěch činností v oblasti výzkumu a inovací, včetně otevřených inovací a inovací zaměřených na uživatele, s cílem posílit účinnost evropského inovačního systému. To by mělo být provedeno v součinnosti mimo jiné s Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR) pro inovační ekosystémy a meziregionální partnerství, pokud jde o otázky inteligentní specializace. |
| --- | --- |

b)

Evropské inovační ekosystémy

Oblasti působnosti: činnosti zahrnující především propojení, případně ve spolupráci s EIT, s národními a regionálními aktéry v oblasti inovací, a podporu provádění společných přeshraničních inovačních programů ze strany členských států, regionů a přidružených zemí, v rozsahu od výměny praktických postupů a znalostí o inovační regulaci až po podporu sociálních dovedností pro inovace ve prospěch činností v oblasti výzkumu a inovací, včetně otevřených inovací a inovací zaměřených na uživatele, s cílem posílit účinnost evropského inovačního systému. To by mělo být provedeno v součinnosti mimo jiné s Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR) pro inovační ekosystémy a meziregionální partnerství, pokud jde o otázky inteligentní specializace.

| c) | Evropský inovační a technologický institut:
  Oblasti působnosti (vymezené v příloze II): udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě; inovační a podnikatelské dovednosti v rámci celoživotního učení, včetně narůstajících kapacit institucí vysokoškolského vzdělávání v celé Evropě; nová řešení pro trhy za účelem zvládání celosvětových výzev; synergie a přidaná hodnota v rámci programu. |
| --- | --- |

c)

Evropský inovační a technologický institut:

Oblasti působnosti (vymezené v příloze II): udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě; inovační a podnikatelské dovednosti v rámci celoživotního učení, včetně narůstajících kapacit institucí vysokoškolského vzdělávání v celé Evropě; nová řešení pro trhy za účelem zvládání celosvětových výzev; synergie a přidaná hodnota v rámci programu.

4)

Prostřednictvím následujících činností by tato část měla sledovat konkrétní cíle stanovené v čl. 3 odst. 2 písm. d). Přispívá také k dosažení ostatních specifických cílů programu, jak je uvedeno v článku 3. Tato část, která je základem celého programu, podpoří činnosti, které přispívají k přilákání talentů, posilování cirkulace kvalifikovaných pracovníků a předcházení odlivu mozků, Evropě více založené na znalostech a inovacích, respektující rovnost žen a mužů a vystavené celosvětové konkurenci, jakož i podpoře nadnárodní spolupráce, a tím napomůže k optimalizaci silných stránek a potenciálu jednotlivých členských států v celé Evropě v rámci dobře fungujícího EVP, v němž volně vyváženým způsobem cirkulují znalosti a vysoce kvalifikovaná pracovní síla, v němž jsou výsledky výzkumu a inovací v široké míře šířeny a těší se porozumění a důvěře ze strany informovaných občanů a jsou přínosem pro společnost jako celek a v němž se politika Unie, zejména politika v oblasti výzkumu a inovací opírá o vysoce kvalitní vědecké poznatky.

Tato část rovněž podpoří činnosti zaměřené na zlepšení kvality návrhů od právních subjektů ze zemí s nízkou výkonností v oblasti výzkumu a inovací, jako jsou odborné kontroly připravovaných návrhů a poradenství, a posílení činností národních kontaktních míst na podporu mezinárodního vytváření sítí, jakož i činnosti zaměřené na podporu právních subjektů ze zemí s nízkou výkonností v oblasti výzkumu a inovací, které se připojily k již vybraným kolaborativním projektům, jichž se právní subjekty z takových zemí neúčastní.

Oblasti působnosti: rozšiřování účasti a šíření excelence i prostřednictvím iniciativ v oblasti spolupráce (teaming), vytváření partnerství (twinning), „ERA Chairs“, iniciativ Evropské spolupráce v oblasti vědy a technologií (COST), iniciativ excellence a činností na posílení cirkulace kvalifikovaných pracovníků; reformování a posílení evropského systému výzkumu a inovací, včetně například prostřednictvím podpory reformy vnitrostátní politiky výzkumu a inovací, zajištění atraktivního pracovního prostředí a podpory rovnosti žen a mužů a občanské vědy.

---

PŘÍLOHA II

EVROPSKÝ INOVAČNÍ A TECHNOLOGICKÝ INSTITUT (EIT)

Při provádění činností programu týkajících se EIT se uplatní následující:

| 1. | Zdůvodnění
  Jak jasně uvádí zpráva skupiny na vysoké úrovni o maximalizaci dopadů programů Unie pro výzkum a inovace („Lamyho skupina na vysoké úrovni“), cesta kupředu znamená „vzdělávat pro budoucnost a investovat do lidí, kteří budou stát u změny“. Výzva se týká zejména evropských vysokoškolských institucí, které mají stimulovat podnikání, stírat hranice mezi obory a institucionalizovat silnou mezioborovou spolupráci akademického sektoru s průmyslem. Podle nedávných průzkumů je přístup k nadaným lidem zdaleka nejdůležitějším faktorem, který ovlivňuje volbu místa založení u evropských zakladatelů začínajících podniků. Příležitosti pro vzdělávání a odbornou přípravu podnikatelů a rozvoj tvůrčích dovedností hrají klíčovou úlohu při výchově budoucích inovátorů a při rozvoji schopností těch stávajících, aby dosáhli růstu svého podnikání na vyšší úrovně úspěšnosti. Přístup k podnikatelským talentům společně s přístupem k odborným službám, kapitálu a trhům na úrovni Unie, jakož i spojení klíčových aktérů při řešení společného cíle jsou klíčové složky pro rozvoj inovačního ekosystému. Je zapotřebí koordinovat úsilí v celé Unii, aby se vytvořilo kritické množství vzájemně propojených podnikatelských klastrů a ekosystémů v rámci celé Unie.
  EIT je současný největší evropský integrovaný inovační ekosystém spojující partnery z oblasti obchodu, výzkumu a vzdělávání i dalších oblastí. EIT i nadále podporuje svá znalostní a inovační společenství, což jsou rozsáhlá evropská partnerství, která se zabývají konkrétními globálními výzvami, a posiluje inovační ekosystémy kolem těchto společenství. Postupuje cestou podpory integrace vzdělávání, výzkumu a inovací na nejvyšší úrovni, čímž bude vytvářet prostředí příznivá pro inovace, a cestou prosazování a podpory nové generace podnikatelů a podporou vytváření inovativních podniků včetně synergie a doplňkovosti s ERI.
  Nadále je v rámci celé Evropy třeba vyvíjet úsilí o rozvoj ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády mohou snadno komunikovat. Inovační ekosystémy totiž stále nefungují optimálně, a to z řady důvodů, například:






  a) | interakci mezi inovačními subjekty stále brání organizační, regulační a kulturní překážky mezi nimi; |
| --- | --- | --- |

1.

Zdůvodnění

Jak jasně uvádí zpráva skupiny na vysoké úrovni o maximalizaci dopadů programů Unie pro výzkum a inovace („Lamyho skupina na vysoké úrovni“), cesta kupředu znamená „vzdělávat pro budoucnost a investovat do lidí, kteří budou stát u změny“. Výzva se týká zejména evropských vysokoškolských institucí, které mají stimulovat podnikání, stírat hranice mezi obory a institucionalizovat silnou mezioborovou spolupráci akademického sektoru s průmyslem. Podle nedávných průzkumů je přístup k nadaným lidem zdaleka nejdůležitějším faktorem, který ovlivňuje volbu místa založení u evropských zakladatelů začínajících podniků. Příležitosti pro vzdělávání a odbornou přípravu podnikatelů a rozvoj tvůrčích dovedností hrají klíčovou úlohu při výchově budoucích inovátorů a při rozvoji schopností těch stávajících, aby dosáhli růstu svého podnikání na vyšší úrovně úspěšnosti. Přístup k podnikatelským talentům společně s přístupem k odborným službám, kapitálu a trhům na úrovni Unie, jakož i spojení klíčových aktérů při řešení společného cíle jsou klíčové složky pro rozvoj inovačního ekosystému. Je zapotřebí koordinovat úsilí v celé Unii, aby se vytvořilo kritické množství vzájemně propojených podnikatelských klastrů a ekosystémů v rámci celé Unie.

EIT je současný největší evropský integrovaný inovační ekosystém spojující partnery z oblasti obchodu, výzkumu a vzdělávání i dalších oblastí. EIT i nadále podporuje svá znalostní a inovační společenství, což jsou rozsáhlá evropská partnerství, která se zabývají konkrétními globálními výzvami, a posiluje inovační ekosystémy kolem těchto společenství. Postupuje cestou podpory integrace vzdělávání, výzkumu a inovací na nejvyšší úrovni, čímž bude vytvářet prostředí příznivá pro inovace, a cestou prosazování a podpory nové generace podnikatelů a podporou vytváření inovativních podniků včetně synergie a doplňkovosti s ERI.

Nadále je v rámci celé Evropy třeba vyvíjet úsilí o rozvoj ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády mohou snadno komunikovat. Inovační ekosystémy totiž stále nefungují optimálně, a to z řady důvodů, například:

a)

interakci mezi inovačními subjekty stále brání organizační, regulační a kulturní překážky mezi nimi;

| b) | snahy posílit inovační ekosystémy musí těžit z koordinace a jasného zaměření na konkrétní cíle a dopad. |
| --- | --- |

b)

snahy posílit inovační ekosystémy musí těžit z koordinace a jasného zaměření na konkrétní cíle a dopad.

Aby bylo možno reagovat na budoucí společenské výzvy, chopit se příležitostí, které nabízí nové technologie, a přispět k udržitelnému hospodářskému růstu šetrnému k životnímu prostředí, vytváření pracovních míst, konkurenceschopnosti a dobrým životním podmínkám evropských občanů, je nutné dále posílit schopnost Evropy inovovat, a to: posilováním stávajících a podporou vytváření nových prostředí příznivých pro spolupráci a inovace; posilováním inovačních schopností akademického a výzkumného sektoru; podporou nové generace podnikatelsky založených lidí; stimulací vzniku a rozvoje inovativních podniků, jakož i zviditelňováním a uznáváním výzkumných a inovačních činností financovaných Unií, zejména financování EIT, u širší veřejnosti.

Povaha a rozsah inovačních výzev si žádá vzájemné propojení a mobilizaci subjektů a zdrojů v evropském měřítku, a to podporou přeshraniční spolupráce. Je nezbytné odstranit hranice mezi disciplínami a podél hodnotových řetězců a podporovat vytváření příznivého prostředí pro účinnou výměnu znalostí a know-how a pro vývoj a přilákání podnikatelských talentů. Strategický inovační program EIT zajistí soudržnost s výzvami programu, jakož i doplňkovost k ERI.

| 2. | Oblasti působnosti






  2.1. | Udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě
  V souladu s nařízením o EIT na období 2021-2027 a strategickým inovačním programem EIT hraje EIT důležitější úlohu při posilování udržitelných inovačních ekosystémů reagujících na příslušné výzvy v celé Evropě. EIT zejména působí především prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství, což jsou rozsáhlá evropská partnerství, která se zabývají konkrétními společenskými výzvami. I nadále posiluje inovační ekosystémy okolo nich, a to jejich otevíráním a podporou integrace výzkumu, inovací a vzdělávání. EIT kromě toho posiluje inovační ekosystémy v celé Evropě, a to rozšiřováním svého regionálního inovačního programu (RIS). EIT pracuje s inovačními ekosystémy, které vykazují vysoký inovační potenciál, a to na základě strategií, tematického souladu a očekávaného dopadu a v úzké součinnosti se strategiemi a platformami pro inteligentní specializaci.
  Hlavní rysy






  a) | posilování účinnosti a otevřenosti pro nové partnery stávajících znalostních a inovačních společenství, umožnění přechodu k dlouhodobé soběstačnosti a analyzování potřeb na zřízení nových znalostních a inovačních společenství za účelem řešení globálních výzev. Konkrétní tematické oblasti jsou stanoveny ve strategickém inovačním programu EIT zohledňujícím strategické plánování; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Oblasti působnosti

2.1.

Udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě

V souladu s nařízením o EIT na období 2021-2027 a strategickým inovačním programem EIT hraje EIT důležitější úlohu při posilování udržitelných inovačních ekosystémů reagujících na příslušné výzvy v celé Evropě. EIT zejména působí především prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství, což jsou rozsáhlá evropská partnerství, která se zabývají konkrétními společenskými výzvami. I nadále posiluje inovační ekosystémy okolo nich, a to jejich otevíráním a podporou integrace výzkumu, inovací a vzdělávání. EIT kromě toho posiluje inovační ekosystémy v celé Evropě, a to rozšiřováním svého regionálního inovačního programu (RIS). EIT pracuje s inovačními ekosystémy, které vykazují vysoký inovační potenciál, a to na základě strategií, tematického souladu a očekávaného dopadu a v úzké součinnosti se strategiemi a platformami pro inteligentní specializaci.

Hlavní rysy

a)

posilování účinnosti a otevřenosti pro nové partnery stávajících znalostních a inovačních společenství, umožnění přechodu k dlouhodobé soběstačnosti a analyzování potřeb na zřízení nových znalostních a inovačních společenství za účelem řešení globálních výzev. Konkrétní tematické oblasti jsou stanoveny ve strategickém inovačním programu EIT zohledňujícím strategické plánování;

| b) | urychlování pokroku regionů směrem k excelenci v zemích, které jsou uvedeny ve strategickém inovačním programu v úzké spolupráci se strukturálními fondy a případně dalšími vhodnými unijními programy. |
| --- | --- |

b)

urychlování pokroku regionů směrem k excelenci v zemích, které jsou uvedeny ve strategickém inovačním programu v úzké spolupráci se strukturálními fondy a případně dalšími vhodnými unijními programy.

| 2.2. | Inovační a podnikatelské dovednosti v rámci celoživotního učení, včetně narůstajících kapacit vysokoškolských institucí v celé Evropě
  Vzdělávací činnosti EIT se posílí, aby podporovaly inovace a podnikání prostřednictvím účelného vzdělávání a odborné přípravy. Silnější zaměření na rozvoj lidského kapitálu vychází z rozšíření stávajících vzdělávacích programů znalostních a inovačních společenství EIT s cílem nadále nabízet studentům i odborníkům vysoce kvalitní vzdělávací programy zaměřené na inovace, kreativitu a podnikání, zejména v souladu se strategií Unie pro průmysl a dovednosti. To může zahrnovat výzkumné pracovníky a inovátory podporované z jiných částí programu, zejména z akcí „Marie Curie-Skłodowska“. EIT také podporuje modernizaci vysokoškolských institucí v celé Evropě a jejich začlenění do inovačních ekosystémů tím, že bude stimulovat a zvyšovat jejich podnikatelský potenciál a schopnosti a podněcovat je k tomu, aby lépe předvídaly nové požadavky na dovednosti.
  Hlavní rysy






  a) | rozvoj inovačních vzdělávacích programů zohledňujících budoucí potřeby společnosti, průmyslu a průřezových programů, které budou nabízeny studentům, podnikatelům a odborníkům v celé Evropě i mimo ni a v nichž se specializované a odvětvové znalosti spojí s dovednostmi orientovanými na inovace a podnikání, jako jsou „high tech“ dovednosti související s digitálními a udržitelnými klíčovými základními technologiemi; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Inovační a podnikatelské dovednosti v rámci celoživotního učení, včetně narůstajících kapacit vysokoškolských institucí v celé Evropě

Vzdělávací činnosti EIT se posílí, aby podporovaly inovace a podnikání prostřednictvím účelného vzdělávání a odborné přípravy. Silnější zaměření na rozvoj lidského kapitálu vychází z rozšíření stávajících vzdělávacích programů znalostních a inovačních společenství EIT s cílem nadále nabízet studentům i odborníkům vysoce kvalitní vzdělávací programy zaměřené na inovace, kreativitu a podnikání, zejména v souladu se strategií Unie pro průmysl a dovednosti. To může zahrnovat výzkumné pracovníky a inovátory podporované z jiných částí programu, zejména z akcí „Marie Curie-Skłodowska“. EIT také podporuje modernizaci vysokoškolských institucí v celé Evropě a jejich začlenění do inovačních ekosystémů tím, že bude stimulovat a zvyšovat jejich podnikatelský potenciál a schopnosti a podněcovat je k tomu, aby lépe předvídaly nové požadavky na dovednosti.

Hlavní rysy

a)

rozvoj inovačních vzdělávacích programů zohledňujících budoucí potřeby společnosti, průmyslu a průřezových programů, které budou nabízeny studentům, podnikatelům a odborníkům v celé Evropě i mimo ni a v nichž se specializované a odvětvové znalosti spojí s dovednostmi orientovanými na inovace a podnikání, jako jsou „high tech“ dovednosti související s digitálními a udržitelnými klíčovými základními technologiemi;

| b) | posilování a rozšiřování značky EIT, aby se zvýšila viditelnost a uznání vzdělávacích programů EIT na základě partnerství mezi různými vysokoškolskými institucemi, výzkumnými centry a společnostmi, za současného zvyšování jejich celkové kvality poskytnutím vzdělávacích programů typu učení praxí a účelného podnikatelského vzdělávání, jakož i mezinárodní mobilita a mobilita mezi organizacemi a mezi odvětvími; |
| --- | --- |

b)

posilování a rozšiřování značky EIT, aby se zvýšila viditelnost a uznání vzdělávacích programů EIT na základě partnerství mezi různými vysokoškolskými institucemi, výzkumnými centry a společnostmi, za současného zvyšování jejich celkové kvality poskytnutím vzdělávacích programů typu učení praxí a účelného podnikatelského vzdělávání, jakož i mezinárodní mobilita a mobilita mezi organizacemi a mezi odvětvími;

| c) | vývoj inovačních a podnikatelských schopností vysokoškolského sektoru s využitím a podporou odborných znalostí společenství EIT v propojování vzdělávání, výzkumu a podnikání; |
| --- | --- |

c)

vývoj inovačních a podnikatelských schopností vysokoškolského sektoru s využitím a podporou odborných znalostí společenství EIT v propojování vzdělávání, výzkumu a podnikání;

| d) | posílení úlohy společenství absolventů EIT jako vzoru pro nové studenty a silného nástroje pro sdělování dopadu EIT. |
| --- | --- |

d)

posílení úlohy společenství absolventů EIT jako vzoru pro nové studenty a silného nástroje pro sdělování dopadu EIT.

| 2.3. | Nová řešení pro trhy za účelem zvládání celosvětových výzev
  EIT podporuje, posiluje a oceňuje podnikatele, inovátory, výzkumné pracovníky, pedagogy, studenty a další inovační subjekty, přičemž zajistí, že bude zohledňováno hledisko rovnosti žen a mužů, aby spolupracovali v mezioborových týmech, vytvářeli nápady a přetvářeli je na inkrementální a přelomové inovace. Činnosti jsou charakterizovány otevřenými inovacemi a přeshraničním přístupem se zaměřením na začlenění příslušných činností znalostního trojúhelníku, které jsou významné pro jejich úspěšnost (například předkladatelé projektů mohou získat lepší přístup k absolventům se zvláštní kvalifikací, předním uživatelům, začínajícím podnikům s inovačními myšlenkami, zahraničním společnostem s příslušnými doplňkovými aktivy atd.).
  Hlavní rysy






  a) | podpora vývoje nových produktů, služeb a tržních příležitostí, kde subjekty znalostního trojúhelníku spolupracují na přípravě řešení globálních problémů; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Nová řešení pro trhy za účelem zvládání celosvětových výzev

EIT podporuje, posiluje a oceňuje podnikatele, inovátory, výzkumné pracovníky, pedagogy, studenty a další inovační subjekty, přičemž zajistí, že bude zohledňováno hledisko rovnosti žen a mužů, aby spolupracovali v mezioborových týmech, vytvářeli nápady a přetvářeli je na inkrementální a přelomové inovace. Činnosti jsou charakterizovány otevřenými inovacemi a přeshraničním přístupem se zaměřením na začlenění příslušných činností znalostního trojúhelníku, které jsou významné pro jejich úspěšnost (například předkladatelé projektů mohou získat lepší přístup k absolventům se zvláštní kvalifikací, předním uživatelům, začínajícím podnikům s inovačními myšlenkami, zahraničním společnostem s příslušnými doplňkovými aktivy atd.).

Hlavní rysy

a)

podpora vývoje nových produktů, služeb a tržních příležitostí, kde subjekty znalostního trojúhelníku spolupracují na přípravě řešení globálních problémů;

| b) | plná integrace celého inovačního hodnotového řetězce: od studenta po podnikatele, od myšlenky k produktu, z laboratoře k zákazníkovi. To zahrnuje podporu začínajících a rostoucích podniků; |
| --- | --- |

b)

plná integrace celého inovačního hodnotového řetězce: od studenta po podnikatele, od myšlenky k produktu, z laboratoře k zákazníkovi. To zahrnuje podporu začínajících a rostoucích podniků;

| c) | poskytování služeb a podpory na vysoké úrovni inovativním podnikům, a to včetně technické pomoci pro doladění produktů nebo služeb, substantivního mentorování, podpory pro zajištění cílových zákazníků a získání kapitálu, aby tyto podniky rychle získaly přístup na trh a zrychlily proces svého růstu. |
| --- | --- |

c)

poskytování služeb a podpory na vysoké úrovni inovativním podnikům, a to včetně technické pomoci pro doladění produktů nebo služeb, substantivního mentorování, podpory pro zajištění cílových zákazníků a získání kapitálu, aby tyto podniky rychle získaly přístup na trh a zrychlily proces svého růstu.

| 2.4. | Synergie a přidaná hodnota v rámci programu
  EIT znásobí své úsilí ve snaze využít synergií a doplňkovosti mezi stávajícími znalostními a inovačními společenstvími a s různými subjekty a iniciativami na úrovni Unie i na celosvětové úrovni a rozšiřovat svou síť spolupracujících organizací na strategické i operační úrovni a vyhnout se přitom zdvojování činností.
  Hlavní rysy






  a) | úzká spolupráce s ERI a Programem Investoru při racionalizaci podpory (totiž financování a služeb) nabízené inovačním podnikům ve fázích začínajících podniků a rozšiřování kapacity, a to zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Synergie a přidaná hodnota v rámci programu

EIT znásobí své úsilí ve snaze využít synergií a doplňkovosti mezi stávajícími znalostními a inovačními společenstvími a s různými subjekty a iniciativami na úrovni Unie i na celosvětové úrovni a rozšiřovat svou síť spolupracujících organizací na strategické i operační úrovni a vyhnout se přitom zdvojování činností.

Hlavní rysy

a)

úzká spolupráce s ERI a Programem Investoru při racionalizaci podpory (totiž financování a služeb) nabízené inovačním podnikům ve fázích začínajících podniků a rozšiřování kapacity, a to zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství;

| b) | plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat synergie a doplňkovost s dalšími částmi programu; |
| --- | --- |

b)

plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat synergie a doplňkovost s dalšími částmi programu;

| c) | práce s členskými státy na vnitrostátní i regionální úrovni, zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby bylo možné synergické působení s národními a regionálními iniciativami, včetně strategií pro inteligentní specializaci, uvažované rovněž prostřednictvím evropských inovačních ekosystémů, za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků; |
| --- | --- |

c)

práce s členskými státy na vnitrostátní i regionální úrovni, zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby bylo možné synergické působení s národními a regionálními iniciativami, včetně strategií pro inteligentní specializaci, uvažované rovněž prostřednictvím evropských inovačních ekosystémů, za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků;

| d) | sdílení a šíření inovativních postupů a poznatků po celé Evropě i mimo ni s cílem přispět k inovační politice v Evropě v koordinaci s dalšími částmi programu; |
| --- | --- |

d)

sdílení a šíření inovativních postupů a poznatků po celé Evropě i mimo ni s cílem přispět k inovační politice v Evropě v koordinaci s dalšími částmi programu;

| e) | poskytování podkladů pro jednání o inovační politice a příspěvek k návrhu a realizaci politických priorit Unie, a to nepřetržitou spoluprací se všemi příslušnými útvary Komise, jinými programy Unie a jejich zainteresovanými subjekty a dalším prověřováním příležitostí v rámci iniciativ na provádění politiky; |
| --- | --- |

e)

poskytování podkladů pro jednání o inovační politice a příspěvek k návrhu a realizaci politických priorit Unie, a to nepřetržitou spoluprací se všemi příslušnými útvary Komise, jinými programy Unie a jejich zainteresovanými subjekty a dalším prověřováním příležitostí v rámci iniciativ na provádění politiky;

| f) | využívání synergií s jinými programy Unie, včetně programů, které podporují rozvoj lidského kapitálu a inovace (jako jsou například COST, ESF+, EFRR, Erasmus+, Kreativní Evropa a COSME Plus/jednotný trh nebo Program Investoru); |
| --- | --- |

f)

využívání synergií s jinými programy Unie, včetně programů, které podporují rozvoj lidského kapitálu a inovace (jako jsou například COST, ESF+, EFRR, Erasmus+, Kreativní Evropa a COSME Plus/jednotný trh nebo Program Investoru);

| g) | budování strategických aliancí s klíčovými aktéry v oblasti inovací na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni a podpora znalostních a inovačních společenství při rozvoji spolupráce a vazeb s klíčovými partnery z třetích zemí v rámci znalostního trojúhelníku, a to s cílem otevřít nové trhy pro řešení podporovaná znalostními a inovačními společenstvími a přilákat financování a talenty ze zahraničí. Je podporována účast třetích zemí se zohledněním zásady reciprocity a vzájemných přínosů. |
| --- | --- |

g)

budování strategických aliancí s klíčovými aktéry v oblasti inovací na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni a podpora znalostních a inovačních společenství při rozvoji spolupráce a vazeb s klíčovými partnery z třetích zemí v rámci znalostního trojúhelníku, a to s cílem otevřít nové trhy pro řešení podporovaná znalostními a inovačními společenstvími a přilákat financování a talenty ze zahraničí. Je podporována účast třetích zemí se zohledněním zásady reciprocity a vzájemných přínosů.

---

PŘÍLOHA III

EVROPSKÁ PARTNERSTVÍ

Evropská partnerství budou vybrána a prováděna, monitorována, hodnocena, postupně ukončena nebo obnovena na základě těchto kritérií:

| 1. | Výběr
  Prokázání toho, že evropské partnerství je účinnější při dosahování souvisejících cílů programu prostřednictvím zapojení a závazku partnerů, zejména při zajišťování jasných výsledků pro Unii a její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, při zajišťování konkurenceschopnosti Unie, udržitelnosti a přispívání k posilování EVP a případně mezinárodních závazků.
  V případě institucionalizovaných evropských partnerství vytvořených v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování EU je povinná účast nejméně 40 % členských států:






  a) | soudržnost a synergie evropského partnerství v rámci výzkumného a inovačního prostředí Unie podle pravidel programu v co nejširším rozsahu; |
| --- | --- | --- |

1.

Výběr

Prokázání toho, že evropské partnerství je účinnější při dosahování souvisejících cílů programu prostřednictvím zapojení a závazku partnerů, zejména při zajišťování jasných výsledků pro Unii a její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, při zajišťování konkurenceschopnosti Unie, udržitelnosti a přispívání k posilování EVP a případně mezinárodních závazků.

V případě institucionalizovaných evropských partnerství vytvořených v souladu s článkem 185 Smlouvy o fungování EU je povinná účast nejméně 40 % členských států:

a)

soudržnost a synergie evropského partnerství v rámci výzkumného a inovačního prostředí Unie podle pravidel programu v co nejširším rozsahu;

| b) | transparentnost a otevřenost evropského partnerství, pokud jde o vymezení priorit a cílů ve vztahu k očekávaným výsledkům a dopadům a pokud jde o zapojení partnerů a zainteresovaných subjektů z celého hodnotového řetězce, z různých odvětví, prostředí a oborů, včetně v případě potřeby mezinárodních partnerů a zainteresovaných subjektů, při zachování evropské konkurenceschopnosti; jasné podmínky podpory účasti malých a středních podniků a šíření a využívání výsledků, zejména malými a středními podniky, a to i prostřednictvím zprostředkujících organizací; |
| --- | --- |

b)

transparentnost a otevřenost evropského partnerství, pokud jde o vymezení priorit a cílů ve vztahu k očekávaným výsledkům a dopadům a pokud jde o zapojení partnerů a zainteresovaných subjektů z celého hodnotového řetězce, z různých odvětví, prostředí a oborů, včetně v případě potřeby mezinárodních partnerů a zainteresovaných subjektů, při zachování evropské konkurenceschopnosti; jasné podmínky podpory účasti malých a středních podniků a šíření a využívání výsledků, zejména malými a středními podniky, a to i prostřednictvím zprostředkujících organizací;

| c) | předchozí doložení doplňkovosti a zaměření evropského partnerství, včetně společné strategické vize o smyslu evropského partnerství. Tato vize zahrnuje zejména:






  i) | identifikaci měřitelných očekávaných výstupů, výsledků a dopadů v konkrétních časových rámcích, včetně klíčové hospodářské nebo společenské hodnoty pro Unii; |
| --- | --- | --- |

c)

předchozí doložení doplňkovosti a zaměření evropského partnerství, včetně společné strategické vize o smyslu evropského partnerství. Tato vize zahrnuje zejména:

i)

identifikaci měřitelných očekávaných výstupů, výsledků a dopadů v konkrétních časových rámcích, včetně klíčové hospodářské nebo společenské hodnoty pro Unii;

| ii) | prokázání očekávaných kvalitativních a významných kvantitativních pákových efektů, včetně metody měření klíčových ukazatelů výkonnosti; |
| --- | --- |

ii)

prokázání očekávaných kvalitativních a významných kvantitativních pákových efektů, včetně metody měření klíčových ukazatelů výkonnosti;

| iii) | přístupy zajišťující flexibilitu provádění a přizpůsobení se měnícím se politickým nebo společenským potřebám nebo potřebám trhu nebo vědeckému pokroku s cílem zvýšit soudržnost politiky mezi regionální, národní a unijní úrovní; |
| --- | --- |

iii)

přístupy zajišťující flexibilitu provádění a přizpůsobení se měnícím se politickým nebo společenským potřebám nebo potřebám trhu nebo vědeckému pokroku s cílem zvýšit soudržnost politiky mezi regionální, národní a unijní úrovní;

| iv) | ústupovou strategii a opatření na postupné ukončení programu; |
| --- | --- |

iv)

ústupovou strategii a opatření na postupné ukončení programu;

| d) | předchozí prokázání dlouhodobého závazku partnerů, včetně minimálního podílu veřejných nebo soukromých investic. |
| --- | --- |

d)

předchozí prokázání dlouhodobého závazku partnerů, včetně minimálního podílu veřejných nebo soukromých investic.

V případě institucionalizovaných evropských partnerství zřízených v souladu s článkem 185 nebo 187 Smlouvy o fungování EU činí finanční nebo věcné příspěvky od jiných partnerů než Unie 50 % až 75 % celkových rozpočtových závazků evropského partnerství. Každé takové institucionalizované evropské partnerství bude disponovat jistým podílem příspěvků od jiných partnerů než Unie ve formě finančních příspěvků. U jiných partnerů, než je Unie a zúčastněné státy, by se měly finanční příspěvky zaměřit především na pokrytí administrativních nákladů a nákladů na koordinaci a podporu a nákladů týkajících se dalších nesoutěžních činností.

| 2. | Provádění:






  a) | systémový přístup, který zajistí aktivní a včasné zapojení členských států a dosažení očekávaných dopadů evropského partnerství prostřednictvím flexibilního provádění společných akcí s velkou přidanou hodnotou Unie, které jdou rovněž nad rámec společných výzev k předkládání výzkumných a inovačních činností, včetně těch, které se týkají absorpce tržních, regulačních a politických opatření; |
| --- | --- | --- |

2.

Provádění:

a)

systémový přístup, který zajistí aktivní a včasné zapojení členských států a dosažení očekávaných dopadů evropského partnerství prostřednictvím flexibilního provádění společných akcí s velkou přidanou hodnotou Unie, které jdou rovněž nad rámec společných výzev k předkládání výzkumných a inovačních činností, včetně těch, které se týkají absorpce tržních, regulačních a politických opatření;

| b) | vhodná opatření zajišťující kontinuální otevřenost iniciativy a transparentnost v průběhu provádění, zejména pokud jde o stanovení priorit a účast ve výzvách k podávání návrhů, informování o fungování řízení, viditelnost Unie, komunikační a informační opatření, šíření a využívání výsledků, včetně jasné otevřené přístupové/uživatelské strategie v rámci hodnotového řetězce; vhodná opatření na informování malých a středních podniků a podporu jejich účasti. |
| --- | --- |

b)

vhodná opatření zajišťující kontinuální otevřenost iniciativy a transparentnost v průběhu provádění, zejména pokud jde o stanovení priorit a účast ve výzvách k podávání návrhů, informování o fungování řízení, viditelnost Unie, komunikační a informační opatření, šíření a využívání výsledků, včetně jasné otevřené přístupové/uživatelské strategie v rámci hodnotového řetězce; vhodná opatření na informování malých a středních podniků a podporu jejich účasti.

| c) | koordinace nebo společné činnosti s dalšími příslušnými iniciativami v oblasti výzkumu a inovací s cílem zajistit optimální míru jejich vzájemného propojení a efektivní synergické působení, rovněž za účelem překonání případných překážek provádění na národní úrovni a zvýšení využitelnosti nákladů; |
| --- | --- |

c)

koordinace nebo společné činnosti s dalšími příslušnými iniciativami v oblasti výzkumu a inovací s cílem zajistit optimální míru jejich vzájemného propojení a efektivní synergické působení, rovněž za účelem překonání případných překážek provádění na národní úrovni a zvýšení využitelnosti nákladů;

| d) | závazky, pokud jde o finanční nebo věcné příspěvky od jednotlivých partnerů v souladu s vnitrostátními ustanoveními po celou dobu trvání iniciativy; |
| --- | --- |

d)

závazky, pokud jde o finanční nebo věcné příspěvky od jednotlivých partnerů v souladu s vnitrostátními ustanoveními po celou dobu trvání iniciativy;

| e) | v případě institucionalizovaných evropských partnerství přístup Komise k výsledkům a jiným informacím, jež s akcí souvisejí, pro účely rozvoje, provádění a monitorování politik nebo programů Unie. |
| --- | --- |

e)

v případě institucionalizovaných evropských partnerství přístup Komise k výsledkům a jiným informacím, jež s akcí souvisejí, pro účely rozvoje, provádění a monitorování politik nebo programů Unie.

| 3. | Monitorování:






  a) | systém monitorování v souladu s požadavky stanovenými článkem 50 za účelem sledování pokroku v dosahování konkrétních politických cílů, pokroku a klíčových ukazatelů výkonnosti umožňujících průběžné posouzení dosažených výsledků, dopadů a potenciálních potřeb pro nápravná opatření; |
| --- | --- | --- |

3.

Monitorování:

a)

systém monitorování v souladu s požadavky stanovenými článkem 50 za účelem sledování pokroku v dosahování konkrétních politických cílů, pokroku a klíčových ukazatelů výkonnosti umožňujících průběžné posouzení dosažených výsledků, dopadů a potenciálních potřeb pro nápravná opatření;

| b) | pravidelné zvláštní zprávy o kvantitativních a kvalitativních pákových efektech, včetně vyčleněných a skutečně poskytnutých finančních a věcných příspěvků, viditelnosti a umístění v mezinárodním kontextu a dopadu na rizika investic ze soukromého sektoru určených na výzkum a inovace; |
| --- | --- |

b)

pravidelné zvláštní zprávy o kvantitativních a kvalitativních pákových efektech, včetně vyčleněných a skutečně poskytnutých finančních a věcných příspěvků, viditelnosti a umístění v mezinárodním kontextu a dopadu na rizika investic ze soukromého sektoru určených na výzkum a inovace;

| c) | podrobné informace o procesu hodnocení a výsledcích ze všech výzev k podávání návrhů v rámci evropských partnerství, jež mají být poskytnuty včas a mají být přístupné ve společné elektronické databázi. |
| --- | --- |

c)

podrobné informace o procesu hodnocení a výsledcích ze všech výzev k podávání návrhů v rámci evropských partnerství, jež mají být poskytnuty včas a mají být přístupné ve společné elektronické databázi.

| 4. | Hodnocení, postupné ukončení a obnovení:






  a) | hodnocení dopadů dosažených na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, pokud jde o stanovené cíle a klíčové ukazatele výkonnosti, které jsou podkladem pro hodnocení programu uvedené v článku 52, a to včetně posouzení nejúčinnějšího způsobu politických zásahů pro veškeré budoucí akce; umístění každého případného obnovení evropského partnerství v celkovém prostředí evropských partnerství a jeho politických priorit; |
| --- | --- | --- |

4.

Hodnocení, postupné ukončení a obnovení:

a)

hodnocení dopadů dosažených na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni, pokud jde o stanovené cíle a klíčové ukazatele výkonnosti, které jsou podkladem pro hodnocení programu uvedené v článku 52, a to včetně posouzení nejúčinnějšího způsobu politických zásahů pro veškeré budoucí akce; umístění každého případného obnovení evropského partnerství v celkovém prostředí evropských partnerství a jeho politických priorit;

| b) | nedojde-li k obnově, vhodná opatření k zajištění postupného ukončení financování programu v souladu s podmínkami a lhůtami dohodnutými předtím s legálně zapojenými partnery, aniž je dotčeno případné další nadnárodní financování z vnitrostátních programů nebo jiných programů Unie a aniž jsou dotčeny soukromé investice a probíhající projekty. |
| --- | --- |

b)

nedojde-li k obnově, vhodná opatření k zajištění postupného ukončení financování programu v souladu s podmínkami a lhůtami dohodnutými předtím s legálně zapojenými partnery, aniž je dotčeno případné další nadnárodní financování z vnitrostátních programů nebo jiných programů Unie a aniž jsou dotčeny soukromé investice a probíhající projekty.

---

PŘÍLOHA IV

SYNERGIE S JINÝMI UNIJNÍMI PROGRAMY

Synergie s jinými unijními programy je založena na doplňkovosti mezi koncepcí a cíli programů a na kompatibilitě finančních pravidel a procesů na úrovni provádění.

Financování z programu se použije pouze na financování výzkumných a inovačních činností. Strategické plánování zajistí sladění priorit pro jednotlivé unijní programy a zajistí konzistentní možnosti financování v různých fázích cyklu výzkumu a inovací. Synergie s dalšími unijními programy a politikami je mimo jiné přínosná v případě misí a evropských partnerství.

Využití výsledků výzkumu a inovativních řešení vytvořených v programu je usnadněno s podporou dalších unijních programů, zejména prostřednictvím strategií šíření a využívání výsledků, předávání znalostí, doplňkových a kumulativních zdrojů financování a doprovodných opatření. Financování výzkumných a inovačních činností využívá harmonizovaných pravidel, která mají zajistit přidanou hodnotu Unie, zabránit překrývání s různými programy Unie a usilovat o maximální účinnost a administrativní zjednodušení.

Níže uvedené odstavce podrobněji stanoví, jak se tato synergie uplatňuje mezi rámcovým programem a různými programy Unie:

| 1. | Synergie s Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) v rámci společné zemědělské politiky (SZP) zajistí, aby:






  a) | výzkumné a inovační potřeby zemědělského odvětví a venkovských oblastí v Unii byly zjišťovány například v rámci evropského inovačního partnerství „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ a zohledňovány v rámci strategického plánování programu a pracovních programů; |
| --- | --- | --- |

1.

Synergie s Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) v rámci společné zemědělské politiky (SZP) zajistí, aby:

a)

výzkumné a inovační potřeby zemědělského odvětví a venkovských oblastí v Unii byly zjišťovány například v rámci evropského inovačního partnerství „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ a zohledňovány v rámci strategického plánování programu a pracovních programů;

| b) | SZP co nejlépe využívala výsledků výzkumu a inovací a podpořila využívání, provádění a zavádění inovativních řešení, včetně těch, jež vzešla z projektů financovaných rámcovými programy pro výzkum a inovace a z evropského inovačního partnerství „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ a z příslušných znalostních a inovačních společenství EIT; |
| --- | --- |

b)

SZP co nejlépe využívala výsledků výzkumu a inovací a podpořila využívání, provádění a zavádění inovativních řešení, včetně těch, jež vzešla z projektů financovaných rámcovými programy pro výzkum a inovace a z evropského inovačního partnerství „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ a z příslušných znalostních a inovačních společenství EIT;

| c) | EZFRV podporoval zavádění a šíření znalostí a řešení vzešlých z výsledků programu, jež vedou k dosažení dynamičtějšího zemědělského odvětví a novým příležitostem rozvoje venkovských oblastí. |
| --- | --- |

c)

EZFRV podporoval zavádění a šíření znalostí a řešení vzešlých z výsledků programu, jež vedou k dosažení dynamičtějšího zemědělského odvětví a novým příležitostem rozvoje venkovských oblastí.

| 2. | Synergie s Evropským námořním, rybářským a akvakulturním fondem (ENRAF) zajistí, aby:






  a) | rámcový program a ENRAF byly úzce propojeny, jelikož se unijní výzkumné a inovační potřeby v oblasti mořské a integrované námořní politiky budou naplňovat prostřednictvím strategického plánování programu; |
| --- | --- | --- |

2.

Synergie s Evropským námořním, rybářským a akvakulturním fondem (ENRAF) zajistí, aby:

a)

rámcový program a ENRAF byly úzce propojeny, jelikož se unijní výzkumné a inovační potřeby v oblasti mořské a integrované námořní politiky budou naplňovat prostřednictvím strategického plánování programu;

| b) | ENRAF podporoval nástup nových technologií a inovativních produktů, procesů a služeb, zejména těch, které vzešly z uskutečňování programu v oblasti mořské a integrované námořní politiky; ENRAF rovněž podporoval shromažďování, zpracování a monitorování údajů z terénu a šířil příslušné akce podpořené rámcovým programem, čímž se přispívá k provádění společné rybářské politiky, námořní politiky Unie, mezinárodní správy oceánů a mezinárodních závazků. |
| --- | --- |

b)

ENRAF podporoval nástup nových technologií a inovativních produktů, procesů a služeb, zejména těch, které vzešly z uskutečňování programu v oblasti mořské a integrované námořní politiky; ENRAF rovněž podporoval shromažďování, zpracování a monitorování údajů z terénu a šířil příslušné akce podpořené rámcovým programem, čímž se přispívá k provádění společné rybářské politiky, námořní politiky Unie, mezinárodní správy oceánů a mezinárodních závazků.

| 3. | Synergie s Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR) zajistí, aby:






  a) | opatření v rámci alternativního a kumulativního financování z EFRR a rámcového programu podporovala činnosti vytvářející propojení zejména mezi strategiemi pro inteligentní specializaci a excelencí v oblasti výzkumu a inovací, včetně společných meziregionálních a nadnárodních programů a panevropských výzkumných infrastruktur s cílem posílit EVP a přispět k plnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- | --- |

3.

Synergie s Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR) zajistí, aby:

a)

opatření v rámci alternativního a kumulativního financování z EFRR a rámcového programu podporovala činnosti vytvářející propojení zejména mezi strategiemi pro inteligentní specializaci a excelencí v oblasti výzkumu a inovací, včetně společných meziregionálních a nadnárodních programů a panevropských výzkumných infrastruktur s cílem posílit EVP a přispět k plnění cílů udržitelného rozvoje;

| b) | EFRR se mimo jiné zaměřoval na rozvoj a posílení regionálních a místních výzkumných a inovačních ekosystémů, sítí a průmyslovou transformaci, včetně podpory budování výzkumných a inovačních kapacit i využívání výsledků a zavádění nových technologií a inovativních a klimaticky šetrných řešení vzešlých z rámcových programů pro výzkum a inovace prostřednictvím EFRR. |
| --- | --- |

b)

EFRR se mimo jiné zaměřoval na rozvoj a posílení regionálních a místních výzkumných a inovačních ekosystémů, sítí a průmyslovou transformaci, včetně podpory budování výzkumných a inovačních kapacit i využívání výsledků a zavádění nových technologií a inovativních a klimaticky šetrných řešení vzešlých z rámcových programů pro výzkum a inovace prostřednictvím EFRR.

| 4. | Synergie s Evropským sociálním fondem plus (ESF+) zajistí, aby:






  a) | ESF+ mohl zjednodušit a rozšířit inovativní vzdělávací programy podporované programem prostřednictvím vnitrostátních nebo regionálních programů, aby lidé získali dovednosti a kompetence potřebné pro vyvíjející se požadavky trhu práce; |
| --- | --- | --- |

4.

Synergie s Evropským sociálním fondem plus (ESF+) zajistí, aby:

a)

ESF+ mohl zjednodušit a rozšířit inovativní vzdělávací programy podporované programem prostřednictvím vnitrostátních nebo regionálních programů, aby lidé získali dovednosti a kompetence potřebné pro vyvíjející se požadavky trhu práce;

| b) | opatření týkající se alternativního a kombinovaného financování z ESF+ mohla být využita k podpoře činností v rámci programu na podporu rozvoje lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit EVP; |
| --- | --- |

b)

opatření týkající se alternativního a kombinovaného financování z ESF+ mohla být využita k podpoře činností v rámci programu na podporu rozvoje lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit EVP;

| c) | ESF+ začlenil inovativní technologie a nové modely podnikání a řešení, zejména ty vzešlé z programu, a přispěl tak k vytváření inovativních, účinných a udržitelných systémů zdravotní péče členských států a evropským občanům usnadnil přístup k lepší a bezpečnější zdravotní péči. |
| --- | --- |

c)

ESF+ začlenil inovativní technologie a nové modely podnikání a řešení, zejména ty vzešlé z programu, a přispěl tak k vytváření inovativních, účinných a udržitelných systémů zdravotní péče členských států a evropským občanům usnadnil přístup k lepší a bezpečnější zdravotní péči.

| 5. | Synergie s programem „EU pro zdraví“ zajistí, aby:






  a) | výzkumné a inovační potřeby Unie v oblasti zdraví byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu; |
| --- | --- | --- |

5.

Synergie s programem „EU pro zdraví“ zajistí, aby:

a)

výzkumné a inovační potřeby Unie v oblasti zdraví byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu;

| b) | program „EU pro zdraví“ přispěl k zajištění co nejlepšího využití výsledků výzkumu, zejména těch, které vzešly z programu. |
| --- | --- |

b)

program „EU pro zdraví“ přispěl k zajištění co nejlepšího využití výsledků výzkumu, zejména těch, které vzešly z programu.

| 6. | Synergie s Nástrojem pro propojení Evropy (CEF) zajistí, aby:






  a) | výzkumné a inovační potřeby v odvětví dopravy, energetiky a digitálních technologií v Unii byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu; |
| --- | --- | --- |

6.

Synergie s Nástrojem pro propojení Evropy (CEF) zajistí, aby:

a)

výzkumné a inovační potřeby v odvětví dopravy, energetiky a digitálních technologií v Unii byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu;

| b) | Nástroj pro propojení Evropy podpořil rozsáhlé zavádění nových inovativních technologií a řešení v oblastech dopravy, energetiky a digitálních fyzických infrastruktur, a to zejména těch, které vzešly z rámcových programů pro výzkum a inovace; |
| --- | --- |

b)

Nástroj pro propojení Evropy podpořil rozsáhlé zavádění nových inovativních technologií a řešení v oblastech dopravy, energetiky a digitálních fyzických infrastruktur, a to zejména těch, které vzešly z rámcových programů pro výzkum a inovace;

| c) | se usnadnila výměna informací a údajů mezi programem a projekty Nástroje pro propojení Evropy, např. upozorněním na technologie z programu s vysokou tržní připraveností, jež by díky Nástroji pro propojení Evropy mohly najít další uplatnění. |
| --- | --- |

c)

se usnadnila výměna informací a údajů mezi programem a projekty Nástroje pro propojení Evropy, např. upozorněním na technologie z programu s vysokou tržní připraveností, jež by díky Nástroji pro propojení Evropy mohly najít další uplatnění.

| 7. | Synergie s programem Digitální Evropa zajistí, aby:






  a) | přes příbuznost některých tematických oblastí, jež jsou předmětem programu a programu Digitální Evropa, se typy akcí, které mají obdržet podporu, jejich očekávané výsledky a logika jejich působení od sebe lišily a navzájem doplňovaly; |
| --- | --- | --- |

7.

Synergie s programem Digitální Evropa zajistí, aby:

a)

přes příbuznost některých tematických oblastí, jež jsou předmětem programu a programu Digitální Evropa, se typy akcí, které mají obdržet podporu, jejich očekávané výsledky a logika jejich působení od sebe lišily a navzájem doplňovaly;

| b) | výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu; k tomu patří například výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, technologií distribuované účetní knihy, kvantových technologií, které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé kombinují digitální technologie s fyzickými) a podpora digitálních výzkumných infrastruktur; |
| --- | --- |

b)

výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu; k tomu patří například výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, technologií distribuované účetní knihy, kvantových technologií, které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé kombinují digitální technologie s fyzickými) a podpora digitálních výzkumných infrastruktur;

| c) | se program Digitální Evropa zaměřoval na rozsáhlé budování digitálních kapacit a infrastruktur, a to například v oblastech vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, technologií distribuované účetní knihy, kvantových technologií a pokročilých digitálních dovedností s cílem širokého uplatnění a zavádění napříč Unií stávajících kritických nebo testovaných inovativních digitálních řešení v unijním rámci v oblastech veřejného zájmu (jako je zdravotnictví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zvláště malých a středních podniků); aby se program Digitální Evropa prováděl zejména prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek s členskými státy umožňujících koordinované a strategické investice do digitálních kapacit, které mají být sdíleny v celé Unii, jakož i do celoevropských akcí, které podporují interoperabilitu a normalizaci jako součást rozvoje jednotného digitálního trhu; |
| --- | --- |

c)

se program Digitální Evropa zaměřoval na rozsáhlé budování digitálních kapacit a infrastruktur, a to například v oblastech vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, technologií distribuované účetní knihy, kvantových technologií a pokročilých digitálních dovedností s cílem širokého uplatnění a zavádění napříč Unií stávajících kritických nebo testovaných inovativních digitálních řešení v unijním rámci v oblastech veřejného zájmu (jako je zdravotnictví, veřejná správa, spravedlnost a vzdělávání) nebo selhání trhu (jako je digitalizace podniků, zvláště malých a středních podniků); aby se program Digitální Evropa prováděl zejména prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek s členskými státy umožňujících koordinované a strategické investice do digitálních kapacit, které mají být sdíleny v celé Unii, jakož i do celoevropských akcí, které podporují interoperabilitu a normalizaci jako součást rozvoje jednotného digitálního trhu;

| d) | kapacity a infrastruktury programu Digitální Evropa byly k dispozici výzkumné a inovační komunitě, včetně činností podporovaných v rámci programu, mj. testování, zkoušení a předvádění napříč všemi odvětvími a obory; |
| --- | --- |

d)

kapacity a infrastruktury programu Digitální Evropa byly k dispozici výzkumné a inovační komunitě, včetně činností podporovaných v rámci programu, mj. testování, zkoušení a předvádění napříč všemi odvětvími a obory;

| e) | v rámci programu Digitální Evropa byly postupně využity a zaváděny nové digitální technologie vyvinuté díky programu; |
| --- | --- |

e)

v rámci programu Digitální Evropa byly postupně využity a zaváděny nové digitální technologie vyvinuté díky programu;

| f) | iniciativy programu pro rozvoj dovedností a vzdělávacích programů pro získání kompetencí, včetně těch nabízených v rámci příslušných znalostních a inovačních společenství EIT byly doplněny budováním kapacit v oblasti pokročilých digitálních dovedností v rámci programu Digitální Evropa; |
| --- | --- |

f)

iniciativy programu pro rozvoj dovedností a vzdělávacích programů pro získání kompetencí, včetně těch nabízených v rámci příslušných znalostních a inovačních společenství EIT byly doplněny budováním kapacit v oblasti pokročilých digitálních dovedností v rámci programu Digitální Evropa;

| g) | vznikly silné koordinační mechanismy pro strategické plánování, operační postupy a struktury řízení v případě obou programů. |
| --- | --- |

g)

vznikly silné koordinační mechanismy pro strategické plánování, operační postupy a struktury řízení v případě obou programů.

| 8. | Synergie s programem pro jednotný trh zajistí, aby:






  a) | program pro jednotný trh řešil selhání trhu, která se dotýkají malých a středních podniků, a podporoval podnikání a zakládání a růst podniků a aby mezi programem pro jednotný trh a akcemi EIT i ERI zaměřenými na inovativní podniky existovala doplňkovost, stejně jako v oblasti podpůrných služeb pro malé a střední podniky, a to zejména tam, kde trh nenabízí udržitelné financování; |
| --- | --- | --- |

8.

Synergie s programem pro jednotný trh zajistí, aby:

a)

program pro jednotný trh řešil selhání trhu, která se dotýkají malých a středních podniků, a podporoval podnikání a zakládání a růst podniků a aby mezi programem pro jednotný trh a akcemi EIT i ERI zaměřenými na inovativní podniky existovala doplňkovost, stejně jako v oblasti podpůrných služeb pro malé a střední podniky, a to zejména tam, kde trh nenabízí udržitelné financování;

| b) | síť Enterprise Europe Network spolu s dalšími stávajícími strukturami na podporu malých a středních podniků (např. národní kontaktní místa agentury pro inovace, centra pro digitální inovace, odborná střediska, inkubátory) nabízely v rámci programu, včetně ERI, podpůrné služby. |
| --- | --- |

b)

síť Enterprise Europe Network spolu s dalšími stávajícími strukturami na podporu malých a středních podniků (např. národní kontaktní místa agentury pro inovace, centra pro digitální inovace, odborná střediska, inkubátory) nabízely v rámci programu, včetně ERI, podpůrné služby.

| 9. | Synergie s programem LIFE – programem pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) zajistí, aby:






  a) | výzkumné a inovační potřeby s cílem čelit environmentálním, klimatickým a energetickým výzvám v rámci Unie byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu; |
| --- | --- | --- |

9.

Synergie s programem LIFE – programem pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) zajistí, aby:

a)

výzkumné a inovační potřeby s cílem čelit environmentálním, klimatickým a energetickým výzvám v rámci Unie byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu;

| b) | program LIFE i nadále působil jako katalyzátor provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušné politiky a právních předpisů v oblasti energetiky, mimo jiné převzetím a uplatňováním výsledků výzkumu a inovací z programu, a pomáhal při jejich uplatnění na vnitrostátní a meziregionální a regionální úrovni, kde může pomoci řešit otázky životního prostředí, klimatu nebo přechodu na čistou energii; program LIFE bude i nadále podněcovat synergie zejména s programem přiznáváním bonusu při hodnocení návrhů, které obsahují využití výsledků programu; |
| --- | --- |

b)

program LIFE i nadále působil jako katalyzátor provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušné politiky a právních předpisů v oblasti energetiky, mimo jiné převzetím a uplatňováním výsledků výzkumu a inovací z programu, a pomáhal při jejich uplatnění na vnitrostátní a meziregionální a regionální úrovni, kde může pomoci řešit otázky životního prostředí, klimatu nebo přechodu na čistou energii; program LIFE bude i nadále podněcovat synergie zejména s programem přiznáváním bonusu při hodnocení návrhů, které obsahují využití výsledků programu;

| c) | standardní akční projekty LIFE podporovaly vývoj, testování nebo demonstrace vhodných technologií nebo metodik pro provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí a změny klimatu, které mohou být následně nasazeny ve velkém měřítku, financované z jiných zdrojů, včetně programu. Jak EIT, tak ERI mohou podporovat rozšíření a komercializaci nových průlomových myšlenek, které mohou vzejít z provádění projektů programu LIFE. |
| --- | --- |

c)

standardní akční projekty LIFE podporovaly vývoj, testování nebo demonstrace vhodných technologií nebo metodik pro provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí a změny klimatu, které mohou být následně nasazeny ve velkém měřítku, financované z jiných zdrojů, včetně programu. Jak EIT, tak ERI mohou podporovat rozšíření a komercializaci nových průlomových myšlenek, které mohou vzejít z provádění projektů programu LIFE.

| 10. | Synergie s programem Erasmus+ zajistí, aby:






  a) | kombinované zdroje z programu, mimo jiné z EIT, a programu Erasmus+ byly využity na podporu činností zaměřených na posílení, modernizaci a transformaci evropských vysokoškolských institucí. Program doplní podporu programu Erasmus+ pro iniciativu Evropské univerzity, a to její výzkumný rozměr, tam, kde je to vhodné, a sice jako součást rozvoje nových společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií v oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací založených na nadoborových a meziodvětvových přístupech, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností. Činnosti EIT by mohly doplňovat strategie, které mají být prováděny v rámci iniciativy Evropské univerzity; |
| --- | --- | --- |

10.

Synergie s programem Erasmus+ zajistí, aby:

a)

kombinované zdroje z programu, mimo jiné z EIT, a programu Erasmus+ byly využity na podporu činností zaměřených na posílení, modernizaci a transformaci evropských vysokoškolských institucí. Program doplní podporu programu Erasmus+ pro iniciativu Evropské univerzity, a to její výzkumný rozměr, tam, kde je to vhodné, a sice jako součást rozvoje nových společných a integrovaných dlouhodobých a udržitelných strategií v oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací založených na nadoborových a meziodvětvových přístupech, aby se znalostní trojúhelník stal skutečností. Činnosti EIT by mohly doplňovat strategie, které mají být prováděny v rámci iniciativy Evropské univerzity;

| b) | program a program Erasmus+ podpořily integraci vzdělávání a výzkumu tím, že vysokoškolským institucím pomohou při formulaci a zavádění společných vzdělávacích, výzkumných a inovačních strategií a sítí, obohacování vzdělávacích systémů, vyučujících a školitelů nejnovějšími poznatky a zkušenostmi z výzkumu s cílem zprostředkovat aktivní zkušenost s výzkumem všem studentům a vysokoškolským pracovníkům, zejména výzkumným pracovníkům, a podpořit i další činnosti sloužící integraci vysokoškolského vzdělávání a výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

b)

program a program Erasmus+ podpořily integraci vzdělávání a výzkumu tím, že vysokoškolským institucím pomohou při formulaci a zavádění společných vzdělávacích, výzkumných a inovačních strategií a sítí, obohacování vzdělávacích systémů, vyučujících a školitelů nejnovějšími poznatky a zkušenostmi z výzkumu s cílem zprostředkovat aktivní zkušenost s výzkumem všem studentům a vysokoškolským pracovníkům, zejména výzkumným pracovníkům, a podpořit i další činnosti sloužící integraci vysokoškolského vzdělávání a výzkumu a inovací.

| 11. | Synergie s kosmickým programem Unie zajistí, aby:






  a) | výzkumné a inovační potřeby kosmického programu Unie a předcházejícího a navazujícího kosmického odvětví v rámci Unie byly zjišťovány a stanovovány jako součást strategického plánování programu. Akce pro výzkum vesmíru prováděné prostřednictvím programu jsou prováděny dle vhodnosti s ohledem na zadávání veřejných zakázek a způsobilost právních subjektů v souladu s kosmickým programem Unie; |
| --- | --- | --- |

11.

Synergie s kosmickým programem Unie zajistí, aby:

a)

výzkumné a inovační potřeby kosmického programu Unie a předcházejícího a navazujícího kosmického odvětví v rámci Unie byly zjišťovány a stanovovány jako součást strategického plánování programu. Akce pro výzkum vesmíru prováděné prostřednictvím programu jsou prováděny dle vhodnosti s ohledem na zadávání veřejných zakázek a způsobilost právních subjektů v souladu s kosmickým programem Unie;

| b) | se družicová data a služby zpřístupněné veřejnosti kosmickým programem Unie využívaly k vývoji průlomových řešení prostřednictvím výzkumu a inovací, mimo jiné v programu, zejména pokud jde o udržitelnost potravin a přírodních zdrojů, sledování klimatu, atmosféru, půdu, pobřežní a mořské prostředí, chytrá města, propojenou a automatizovanou mobilitu, bezpečnost a zvládání katastrof; |
| --- | --- |

b)

se družicová data a služby zpřístupněné veřejnosti kosmickým programem Unie využívaly k vývoji průlomových řešení prostřednictvím výzkumu a inovací, mimo jiné v programu, zejména pokud jde o udržitelnost potravin a přírodních zdrojů, sledování klimatu, atmosféru, půdu, pobřežní a mořské prostředí, chytrá města, propojenou a automatizovanou mobilitu, bezpečnost a zvládání katastrof;

| c) | služby přístupu k datům a informacím z programu Copernicus přispívaly k evropskému cloudu pro otevřenou vědu a usnadňovaly tak výzkumným pracovníkům, vědcům a inovátorům přístup k datům programu Copernicus; výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ představovaly zásadní prvky pozorovací infrastruktury in situ umožňující činnost služeb programu Copernicus a aby ony mohly využívat informací vytvořených službami programu Copernicus. |
| --- | --- |

c)

služby přístupu k datům a informacím z programu Copernicus přispívaly k evropskému cloudu pro otevřenou vědu a usnadňovaly tak výzkumným pracovníkům, vědcům a inovátorům přístup k datům programu Copernicus; výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ představovaly zásadní prvky pozorovací infrastruktury in situ umožňující činnost služeb programu Copernicus a aby ony mohly využívat informací vytvořených službami programu Copernicus.

| 12. | Synergie s nástrojem pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) a nástrojem předvstupní pomoci (IPA III) zajistí, aby:






  a) | výzkumné a inovační potřeby v oblastech působnosti nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a NPP III byly zjišťovány prostřednictvím strategického plánování programu v souladu s cíli udržitelného rozvoje; |
| --- | --- | --- |

12.

Synergie s nástrojem pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci (NDICI) a nástrojem předvstupní pomoci (IPA III) zajistí, aby:

a)

výzkumné a inovační potřeby v oblastech působnosti nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a NPP III byly zjišťovány prostřednictvím strategického plánování programu v souladu s cíli udržitelného rozvoje;

| b) | výzkumné a inovační činnosti programu za účasti třetích zemí a cílené akce mezinárodní spolupráce usilovaly o harmonizaci a soudržnost se souběžnými akcemi zaměřenými na zavádění a budování kapacit v rámci nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a NPP III, a to na základě společného stanovení potřeb a oblastí intervence. |
| --- | --- |

b)

výzkumné a inovační činnosti programu za účasti třetích zemí a cílené akce mezinárodní spolupráce usilovaly o harmonizaci a soudržnost se souběžnými akcemi zaměřenými na zavádění a budování kapacit v rámci nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci a NPP III, a to na základě společného stanovení potřeb a oblastí intervence.

| 13. | Synergie s Fondem pro vnitřní bezpečnost a nástrojem pro správu hranic v rámci Fondu pro integrovanou správu hranic zajistí, aby:






  a) | výzkumné a inovační potřeby v oblasti bezpečnosti a integrované správy hranic byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu; |
| --- | --- | --- |

13.

Synergie s Fondem pro vnitřní bezpečnost a nástrojem pro správu hranic v rámci Fondu pro integrovanou správu hranic zajistí, aby:

a)

výzkumné a inovační potřeby v oblasti bezpečnosti a integrované správy hranic byly zjišťovány a stanovovány prostřednictvím strategického plánování programu;

| b) | Fond pro vnitřní bezpečnost a Fond pro integrovanou správu hranic podpořily zavedení nových inovativních technologií a řešení, a to zejména těch, které vzešly z rámcového programu pro výzkum a inovace v oblasti bezpečnostního výzkumu. |
| --- | --- |

b)

Fond pro vnitřní bezpečnost a Fond pro integrovanou správu hranic podpořily zavedení nových inovativních technologií a řešení, a to zejména těch, které vzešly z rámcového programu pro výzkum a inovace v oblasti bezpečnostního výzkumu.

| 14. | Synergie s Programem InvestEU zajistí, aby:






  a) | program poskytoval kombinované financování z programu Horizont Evropa a kombinované financování ERI pro inovátory, pro něž je typická vysoká míra rizika a pro něž trh neposkytuje dostatečné a udržitelné financování a aby program zároveň podpořil účinné poskytování a řízení soukromé části kombinovaného financování prostřednictvím fondů a zprostředkovatelů podporovaných v rámci Programu InvestEU a dalších; |
| --- | --- | --- |

14.

Synergie s Programem InvestEU zajistí, aby:

a)

program poskytoval kombinované financování z programu Horizont Evropa a kombinované financování ERI pro inovátory, pro něž je typická vysoká míra rizika a pro něž trh neposkytuje dostatečné a udržitelné financování a aby program zároveň podpořil účinné poskytování a řízení soukromé části kombinovaného financování prostřednictvím fondů a zprostředkovatelů podporovaných v rámci Programu InvestEU a dalších;

| b) | finanční nástroje pro výzkum a inovace a malé a střední podniky byly sloučeny v rámci Programu InvestEU, zejména prostřednictvím specializovaného nástroje věnovaného výzkumu a inovacím a produktů zaváděných v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky, čímž by přispěl k plnění cílů obou programů, jakož i k vytvoření silných doplňujících vazeb mezi oběma programy; |
| --- | --- |

b)

finanční nástroje pro výzkum a inovace a malé a střední podniky byly sloučeny v rámci Programu InvestEU, zejména prostřednictvím specializovaného nástroje věnovaného výzkumu a inovacím a produktů zaváděných v rámci specializovaného nástroje pro malé a střední podniky, čímž by přispěl k plnění cílů obou programů, jakož i k vytvoření silných doplňujících vazeb mezi oběma programy;

| c) | program poskytoval vhodnou podporu tak, aby bylo případně možné pomoci přesměrovat projekty financovatelné komerčními úvěry, nevhodné pro financování z prostředků ERI, do Programu InvestEU. |
| --- | --- |

c)

program poskytoval vhodnou podporu tak, aby bylo případně možné pomoci přesměrovat projekty financovatelné komerčními úvěry, nevhodné pro financování z prostředků ERI, do Programu InvestEU.

| 15. | Synergie s inovačním fondem v rámci systému obchodování s emisemi (dále jen „inovační fond“) zajistí, aby:






  a) | se inovační fond zaměřil zejména na inovace v nízkouhlíkových technologiích a procesech, včetně environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku, jež významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, a také na produkty nahrazující produkty náročné na uhlík, a aby pomohl podpořit koncipování a fungování projektů, jejichž cílem je environmentálně bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2, jakož i na inovativní technologie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie, a aby bylo možné vytvořit pobídky k prodeji ekologičtějších výrobků; |
| --- | --- | --- |

15.

Synergie s inovačním fondem v rámci systému obchodování s emisemi (dále jen „inovační fond“) zajistí, aby:

a)

se inovační fond zaměřil zejména na inovace v nízkouhlíkových technologiích a procesech, včetně environmentálně bezpečného zachycování a využívání uhlíku, jež významně přispívá ke zmírňování změny klimatu, a také na produkty nahrazující produkty náročné na uhlík, a aby pomohl podpořit koncipování a fungování projektů, jejichž cílem je environmentálně bezpečné zachycování a geologické ukládání CO2, jakož i na inovativní technologie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie, a aby bylo možné vytvořit pobídky k prodeji ekologičtějších výrobků;

| b) | program financoval vývoj a demonstrace technologií, včetně průlomových řešení, schopných napomoci dosažení unijních cílů v oblasti klimatické neutrality, energetiky a transformace průmyslu, zejména prostřednictvím činností v pilíři II a pilíři III; |
| --- | --- |

b)

program financoval vývoj a demonstrace technologií, včetně průlomových řešení, schopných napomoci dosažení unijních cílů v oblasti klimatické neutrality, energetiky a transformace průmyslu, zejména prostřednictvím činností v pilíři II a pilíři III;

| c) | s výhradou splnění svých kritérií výběru a udělení grantu mohl inovační fond podpořit fázi demonstrace způsobilých projektů, které mohly obdržet podporu z programu, přičemž se mezi oběma programy vytvoří silné doplňující vazby. |
| --- | --- |

c)

s výhradou splnění svých kritérií výběru a udělení grantu mohl inovační fond podpořit fázi demonstrace způsobilých projektů, které mohly obdržet podporu z programu, přičemž se mezi oběma programy vytvoří silné doplňující vazby.

| 16. | Synergie s mechanismem pro spravedlivou transformaci zajistí, aby:






  a) | byly prostřednictvím strategického plánování programu zjišťovány potřeby výzkumu a inovací s cílem podpořit řádnou a spravedlivou transformaci na klimatickou neutralitu; |
| --- | --- | --- |

16.

Synergie s mechanismem pro spravedlivou transformaci zajistí, aby:

a)

byly prostřednictvím strategického plánování programu zjišťovány potřeby výzkumu a inovací s cílem podpořit řádnou a spravedlivou transformaci na klimatickou neutralitu;

| b) | bylo prosazováno zavádění a rozšiřování inovativních a klimaticky šetrných řešení, zejména těch, která vzešla z programu. |
| --- | --- |

b)

bylo prosazováno zavádění a rozšiřování inovativních a klimaticky šetrných řešení, zejména těch, která vzešla z programu.

| 17. | Synergie s programem Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu zajistí, aby:






  a) | program a program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu vypracovaly široce pojaté akce na podporu vzdělávání a odborné přípravy (včetně akcí „Marie Skłodowska-Curie“) s cílem zachovat a rozvíjet v Evropě potřebné dovednosti; |
| --- | --- | --- |

17.

Synergie s programem Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu zajistí, aby:

a)

program a program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu vypracovaly široce pojaté akce na podporu vzdělávání a odborné přípravy (včetně akcí „Marie Skłodowska-Curie“) s cílem zachovat a rozvíjet v Evropě potřebné dovednosti;

| b) | program a program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu vypracovaly společné výzkumné akce s důrazem na průřezové aspekty bezpečného a zabezpečeného využívání neenergetických aplikací ionizujícího záření v sektorech, jako jsou lékařství, průmysl, zemědělství, kosmické odvětví, změna klimatu, bezpečnost a připravenost na mimořádné události, jakož i příspěvek k jaderné vědě. |
| --- | --- |

b)

program a program Euratomu pro výzkum a odbornou přípravu vypracovaly společné výzkumné akce s důrazem na průřezové aspekty bezpečného a zabezpečeného využívání neenergetických aplikací ionizujícího záření v sektorech, jako jsou lékařství, průmysl, zemědělství, kosmické odvětví, změna klimatu, bezpečnost a připravenost na mimořádné události, jakož i příspěvek k jaderné vědě.

| 18. | Potenciální synergie s Evropským obranným fondem je přínosem pro civilní a obranný výzkum s cílem zamezit zbytečnému zdvojování činností a je v souladu s článkem 5 a čl. 7 odst. 1. |
| --- | --- |

18.

Potenciální synergie s Evropským obranným fondem je přínosem pro civilní a obranný výzkum s cílem zamezit zbytečnému zdvojování činností a je v souladu s článkem 5 a čl. 7 odst. 1.

| 19. | Synergie s programem Kreativní Evropa bude posílena zjišťováním výzkumných a inovačních potřeb v oblasti kulturních a kreativních politik ve strategickém plánování programu. |
| --- | --- |

19.

Synergie s programem Kreativní Evropa bude posílena zjišťováním výzkumných a inovačních potřeb v oblasti kulturních a kreativních politik ve strategickém plánování programu.

| 20. | Synergie s Nástrojem pro oživení a odolnost zajistí, aby:






  a) | byly prostřednictvím strategického plánování programu zjišťovány výzkumné a inovační potřeby na podporu zvýšení odolnosti ekonomik a společnosti členských států a jejich lepší připravenosti na budoucnost; |
| --- | --- | --- |

20.

Synergie s Nástrojem pro oživení a odolnost zajistí, aby:

a)

byly prostřednictvím strategického plánování programu zjišťovány výzkumné a inovační potřeby na podporu zvýšení odolnosti ekonomik a společnosti členských států a jejich lepší připravenosti na budoucnost;

| b) | bylo podporováno zavádění a rozšiřování inovativních řešení, zejména těch, která vzešla z programu. |
| --- | --- |

b)

bylo podporováno zavádění a rozšiřování inovativních řešení, zejména těch, která vzešla z programu.

---

PŘĺLOHA V

KLÍČOVÉ UKAZATELE ZPŮSOBŮ DOSAHOVÁNÍ DOPADŮ

Způsoby dosahování dopadů a související klíčové ukazatele způsobů dosahování dopadů strukturují sledování pokroku programu při dosahování jeho cílů, jak stanoví článek 3. Způsoby dosahování dopadů jsou závislé na čase a odrážejí tři doplňkové kategorie dopadů s ohledem na nelineární povahu investic v oblasti výzkumu a inovací: vědecký, společenský a technologicko-ekonomický dopad. U každé z těchto kategorií dopadů se uplatňují zástupné ukazatele pro sledování pokroku, jež se budou členit na krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé, zahrnující i období po ukončení programu, s možností příslušného rozčlenění, včetně rozčlenění podle členských států a přidružených zemí. Tyto ukazatele se sestaví za použití kvantitativních a kvalitativních metodik. Jednotlivé části programu se v různé míře a prostřednictvím různých mechanismů podílejí na tvorbě těchto ukazatelů. Ke sledování jednotlivých částí programu lze případně použít další ukazatele.

Mikrodata skrývající se za klíčovými ukazateli způsobů dosahování dopadů jsou u všech částí programu a všech prováděcích mechanismů shromažďována centrálně a jednotně a na přiměřené úrovni podrobnosti dat s minimálními požadavky na příjemce, pokud jde o podávání zpráv.

Kromě toho a nad rámec klíčových ukazatelů způsobů dosahování dopadů jsou jako součást údajů o řízení a provádění podle článku 50 téměř v reálném čase shromažďovány a vykazovány údaje o optimalizovaném provádění programu na posílení EVP, podporující účast všech členských států založenou na excelenci v programu a rovněž usnadňující kooperativní vazby v evropském výzkumu a inovacích. To zahrnuje sledování kooperativních vazeb, analýzu sítí, údaje o návrzích, žádostech, účasti a projektech, údaje o žadatelích a účastnících, včetně údajů o typu organizace (jako jsou organizace občanské společnosti, malé a střední podniky a soukromý sektor), země (členěno konkrétně podle skupin zemí, jako jsou členské státy, přidružené země a třetí země), pohlaví, úlohy v projektu, vědního oboru/odvětví, včetně společenských věd a humanitních oborů) a sledování míry začleňování klimatických hledisek a související výdaje.

Ukazatele způsobů dosahování dopadů v oblasti vědy

Očekává se, že dopady programu v oblasti vědy budou nové vysoce kvalitní znalosti, posílení lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací a podpora šíření znalostí a otevřené vědy. Pokrok při dosahování těchto dopadů je sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto tří klíčových způsobů dosahování dopadů.

tabulka 1

| Vědeckédopady | Krátkodobé | Střednědobé | Dlouhodobé |
| --- | --- | --- | --- |
| Vytváření nových vysoce kvalitních znalostí | Publikace –
  počet recenzovaných vědeckých publikací programu, jež jsou výsledkem programu | Citace –
  vážený citační index recenzovaných vědeckých publikací programu v daném oboru, jež jsou výsledkem programu | Věda světové úrovně –
  počet a podíl recenzovaných publikací, jež jsou výsledkem projektů financovaných z programu, jež představují zásadní příspěvek k jednotlivým vědeckým oborům |
| Posílení lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací | Dovednosti –
  Počet výzkumných pracovníků zapojených do činností v rámci projektů programu ke zvýšení kvalifikace (odborná příprava, předávání zkušeností / poradenství, mobilita a přístup k výzkumným a inovačním infrastrukturám) financovaných z programu | Kariéra –
  počet a podíl výzkumných pracovníků zapojených do programu, kterým se během programu zvýšila kvalifikace a kteří dosáhli většího individuálního vlivu ve svém oboru v oblasti výzkumu a inovací | Pracovní podmínky –
  počet a podíl výzkumných pracovníků zapojených do programu, kterým se během programu zvýšila kvalifikace a zlepšily pracovní podmínky, včetně mezd |
| Podpora šíření znalostí a otevřené vědy | Sdílené znalosti –
  podíl výzkumných výstupů, jež jsou výsledkem programu (veřejně přístupná data, publikace, software atd.) sdílených prostřednictvím infrastruktur pro veřejně přístupné znalosti | Šíření znalostí –
  podíl otevřeného přístupu k aktivně používaným či citovaným výzkumným výstupům, jež jsou výsledkem programu | Nové způsoby spolupráce –
  podíl příjemců programu, kteří vytvořili nové nadoborové či meziodvětvové způsoby spolupráce s uživateli jejich veřejně přístupných výzkumných výstupů, jež jsou výsledkem programu |

Vědeckédopady

Krátkodobé

Střednědobé

Dlouhodobé

Vytváření nových vysoce kvalitních znalostí

Publikace –

počet recenzovaných vědeckých publikací programu, jež jsou výsledkem programu

Citace –

vážený citační index recenzovaných vědeckých publikací programu v daném oboru, jež jsou výsledkem programu

Věda světové úrovně –

počet a podíl recenzovaných publikací, jež jsou výsledkem projektů financovaných z programu, jež představují zásadní příspěvek k jednotlivým vědeckým oborům

Posílení lidského kapitálu v oblasti výzkumu a inovací

Dovednosti –

Počet výzkumných pracovníků zapojených do činností v rámci projektů programu ke zvýšení kvalifikace (odborná příprava, předávání zkušeností / poradenství, mobilita a přístup k výzkumným a inovačním infrastrukturám) financovaných z programu

Kariéra –

počet a podíl výzkumných pracovníků zapojených do programu, kterým se během programu zvýšila kvalifikace a kteří dosáhli většího individuálního vlivu ve svém oboru v oblasti výzkumu a inovací

Pracovní podmínky –

počet a podíl výzkumných pracovníků zapojených do programu, kterým se během programu zvýšila kvalifikace a zlepšily pracovní podmínky, včetně mezd

Podpora šíření znalostí a otevřené vědy

Sdílené znalosti –

podíl výzkumných výstupů, jež jsou výsledkem programu (veřejně přístupná data, publikace, software atd.) sdílených prostřednictvím infrastruktur pro veřejně přístupné znalosti

Šíření znalostí –

podíl otevřeného přístupu k aktivně používaným či citovaným výzkumným výstupům, jež jsou výsledkem programu

Nové způsoby spolupráce –

podíl příjemců programu, kteří vytvořili nové nadoborové či meziodvětvové způsoby spolupráce s uživateli jejich veřejně přístupných výzkumných výstupů, jež jsou výsledkem programu

Ukazatele způsobů dosahování dopadů ve společnosti

Očekává se, že program bude mít společenský dopad ve formě řešení politických priorit Unie a globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje OSN, v návaznosti na zásady Agendy 2030 a cíle Pařížské dohody, prostřednictvím výzkumu a inovací, přínosů a výsledků díky misím v oblasti výzkumu a inovací a evropským partnerstvím a ve formě širšího zavádění inovací ve společnosti, jež budou v konečném důsledku přispívat k lidskému blahobytu. Pokrok při dosahování těchto dopadů je sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto tří klíčových způsobů dosahování dopadu.

tabulka 2

| Dopady ve společnosti | Krátkodobé | Střednědobé | Dlouhodobé |
| --- | --- | --- | --- |
| Řešení politických priorit Unie a globálních výzev prostřednictvím výzkumu a inovací | Výsledky –
  počet a podíl výsledků zaměřených na řešení konkrétních politických priorit Unie a globálních výzev (včetně cílů udržitelného rozvoje) (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu)
  Včetně: počtu a podílu výsledků s významem pro klima zaměřených na plnění závazků Unie podle Pařížské dohody | Řešení –
  počet a podíl inovací a výstupů výzkumu na řešení konkrétních politických priorit Unie a globálních výzev (včetně cílů udržitelného rozvoje) (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu)
  Včetně: počtu a podílu výstupů s významem pro klima zaměřených na plnění závazků Unie podle Pařížské dohody | Přínosy –
  odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití výsledků financovaných programem, pokud jde o zvládání konkrétních politických priorit Unie a globálních výzev (včetně cílů udržitelného rozvoje), včetně příspěvku k celému životnímu cyklu tvorby politik a právních předpisů (jako jsou normy a standardy) (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu)
  Včetně: odhadovaného souhrnného dopadu v důsledku využití výsledků financovaných programem s významem pro klima na plnění závazků Unie podle Pařížské dohody včetně příspěvku k celému životnímu cyklu tvorby politik a právních předpisů (jako jsou normy a standardy) |
| Přínos a dopady vzešlé z misí v oblasti výzkumu a inovací | Výsledky misí v oblasti výzkumu a inovací –
  výsledky konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací
  Mise (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu) | Výstupy misí v oblasti výzkumu a inovací –
  výstupy konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací
  Mise (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu) | Dosažené cíle misí v oblasti výzkumu a inovací –
  dosažené cíle konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací
  (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu) |
| Posílení zavádění výzkumu a inovací ve společnosti | Společná tvorba –
  počet a podíl projektů rámcového programu, v jejichž rámci to byli občané Unie a koncoví uživatelé, kdo přispěl ke společnému vytvoření obsahu výzkumu a inovací | Zapojení –
  Počet a podíl zúčastněných právních subjektů disponujících mechanismem pro zapojení občanů a konečných uživatelů po ukončení projektu financovaného programem | Zavádění výzkumu a inovací ve společnosti –
  zavádění a veřejná působnost společně vytvořených vědeckých výsledků a inovativních řešení dosažených v rámci programu |

Dopady ve společnosti

Krátkodobé

Střednědobé

Dlouhodobé

Řešení politických priorit Unie a globálních výzev prostřednictvím výzkumu a inovací

Výsledky –

počet a podíl výsledků zaměřených na řešení konkrétních politických priorit Unie a globálních výzev (včetně cílů udržitelného rozvoje) (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu)

Včetně: počtu a podílu výsledků s významem pro klima zaměřených na plnění závazků Unie podle Pařížské dohody

Řešení –

počet a podíl inovací a výstupů výzkumu na řešení konkrétních politických priorit Unie a globálních výzev (včetně cílů udržitelného rozvoje) (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu)

Včetně: počtu a podílu výstupů s významem pro klima zaměřených na plnění závazků Unie podle Pařížské dohody

Přínosy –

odhadovaný souhrnný dopad v důsledku využití výsledků financovaných programem, pokud jde o zvládání konkrétních politických priorit Unie a globálních výzev (včetně cílů udržitelného rozvoje), včetně příspěvku k celému životnímu cyklu tvorby politik a právních předpisů (jako jsou normy a standardy) (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu)

Včetně: odhadovaného souhrnného dopadu v důsledku využití výsledků financovaných programem s významem pro klima na plnění závazků Unie podle Pařížské dohody včetně příspěvku k celému životnímu cyklu tvorby politik a právních předpisů (jako jsou normy a standardy)

Přínos a dopady vzešlé z misí v oblasti výzkumu a inovací

Výsledky misí v oblasti výzkumu a inovací –

výsledky konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací

Mise (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu)

Výstupy misí v oblasti výzkumu a inovací –

výstupy konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací

Mise (mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu)

Dosažené cíle misí v oblasti výzkumu a inovací –

dosažené cíle konkrétních misí v oblasti výzkumu a inovací

(mnohorozměrné: pro každou stanovenou prioritu)

Posílení zavádění výzkumu a inovací ve společnosti

Společná tvorba –

počet a podíl projektů rámcového programu, v jejichž rámci to byli občané Unie a koncoví uživatelé, kdo přispěl ke společnému vytvoření obsahu výzkumu a inovací

Zapojení –

Počet a podíl zúčastněných právních subjektů disponujících mechanismem pro zapojení občanů a konečných uživatelů po ukončení projektu financovaného programem

Zavádění výzkumu a inovací ve společnosti –

zavádění a veřejná působnost společně vytvořených vědeckých výsledků a inovativních řešení dosažených v rámci programu

Ukazatele způsobů dosahování dopadů v oblasti technologií a hospodářství

Očekávané dopady tohoto programu v oblasti technologií a hospodářství, zejména v rámci Unie, budou spočívat v tom, že ovlivní vznik a růst podniků, zejména malých a středních podniků včetně začínajících podniků, povedou k vytváření přímých i nepřímých pracovních míst, zejména v rámci Unie, a k posílení investic do výzkumu a inovací. Pokrok při dosahování těchto dopadů je sledován prostřednictvím zástupných ukazatelů stanovených podél osy těchto tří klíčových způsobů dosahování dopadu.

tabulka 3

| Technologický a hospodářský dopad | Krátkodobé | Střednědobé | Dlouhodobé |
| --- | --- | --- | --- |
| Vytváření růstu založeného na inovacích | Výsledky v podobě inovací –
  počet inovativních produktů, postupů nebo metod, jež jsou výsledkem programu (podle druhu inovace) a přihlášek práv duševního vlastnictví | Inovace –
  počet inovací, jež jsou výsledkem projektů financovaných programem (podle druhu inovace) a udělených práv duševního vlastnictví | Hospodářský růst –
  vznik, růst a tržní podíl podniků, které vytvořily inovace v rámci programu |
| Vytvoření více a kvalitnějších pracovních míst | Podporovaná pracovní místa –
  počet pracovních míst na plný úvazek a zachovaných pracovních míst u zúčastněných právních subjektů za účelem provedení projektu financovaného v rámci programu (podle druhu pracovní činnosti) | Zachovaná pracovní místa –
  navýšení počtu pracovních míst na plný úvazek u zúčastněných právních subjektů po ukončení projektu financovaného v rámci programu (podle druhu pracovní činnosti) | Celkový počet pracovních míst –
  počet přímých či nepřímých pracovních míst vytvořených nebo zachovaných díky šíření výsledků programu (podle druhu pracovní činnosti) |
| Posílení investic v oblasti výzkumu a inovací | Společné investice –
  výše veřejných a soukromých investic, k nimž došlo díky počátečním investicím v rámci programu | Rozšíření –
  výše veřejných a soukromých investic vynaložených na využití nebo rozšíření výsledků programu (včetně přímých zahraničních investic) | Příspěvek k plnění cíle 3 % –
  pokrok Unie směrem k dosažení cíle 3 % HDP v důsledku provedení programu |

Technologický a hospodářský dopad

Krátkodobé

Střednědobé

Dlouhodobé

Vytváření růstu založeného na inovacích

Výsledky v podobě inovací –

počet inovativních produktů, postupů nebo metod, jež jsou výsledkem programu (podle druhu inovace) a přihlášek práv duševního vlastnictví

Inovace –

počet inovací, jež jsou výsledkem projektů financovaných programem (podle druhu inovace) a udělených práv duševního vlastnictví

Hospodářský růst –

vznik, růst a tržní podíl podniků, které vytvořily inovace v rámci programu

Vytvoření více a kvalitnějších pracovních míst

Podporovaná pracovní místa –

počet pracovních míst na plný úvazek a zachovaných pracovních míst u zúčastněných právních subjektů za účelem provedení projektu financovaného v rámci programu (podle druhu pracovní činnosti)

Zachovaná pracovní místa –

navýšení počtu pracovních míst na plný úvazek u zúčastněných právních subjektů po ukončení projektu financovaného v rámci programu (podle druhu pracovní činnosti)

Celkový počet pracovních míst –

počet přímých či nepřímých pracovních míst vytvořených nebo zachovaných díky šíření výsledků programu (podle druhu pracovní činnosti)

Posílení investic v oblasti výzkumu a inovací

Společné investice –

výše veřejných a soukromých investic, k nimž došlo díky počátečním investicím v rámci programu

Rozšíření –

výše veřejných a soukromých investic vynaložených na využití nebo rozšíření výsledků programu (včetně přímých zahraničních investic)

Příspěvek k plnění cíle 3 % –

pokrok Unie směrem k dosažení cíle 3 % HDP v důsledku provedení programu

---

PŘÍLOHA VI

OBLASTI PRO ZAVEDENÍ MOŽNÝCH MISÍ A MOŽNÝCH INSTITUCIONÁLNÍCH EVROPSKÝCH PARTNERSTVÍ PODLE ČLÁNKU 185 NEBO 187 SMLOUVY O FUNGOVÁNÍ EU

V souladu s články 8 a 12 tohoto nařízení jsou v této příloze stanoveny oblasti pro zavedení možných misí a možných evropských partnerství podle článku 185 nebo 187 Smlouvy o fungování EU.

| I. | Oblasti pro zavedení možných misí






  — | Oblast pro mise 1: Přizpůsobování se změně klimatu včetně sociální transformace |
| --- | --- | --- |

I.

Oblasti pro zavedení možných misí

—

Oblast pro mise 1: Přizpůsobování se změně klimatu včetně sociální transformace

| — | Oblast pro mise 2: Rakovina |
| --- | --- |

—

Oblast pro mise 2: Rakovina

| — | Oblast pro mise 3: Zdravé oceány, moře a pobřežní a vnitrozemské vody |
| --- | --- |

—

Oblast pro mise 3: Zdravé oceány, moře a pobřežní a vnitrozemské vody

| — | Oblast pro mise 4: Chytrá a klimaticky neutrální města |
| --- | --- |

—

Oblast pro mise 4: Chytrá a klimaticky neutrální města

| — | Oblast pro mise 5: Zdravá půda a potraviny |
| --- | --- |

—

Oblast pro mise 5: Zdravá půda a potraviny

Každá mise se řídí zásadami stanovenými v čl. 8 odst. 4 tohoto nařízení.

| II. | Oblasti pro zavedení možných institucionalizovaných evropských partnerství na základě článku 185 nebo 187 Smlouvy o fungování EU






  — | Oblast pro partnerství 1: Rychlejší rozvoj a bezpečnější využití inovací v oblasti zdraví pro evropské pacienty a globální zdraví |
| --- | --- | --- |

II.

Oblasti pro zavedení možných institucionalizovaných evropských partnerství na základě článku 185 nebo 187 Smlouvy o fungování EU

—

Oblast pro partnerství 1: Rychlejší rozvoj a bezpečnější využití inovací v oblasti zdraví pro evropské pacienty a globální zdraví

| — | Oblast pro partnerství 2: Rozvoj klíčových digitálních a základních technologií a jejich využití, mimo jiné včetně nových technologií, jako jsou umělá inteligence, fotonika a kvantové technologie |
| --- | --- |

—

Oblast pro partnerství 2: Rozvoj klíčových digitálních a základních technologií a jejich využití, mimo jiné včetně nových technologií, jako jsou umělá inteligence, fotonika a kvantové technologie

| — | Oblast pro partnerství 3: Vedoucí postavení Evropy v oblasti metrologie, včetně integrovaného metrologického systému |
| --- | --- |

—

Oblast pro partnerství 3: Vedoucí postavení Evropy v oblasti metrologie, včetně integrovaného metrologického systému

| — | Oblast pro partnerství 4: Urychlení konkurenceschopnosti, bezpečnosti a environmentální výkonnosti letového provozu a letecké a železniční dopravy v Unii |
| --- | --- |

—

Oblast pro partnerství 4: Urychlení konkurenceschopnosti, bezpečnosti a environmentální výkonnosti letového provozu a letecké a železniční dopravy v Unii

| — | Oblast pro partnerství 5: Udržitelná, inkluzivní a oběhová řešení založená na biotechnologiích |
| --- | --- |

—

Oblast pro partnerství 5: Udržitelná, inkluzivní a oběhová řešení založená na biotechnologiích

| — | Oblast pro partnerství 6: Vodík a udržitelné technologie skladování energie s nižší environmentální stopou a méně energeticky náročnou výrobou |
| --- | --- |

—

Oblast pro partnerství 6: Vodík a udržitelné technologie skladování energie s nižší environmentální stopou a méně energeticky náročnou výrobou

| — | Oblast pro partnerství 7: Čistá, propojená, kooperativní, autonomní a automatizovaná řešení pro budoucí nároky na mobilitu osob a zboží |
| --- | --- |

—

Oblast pro partnerství 7: Čistá, propojená, kooperativní, autonomní a automatizovaná řešení pro budoucí nároky na mobilitu osob a zboží

| — | Oblast pro partnerství 8: Inovativní a na výzkum a vývoj zaměřené malé a střední podniky. |
| --- | --- |

—

Oblast pro partnerství 8: Inovativní a na výzkum a vývoj zaměřené malé a střední podniky.

Proces posuzování potřeby zavedení institucionalizovaného evropského partnerství v jedné z výše zmíněných oblastí pro partnerství může vést v souladu s právem podnětu Komise k předložení legislativního návrhu. Kromě toho může příslušná oblast pro evropské partnerství také spadat do partnerství podle čl. 10 odst. 1 písm. a) nebo b) tohoto nařízení nebo být provedena prostřednictvím jiných výzev k podávání návrhů v rámci tohoto programu.

Jelikož možné oblasti pro institucionalizovaná evropská partnerství pokrývají široké tematické oblasti, lze je v závislosti na posouzených potřebách provést prostřednictvím více než jednoho evropského partnerství.

---

| 12.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 170/69 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 170/69

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/696

ze dne 28. dubna 2021,

kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kosmické technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Kosmický průmysl Unie již patří mezi nejkonkurenceschopnější na světě. Nástup nových aktérů a rozvoj nových technologií však od základů mění tradiční průmyslové modely. Aby Unie zůstala vůdčím mezinárodním aktérem s velkou svobodou jednání v oblasti vesmíru, je proto zásadní, aby podporovala vědecký a technický pokrok a posilovala konkurenceschopnost a inovační kapacitu odvětví kosmického průmyslu v Unii, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a inovativních podniků. |
| --- | --- |

(1)

Kosmické technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů. Kosmický průmysl Unie již patří mezi nejkonkurenceschopnější na světě. Nástup nových aktérů a rozvoj nových technologií však od základů mění tradiční průmyslové modely. Aby Unie zůstala vůdčím mezinárodním aktérem s velkou svobodou jednání v oblasti vesmíru, je proto zásadní, aby podporovala vědecký a technický pokrok a posilovala konkurenceschopnost a inovační kapacitu odvětví kosmického průmyslu v Unii, zejména malých a středních podniků, začínajících podniků a inovativních podniků.

| (2) | Možnosti, které vesmír nabízí pro bezpečnost Unie a jejích členských států, by měly být využívány, jak je uvedeno zejména v globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016, přičemž by měl být zachován civilní charakter kosmického programu Unie (dále jen „program”) a respektována případná ustanovení o neutralitě nebo neangažovanosti zakotvená v ústavním právu členských států. Historicky je rozvoj kosmického odvětví spjat s bezpečností. Zařízení, díly a nástroje používané v kosmickém odvětví, jakož i kosmická data a služby, jsou v mnoha případech dvojího užití. Bezpečnostní a obranná politika Unie je nicméně stanovena v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky v souladu s hlavou V Smlouvy o Evropské Unii (dále jen „Smlouva o EU”). |
| --- | --- |

(2)

Možnosti, které vesmír nabízí pro bezpečnost Unie a jejích členských států, by měly být využívány, jak je uvedeno zejména v globální strategii zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016, přičemž by měl být zachován civilní charakter kosmického programu Unie (dále jen „program”) a respektována případná ustanovení o neutralitě nebo neangažovanosti zakotvená v ústavním právu členských států. Historicky je rozvoj kosmického odvětví spjat s bezpečností. Zařízení, díly a nástroje používané v kosmickém odvětví, jakož i kosmická data a služby, jsou v mnoha případech dvojího užití. Bezpečnostní a obranná politika Unie je nicméně stanovena v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky v souladu s hlavou V Smlouvy o Evropské Unii (dále jen „Smlouva o EU”).

| (3) | Unie rozvíjí vlastní kosmické iniciativy a programy od konce 90. let, konkrétně evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a poté programy Galileo a Copernicus, které jsou odpovědí na potřeby občanů Unie a na požadavky veřejných politik. Měla by být zajištěna kontinuita uvedených iniciativ a programů a zdokonaleny služby, které poskytují, aby odpovídaly novým potřebám uživatelů, zůstaly na špičce s ohledem na nový technologický vývoj a transformace v oblastech digitálních, informačních a komunikačních technologií a byly schopny naplňovat politické priority, jako jsou změna klimatu, včetně monitorování změn v polární oblasti, doprava, bezpečnost a obrana. |
| --- | --- |

(3)

Unie rozvíjí vlastní kosmické iniciativy a programy od konce 90. let, konkrétně evropskou službu pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a poté programy Galileo a Copernicus, které jsou odpovědí na potřeby občanů Unie a na požadavky veřejných politik. Měla by být zajištěna kontinuita uvedených iniciativ a programů a zdokonaleny služby, které poskytují, aby odpovídaly novým potřebám uživatelů, zůstaly na špičce s ohledem na nový technologický vývoj a transformace v oblastech digitálních, informačních a komunikačních technologií a byly schopny naplňovat politické priority, jako jsou změna klimatu, včetně monitorování změn v polární oblasti, doprava, bezpečnost a obrana.

| (4) | Je nezbytné využít synergií mezi odvětvím dopravy a kosmickým a digitálním odvětvím s cílem podpořit širší využívání nových technologií, jako jsou e-call, digitální tachograf, dohled nad dopravou a její řízení, autonomní řízení a bezpilotní dopravní prostředky a drony a uspokojit potřeby zabezpečené a plynulé konektivity, spolehlivějšího určování polohy, intermodality a interoperability. Takové využívání synergií by zvýšilo konkurenceschopnost dopravních služeb a odvětví dopravy. |
| --- | --- |

(4)

Je nezbytné využít synergií mezi odvětvím dopravy a kosmickým a digitálním odvětvím s cílem podpořit širší využívání nových technologií, jako jsou e-call, digitální tachograf, dohled nad dopravou a její řízení, autonomní řízení a bezpilotní dopravní prostředky a drony a uspokojit potřeby zabezpečené a plynulé konektivity, spolehlivějšího určování polohy, intermodality a interoperability. Takové využívání synergií by zvýšilo konkurenceschopnost dopravních služeb a odvětví dopravy.

| (5) | Aby ve všech členských státech mohli všichni jejich občané požívat co nejvíce výhod tohoto programu, je rovněž zásadní podporovat využívání a zavádění poskytovaných dat, informací a služeb a rozvoj navazujících aplikací na základě těchto dat, informací a služeb. Za tímto účelem by členské státy, Komise a odpovědné subjekty mohly pravidelně pořádat zejména informační kampaně týkající se přínosu programu. |
| --- | --- |

(5)

Aby ve všech členských státech mohli všichni jejich občané požívat co nejvíce výhod tohoto programu, je rovněž zásadní podporovat využívání a zavádění poskytovaných dat, informací a služeb a rozvoj navazujících aplikací na základě těchto dat, informací a služeb. Za tímto účelem by členské státy, Komise a odpovědné subjekty mohly pravidelně pořádat zejména informační kampaně týkající se přínosu programu.

| (6) | Pro dosažení cílů svobody jednání, nezávislosti a bezpečnosti má zásadní význam to, aby Unie měla autonomní přístup do vesmíru a byla jej schopna bezpečně využívat. Proto je nezbytné, aby Unie podporovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i pro potřebu jiných subjektů na základě jejich žádosti, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU”). Pro zachování konkurenceschopnosti na rychle se rozvíjejícím trhu je rovněž zásadní, aby Unie měla i nadále přístup k moderním, efektivním a flexibilním zařízením infrastruktury pro vypouštění do vesmíru a aby mohla využívat odpovídající systémy pro vypouštění do vesmíru. Program by proto, aniž jsou dotčena opatření přijatá členskými státy nebo Evropskou kosmickou agenturou (ESA), měl umožnit podporu úprav pozemní kosmické infrastruktury, včetně nového vývoje, které jsou nezbytné pro provedení programu, a úprav, včetně vývoje technologií, systémů pro vypouštění do vesmíru, které jsou nezbytné pro vypouštění družic, včetně alternativních technologií a inovativních systémů, za účelem provádění složek programu. Tyto činnosti by měly být prováděny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (2) (dále jen „finanční nařízení”) a s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu. Vzhledem k tomu, že nebude k dispozici zvláštní rozpočet, činnostmi na podporu přístupu do vesmíru by nemělo být dotčeno provádění složek programu. |
| --- | --- |

(6)

Pro dosažení cílů svobody jednání, nezávislosti a bezpečnosti má zásadní význam to, aby Unie měla autonomní přístup do vesmíru a byla jej schopna bezpečně využívat. Proto je nezbytné, aby Unie podporovala autonomní, spolehlivý a nákladově efektivní přístup do vesmíru, zejména pokud jde o kritickou infrastrukturu a technologii, veřejnou bezpečnost a bezpečnost Unie a jejích členských států. Komise by proto měla mít možnost sdružit služby vypouštění do vesmíru na evropské úrovni, a to jak pro vlastní potřebu, tak i pro potřebu jiných subjektů na základě jejich žádosti, včetně členských států, v souladu s ustanoveními čl. 189 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU”). Pro zachování konkurenceschopnosti na rychle se rozvíjejícím trhu je rovněž zásadní, aby Unie měla i nadále přístup k moderním, efektivním a flexibilním zařízením infrastruktury pro vypouštění do vesmíru a aby mohla využívat odpovídající systémy pro vypouštění do vesmíru. Program by proto, aniž jsou dotčena opatření přijatá členskými státy nebo Evropskou kosmickou agenturou (ESA), měl umožnit podporu úprav pozemní kosmické infrastruktury, včetně nového vývoje, které jsou nezbytné pro provedení programu, a úprav, včetně vývoje technologií, systémů pro vypouštění do vesmíru, které jsou nezbytné pro vypouštění družic, včetně alternativních technologií a inovativních systémů, za účelem provádění složek programu. Tyto činnosti by měly být prováděny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (2) (dále jen „finanční nařízení”) a s ohledem na dosažení lepší nákladové efektivnosti programu. Vzhledem k tomu, že nebude k dispozici zvláštní rozpočet, činnostmi na podporu přístupu do vesmíru by nemělo být dotčeno provádění složek programu.

| (7) | Za účelem posílení konkurenceschopnosti kosmického průmyslu Unie a zvýšení kapacity v oblasti navrhování, budování a provozu vlastních systémů by Unie měla podporovat vytváření, růst a rozvoj celého kosmického průmyslu. Vytvoření modelu stimulujícího podniky a inovace by mělo být na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni podporováno iniciativami jako jsou kosmická centra spolupráce, která propojují kosmické, digitální a další odvětví, jakož i uživatele. Tato kosmická centra by se měla zaměřit na podporu podnikání a dovedností a současně usilovat o synergie s centry digitálních inovací. Unie by měla podporovat vytváření a expanzi kosmických společností se sídlem v Unii, aby jim pomohla uspět, a to i podporou jejich přístupu k rizikovému financování s ohledem na skutečnost, že v rámci Unie chybí odpovídající přístup k soukromému kapitálu pro začínající podniky v kosmickém odvětví, a podporou poptávky, známé jako přístup první smlouvy. |
| --- | --- |

(7)

Za účelem posílení konkurenceschopnosti kosmického průmyslu Unie a zvýšení kapacity v oblasti navrhování, budování a provozu vlastních systémů by Unie měla podporovat vytváření, růst a rozvoj celého kosmického průmyslu. Vytvoření modelu stimulujícího podniky a inovace by mělo být na evropské, regionální a vnitrostátní úrovni podporováno iniciativami jako jsou kosmická centra spolupráce, která propojují kosmické, digitální a další odvětví, jakož i uživatele. Tato kosmická centra by se měla zaměřit na podporu podnikání a dovedností a současně usilovat o synergie s centry digitálních inovací. Unie by měla podporovat vytváření a expanzi kosmických společností se sídlem v Unii, aby jim pomohla uspět, a to i podporou jejich přístupu k rizikovému financování s ohledem na skutečnost, že v rámci Unie chybí odpovídající přístup k soukromému kapitálu pro začínající podniky v kosmickém odvětví, a podporou poptávky, známé jako přístup první smlouvy.

| (8) | Kosmický hodnotový řetězec je zpravidla rozčleněn mezi základní činnosti a navazující činnosti. Základní činnosti zahrnují činnosti vedoucí k provoznímu kosmickému systému, včetně vývojových a výrobních činností a činností v oblasti vypouštění do vesmíru a provozu tohoto systému. Navazující činnosti zahrnují poskytování služeb a produktů souvisejících s vesmírem uživatelům. Důležitým prvkem podporujícím rozvoj kosmického odvětví jsou také digitální platformy. Ty umožňují přístup k datům a produktům, ale i k souborům nástrojů a úložným a výpočetním zařízením. |
| --- | --- |

(8)

Kosmický hodnotový řetězec je zpravidla rozčleněn mezi základní činnosti a navazující činnosti. Základní činnosti zahrnují činnosti vedoucí k provoznímu kosmickému systému, včetně vývojových a výrobních činností a činností v oblasti vypouštění do vesmíru a provozu tohoto systému. Navazující činnosti zahrnují poskytování služeb a produktů souvisejících s vesmírem uživatelům. Důležitým prvkem podporujícím rozvoj kosmického odvětví jsou také digitální platformy. Ty umožňují přístup k datům a produktům, ale i k souborům nástrojů a úložným a výpočetním zařízením.

| (9) | V oblasti vesmíru vykonává Unie své pravomoci v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Komise by měla zajišťovat soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem. |
| --- | --- |

(9)

V oblasti vesmíru vykonává Unie své pravomoci v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování EU. Komise by měla zajišťovat soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem.

| (10) | I když má řada členských států tradici aktivních odvětví v oblasti vesmíru, měla by být uznána potřeba rozvíjet odvětví v oblasti vesmíru a dosáhnout jejich vyspělosti v členských státech s rozvíjejícími se schopnostmi a potřeba reagovat na výzvy, jimž čelí tradiční odvětví v oblasti vesmíru v souvislosti s nástupem soukromých subjektů v oblasti vesmíru (tzv. „New Space“). Měla by být podporována opatření přispívající k rozvoji kapacity kosmického průmyslu v celé Unii a k usnadnění spolupráce podniků působících v kosmickém průmyslu ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(10)

I když má řada členských států tradici aktivních odvětví v oblasti vesmíru, měla by být uznána potřeba rozvíjet odvětví v oblasti vesmíru a dosáhnout jejich vyspělosti v členských státech s rozvíjejícími se schopnostmi a potřeba reagovat na výzvy, jimž čelí tradiční odvětví v oblasti vesmíru v souvislosti s nástupem soukromých subjektů v oblasti vesmíru (tzv. „New Space“). Měla by být podporována opatření přispívající k rozvoji kapacity kosmického průmyslu v celé Unii a k usnadnění spolupráce podniků působících v kosmickém průmyslu ve všech členských státech.

| (11) | Opatření v rámci programu by měla vycházet z vnitrostátních a evropských kapacit,, které existují v době, kdy je dané opatření prováděno, a patřičně je využívat. |
| --- | --- |

(11)

Opatření v rámci programu by měla vycházet z vnitrostátních a evropských kapacit,, které existují v době, kdy je dané opatření prováděno, a patřičně je využívat.

| (12) | Díky záběru programu a jeho potenciálu pomáhat při řešení globálních výzev mají činnosti ve vesmíru značný mezinárodní rozměr. V úzké koordinaci s členskými státy a s jejich souhlasem se mohou příslušné subjekty programu účastnit záležitostí souvisejících s programem a mezinárodní spolupráce a podílet se na činnosti příslušných odvětvových orgánů Organizace spojených národů (dále jen „OSN”). Pokud jde o záležitosti týkající se programu, Komise by mohla jménem Unie a v oblasti své působnosti koordinovat činnosti na mezinárodní scéně, především proto, aby hájila zájmy Unie a jejích členských států na mezinárodních fórech, mimo jiné také v oblasti kmitočtů souvisejících s programem, aniž je dotčena pravomoc členských států v této oblasti. Pro Unii je obzvláště důležité, aby, zastoupena Komisí, spolupracovala v orgánech mezinárodního programu Cospas-Sarsat. |
| --- | --- |

(12)

Díky záběru programu a jeho potenciálu pomáhat při řešení globálních výzev mají činnosti ve vesmíru značný mezinárodní rozměr. V úzké koordinaci s členskými státy a s jejich souhlasem se mohou příslušné subjekty programu účastnit záležitostí souvisejících s programem a mezinárodní spolupráce a podílet se na činnosti příslušných odvětvových orgánů Organizace spojených národů (dále jen „OSN”). Pokud jde o záležitosti týkající se programu, Komise by mohla jménem Unie a v oblasti své působnosti koordinovat činnosti na mezinárodní scéně, především proto, aby hájila zájmy Unie a jejích členských států na mezinárodních fórech, mimo jiné také v oblasti kmitočtů souvisejících s programem, aniž je dotčena pravomoc členských států v této oblasti. Pro Unii je obzvláště důležité, aby, zastoupena Komisí, spolupracovala v orgánech mezinárodního programu Cospas-Sarsat.

| (13) | Mezinárodní spolupráce má prvořadý význam při prosazování úlohy Unie coby globálního aktéra v kosmickém odvětví a při propagování unijních technologií a průmyslu, podporujíc spravedlivou hospodářskou soutěž na mezinárodní úrovni, se zřetelem k potřebě zajistit vzájemnost práv a povinností dotčených stran, a při podporování spolupráce v oblasti odborné přípravy. Mezinárodní spolupráce je klíčovým prvkem kosmické strategie pro Evropu, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 26. října 2016. Komise by měla využít programu k tomu, aby prostřednictvím iniciativ přispěla k mezinárodnímu úsilí a zároveň z tohoto úsilí měla prospěch, aby v mezinárodním měřítku propagovala evropské technologie a průmysl, např. formou dvoustranných dialogů, pracovních setkání zástupců odvětví, a podpory pro internacionalizaci malých a středních podniků, a usnadňovala přístup na mezinárodní trhy, podporovala spravedlivou hospodářskou soutěž a současně využila potenciálu iniciativ v oblasti hospodářské diplomacie. Evropské iniciativy v oblasti kosmické diplomacie by měly být v plném souladu se stávajícími politikami, prioritami a nástroji Unie a plně vzájemně doplňkové, přičemž Unii náleží spolu s členskými státy klíčová úloha v tom, aby si udržela přední místo na mezinárodní scéně. |
| --- | --- |

(13)

Mezinárodní spolupráce má prvořadý význam při prosazování úlohy Unie coby globálního aktéra v kosmickém odvětví a při propagování unijních technologií a průmyslu, podporujíc spravedlivou hospodářskou soutěž na mezinárodní úrovni, se zřetelem k potřebě zajistit vzájemnost práv a povinností dotčených stran, a při podporování spolupráce v oblasti odborné přípravy. Mezinárodní spolupráce je klíčovým prvkem kosmické strategie pro Evropu, jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 26. října 2016. Komise by měla využít programu k tomu, aby prostřednictvím iniciativ přispěla k mezinárodnímu úsilí a zároveň z tohoto úsilí měla prospěch, aby v mezinárodním měřítku propagovala evropské technologie a průmysl, např. formou dvoustranných dialogů, pracovních setkání zástupců odvětví, a podpory pro internacionalizaci malých a středních podniků, a usnadňovala přístup na mezinárodní trhy, podporovala spravedlivou hospodářskou soutěž a současně využila potenciálu iniciativ v oblasti hospodářské diplomacie. Evropské iniciativy v oblasti kosmické diplomacie by měly být v plném souladu se stávajícími politikami, prioritami a nástroji Unie a plně vzájemně doplňkové, přičemž Unii náleží spolu s členskými státy klíčová úloha v tom, aby si udržela přední místo na mezinárodní scéně.

| (14) | Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států, Komise by měla spolu s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a v úzké koordinaci s členskými státy podporovat při provádění programu odpovědné chování ve vesmíru, včetně omezení šíření kosmické tříště. Komise by měla rovněž prověřit možnost Unie převzít práva a povinnosti stanovené v příslušných smlouvách a úmluvách OSN a v případě potřeby předložit vhodné návrhy. |
| --- | --- |

(14)

Aniž jsou dotčeny pravomoci členských států, Komise by měla spolu s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) a v úzké koordinaci s členskými státy podporovat při provádění programu odpovědné chování ve vesmíru, včetně omezení šíření kosmické tříště. Komise by měla rovněž prověřit možnost Unie převzít práva a povinnosti stanovené v příslušných smlouvách a úmluvách OSN a v případě potřeby předložit vhodné návrhy.

| (15) | Program sdílí podobné cíle s dalšími programy Unie, zejména s programem Horizont Evropa zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)2021/695 (3) (dále jen „program Horizont Evropa”), Programem InvestEU zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/523 (4), Evropským obranným fondem zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/697 (5) a fondy podle nařízení o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním, rybářském a akvakulturním fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz (dále jen „nařízení o společných ustanoveních”). Proto by mělo být stanoveno kumulativní financování z uvedených programů za podmínky, že se nevztahují na stejné nákladové položky, a to zejména prostřednictvím opatření pro doplňkové financování z programů Unie, umožňují-li to způsoby řízení, – buď postupně, střídavě, nebo kombinací finančních prostředků, včetně opatření pro společné financování akcí, umožňujících pokud možno inovační partnerství a operace kombinování zdrojů. Během provádění programu by proto Komise měla podporovat synergie s dalšími souvisejícími programy a finančními nástroji Unie, které by tam, kde je to možné, umožnily využít přístup k rizikovému financování, inovačním partnerstvím a kumulativnímu nebo kombinovanému financování. Komise by rovněž měla zajistit synergie a soudržnost mezi řešeními vyvinutými v rámci těchto programů, zejména programu Horizont Evropa, a řešeními vyvinutými v rámci programu. |
| --- | --- |

(15)

Program sdílí podobné cíle s dalšími programy Unie, zejména s programem Horizont Evropa zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU)2021/695 (3) (dále jen „program Horizont Evropa”), Programem InvestEU zavedeným nařízením Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/523 (4), Evropským obranným fondem zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/697 (5) a fondy podle nařízení o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu plus, Fondu soudržnosti a Evropském námořním, rybářském a akvakulturním fondu a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový a migrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a nástroj pro finanční podporu správy hranic a víz (dále jen „nařízení o společných ustanoveních”). Proto by mělo být stanoveno kumulativní financování z uvedených programů za podmínky, že se nevztahují na stejné nákladové položky, a to zejména prostřednictvím opatření pro doplňkové financování z programů Unie, umožňují-li to způsoby řízení, – buď postupně, střídavě, nebo kombinací finančních prostředků, včetně opatření pro společné financování akcí, umožňujících pokud možno inovační partnerství a operace kombinování zdrojů. Během provádění programu by proto Komise měla podporovat synergie s dalšími souvisejícími programy a finančními nástroji Unie, které by tam, kde je to možné, umožnily využít přístup k rizikovému financování, inovačním partnerstvím a kumulativnímu nebo kombinovanému financování. Komise by rovněž měla zajistit synergie a soudržnost mezi řešeními vyvinutými v rámci těchto programů, zejména programu Horizont Evropa, a řešeními vyvinutými v rámci programu.

| (16) | V souladu s čl. 191 odst. 3 finančního nařízení nesmějí být tytéž náklady za žádných okolností financovány z rozpočtu Unie dvakrát. |
| --- | --- |

(16)

V souladu s čl. 191 odst. 3 finančního nařízení nesmějí být tytéž náklady za žádných okolností financovány z rozpočtu Unie dvakrát.

| (17) | Cíle politiky tohoto programu by byly rovněž řešeny jako oblasti způsobilé pro finanční a investiční operace prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky Programu InvestEU, zejména v rámci jeho oblastí politiky oken pro politiku týkající se udržitelné infrastruktury a oblasti politiky týkající se výzkumu, inovací a digitalizace. Finanční podpora by se měla přiměřeným způsobem využívat k řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací a opatření by neměla zdvojovat či vytěsňovat soukromé financování ani narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Opatření by měla mít jasnou evropskou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

(17)

Cíle politiky tohoto programu by byly rovněž řešeny jako oblasti způsobilé pro finanční a investiční operace prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtové záruky Programu InvestEU, zejména v rámci jeho oblastí politiky oken pro politiku týkající se udržitelné infrastruktury a oblasti politiky týkající se výzkumu, inovací a digitalizace. Finanční podpora by se měla přiměřeným způsobem využívat k řešení selhání trhu nebo nepříznivých investičních situací a opatření by neměla zdvojovat či vytěsňovat soukromé financování ani narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Opatření by měla mít jasnou evropskou přidanou hodnotu.

| (18) | Soudržnost a synergie mezi programem Horizont Evropa a tímto programem by měly podpořit konkurenceschopné a inovativní evropské kosmické odvětví, posílit autonomii Evropy, pokud jde o přístup do kosmu a jeho využívání, v zabezpečeném a chráněném prostředí, a posílit úlohu Evropy jako globálního aktéra. Průlomová řešení v programu Horizont Evropa by byla podporována daty a službami poskytovanými prostřednictvím programu výzkumnému a inovačnímu společenství. |
| --- | --- |

(18)

Soudržnost a synergie mezi programem Horizont Evropa a tímto programem by měly podpořit konkurenceschopné a inovativní evropské kosmické odvětví, posílit autonomii Evropy, pokud jde o přístup do kosmu a jeho využívání, v zabezpečeném a chráněném prostředí, a posílit úlohu Evropy jako globálního aktéra. Průlomová řešení v programu Horizont Evropa by byla podporována daty a službami poskytovanými prostřednictvím programu výzkumnému a inovačnímu společenství.

| (19) | Pro co nejvyšší socioekonomickou návratnost tohoto programu je zcela nezbytné udržet systémy co nejmodernější, aktualizovat je, aby odpovídaly vyvíjejícím se potřebám uživatelů, a zajistit, aby v navazujícím odvětví aplikací využívajícím možností vesmíru docházelo k novému vývoji. Unie by měla podporovat činnosti týkající se výzkumu a technologického rozvoje nebo rané fáze vývoje souvisejícího s infrastrukturou budovanou v rámci programu, jakož i činnosti v oblasti výzkumu a vývoje týkající se aplikací a služeb na základě systémů vytvořených v rámci programu, a tím stimulovat základní i navazující hospodářské činnosti. Vhodným nástrojem na úrovni Unie pro financování činností v oblasti výzkumu a inovací je Horizont Evropa. Nicméně velmi specifická část činností v oblasti vývoje by měla být financována z rozpočtu přiděleného na složky Galileo a EGNOS podle tohoto nařízení, zejména pokud se takové činnosti týkají základních prvků, jako jsou čipové sady nebo přijímače uzpůsobené pro systém Galileo, které by usnadnily rozvoj aplikací v různých odvětvích hospodářství. Toto financování by však nemělo ohrozit zavádění nebo využívání infrastruktur zřízených podle programu. |
| --- | --- |

(19)

Pro co nejvyšší socioekonomickou návratnost tohoto programu je zcela nezbytné udržet systémy co nejmodernější, aktualizovat je, aby odpovídaly vyvíjejícím se potřebám uživatelů, a zajistit, aby v navazujícím odvětví aplikací využívajícím možností vesmíru docházelo k novému vývoji. Unie by měla podporovat činnosti týkající se výzkumu a technologického rozvoje nebo rané fáze vývoje souvisejícího s infrastrukturou budovanou v rámci programu, jakož i činnosti v oblasti výzkumu a vývoje týkající se aplikací a služeb na základě systémů vytvořených v rámci programu, a tím stimulovat základní i navazující hospodářské činnosti. Vhodným nástrojem na úrovni Unie pro financování činností v oblasti výzkumu a inovací je Horizont Evropa. Nicméně velmi specifická část činností v oblasti vývoje by měla být financována z rozpočtu přiděleného na složky Galileo a EGNOS podle tohoto nařízení, zejména pokud se takové činnosti týkají základních prvků, jako jsou čipové sady nebo přijímače uzpůsobené pro systém Galileo, které by usnadnily rozvoj aplikací v různých odvětvích hospodářství. Toto financování by však nemělo ohrozit zavádění nebo využívání infrastruktur zřízených podle programu.

| (20) | Pro zajištění konkurenceschopnosti evropského kosmického průmyslu v budoucnu by měl tento program podporovat rozvoj vyspělých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem, jakož i vzdělávání a odbornou přípravu, a prosazovat rovné příležitosti, včetně rovnosti žen a mužů, s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti. |
| --- | --- |

(20)

Pro zajištění konkurenceschopnosti evropského kosmického průmyslu v budoucnu by měl tento program podporovat rozvoj vyspělých dovedností v oblastech souvisejících s vesmírem, jakož i vzdělávání a odbornou přípravu, a prosazovat rovné příležitosti, včetně rovnosti žen a mužů, s cílem plně využít potenciál občanů Unie v této oblasti.

| (21) | Infrastruktura vyhrazená pro tento program by mohla vyžadovat další výzkum a inovace, které by mohly být podporovány v rámci programu Horizont Evropa, s cílem dosáhnout soudržnosti s činnostmi ESA v této oblasti. Synergie s programem Horizont Evropa by měly zajistit určení výzkumných a inovačních potřeb kosmického odvětví a jejich začlenění do procesu strategického plánování výzkumu a inovací. Kosmická data a služby, které program volně zpřístupňuje, by byly využity k vývoji průlomových řešení prostřednictvím výzkumu a inovací, a to i v rámci programu Horizont Evropa, na podporu politických priorit Unie. Proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa by určil výzkumné a inovační činnosti, jež by měly využívat infrastruktur ve vlastnictví Unie, jako jsou Galileo, EGNOS a Copernicus. Výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ, by představovaly základní prvky pozorovací infrastruktury in situ, která umožňuje služby složky Copernicus. |
| --- | --- |

(21)

Infrastruktura vyhrazená pro tento program by mohla vyžadovat další výzkum a inovace, které by mohly být podporovány v rámci programu Horizont Evropa, s cílem dosáhnout soudržnosti s činnostmi ESA v této oblasti. Synergie s programem Horizont Evropa by měly zajistit určení výzkumných a inovačních potřeb kosmického odvětví a jejich začlenění do procesu strategického plánování výzkumu a inovací. Kosmická data a služby, které program volně zpřístupňuje, by byly využity k vývoji průlomových řešení prostřednictvím výzkumu a inovací, a to i v rámci programu Horizont Evropa, na podporu politických priorit Unie. Proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa by určil výzkumné a inovační činnosti, jež by měly využívat infrastruktur ve vlastnictví Unie, jako jsou Galileo, EGNOS a Copernicus. Výzkumné infrastruktury, zejména pozorovací sítě in situ, by představovaly základní prvky pozorovací infrastruktury in situ, která umožňuje služby složky Copernicus.

| (22) | Je důležité, aby Unie vlastnila veškeré hmotné a nehmotné prostředky vytvořený nebo vyvinuté prostřednictvím veřejných zakázek, které v rámci svého programu financuje. S cílem zajistit plné respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví, měla by být uzavřena se stávajícími vlastníky nezbytná ujednání. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tyto prostředky zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila. |
| --- | --- |

(22)

Je důležité, aby Unie vlastnila veškeré hmotné a nehmotné prostředky vytvořený nebo vyvinuté prostřednictvím veřejných zakázek, které v rámci svého programu financuje. S cílem zajistit plné respektování veškerých základních práv týkajících se vlastnictví, měla by být uzavřena se stávajícími vlastníky nezbytná ujednání. Tímto vlastnictvím Unie by neměla být dotčena možnost, aby Unie v souladu s tímto nařízením a v případech, kdy je to na základě posouzení jednotlivých případů považováno za vhodné, tyto prostředky zpřístupnila třetím stranám nebo ho zcizila.

| (23) | Aby se podpořilo co nejširší využívání služeb nabízených programem, bylo by vhodné zdůraznit, že data, informace a služby jsou poskytovány bez záruky, aniž jsou dotčeny povinnosti vyplývající z právně závazných ustanovení. |
| --- | --- |

(23)

Aby se podpořilo co nejširší využívání služeb nabízených programem, bylo by vhodné zdůraznit, že data, informace a služby jsou poskytovány bez záruky, aniž jsou dotčeny povinnosti vyplývající z právně závazných ustanovení.

| (24) | Komise by měla mít při plnění některých svých úkolů, které nejsou regulačního rázu, případně, a je-li to nezbytné, možnost využít technické pomoci některých externích subjektů. Tutéž technickou pomoc by měly mít při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení, možnost využívat i jiné subjekty zapojené do veřejné správy programu. |
| --- | --- |

(24)

Komise by měla mít při plnění některých svých úkolů, které nejsou regulačního rázu, případně, a je-li to nezbytné, možnost využít technické pomoci některých externích subjektů. Tutéž technickou pomoc by měly mít při plnění úkolů, které jim byly svěřeny na základě tohoto nařízení, možnost využívat i jiné subjekty zapojené do veřejné správy programu.

| (25) | Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (6) |
| --- | --- |

(25)

Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (6)

| (26) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (7) a se závazkem plnit cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispět k zohledňování oblasti klimatu a k dosažení obecného cíle, aby bylo vynaloženo nejméně 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce by měly být určeny během přípravy a provádění programu a znovu posouzeny v rámci příslušných hodnocení a přezkumů. Evropský parlament, Rada a Komise budou spolupracovat na účinné, transparentní a komplexní metodice, kterou má stanovit Komise, za účelem posuzování výdajů v rámci všech programů víceletého finančního rámce v oblasti biologické rozmanitosti, přičemž se zohlednění stávající překrývání cílů v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

(26)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazkem Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (7) a se závazkem plnit cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj by akce podle tohoto nařízení měly přispět k zohledňování oblasti klimatu a k dosažení obecného cíle, aby bylo vynaloženo nejméně 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce by měly být určeny během přípravy a provádění programu a znovu posouzeny v rámci příslušných hodnocení a přezkumů. Evropský parlament, Rada a Komise budou spolupracovat na účinné, transparentní a komplexní metodice, kterou má stanovit Komise, za účelem posuzování výdajů v rámci všech programů víceletého finančního rámce v oblasti biologické rozmanitosti, přičemž se zohlednění stávající překrývání cílů v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti.

| (27) | Příjmy pocházející ze složek programu by měla vybírat Unie s cílem částečně kompenzovat své předchozí investice a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře dosažení cílů programu. Ze stejného důvodu by ve smlouvách uzavřených se subjekty soukromého sektoru mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů. |
| --- | --- |

(27)

Příjmy pocházející ze složek programu by měla vybírat Unie s cílem částečně kompenzovat své předchozí investice a tyto příjmy by měly sloužit k podpoře dosažení cílů programu. Ze stejného důvodu by ve smlouvách uzavřených se subjekty soukromého sektoru mělo být možné stanovit mechanismus rozdělení těchto příjmů.

| (28) | Na tento program se použije finanční nařízení. Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení , finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům. |
| --- | --- |

(28)

Na tento program se použije finanční nařízení. Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení , finančních nástrojů, rozpočtových záruk, finanční pomoci a náhrad vyplácených externím odborníkům.

| (29) | Vzhledem k tomu, že program je v zásadě financován Unií, měly by smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v rámci tohoto programu na činnosti financované z programu splňovat pravidla Unie. V uvedeném kontextu by Unie měla rovněž odpovídat za vymezení cílů, které mají být v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek sledovány. Finanční nařízení stanoví, že na základě výsledků předběžného posouzení se může Komise spoléhat na systémy a postupy osob nebo subjektů vynakládajících finanční prostředky Unie. V příslušné dohodě o finančním rámcovém partnerství nebo v dohodě o přiznání příspěvku je třeba vymezit konkrétní nezbytné úpravy těchto systémů a postupů, jakož i ujednání o prodloužení platnosti stávajících smluv. |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem k tomu, že program je v zásadě financován Unií, měly by smlouvy na veřejné zakázky uzavřené v rámci tohoto programu na činnosti financované z programu splňovat pravidla Unie. V uvedeném kontextu by Unie měla rovněž odpovídat za vymezení cílů, které mají být v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek sledovány. Finanční nařízení stanoví, že na základě výsledků předběžného posouzení se může Komise spoléhat na systémy a postupy osob nebo subjektů vynakládajících finanční prostředky Unie. V příslušné dohodě o finančním rámcovém partnerství nebo v dohodě o přiznání příspěvku je třeba vymezit konkrétní nezbytné úpravy těchto systémů a postupů, jakož i ujednání o prodloužení platnosti stávajících smluv.

| (30) | Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo určit minimální úroveň subdodávek, zejména s cílem umožnit účast malých a středních podniků a začínajících podniků. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro složky programu charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto by mělo být možné, aby byly smlouvy na zakázky uzavírány, aniž by byla stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie. |
| --- | --- |

(30)

Program využívá komplexní a neustále se vyvíjející technologie. Z využívání takových technologií plyne pro smlouvy na veřejné zakázky uzavírané v rámci tohoto programu nejistota a riziko, jelikož uvedené zakázky zahrnují dlouhodobé závazky k poskytování zařízení nebo služeb. Proto jsou vedle pravidel stanovených ve finančním nařízení zapotřebí zvláštní opatření týkající se veřejných zakázek. Mělo by tudíž být možné zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části, doplnit zakázku za určitých podmínek v rámci jejího plnění dodatkem nebo určit minimální úroveň subdodávek, zejména s cílem umožnit účast malých a středních podniků a začínajících podniků. Z důvodů technologických nejistot, které jsou pro složky programu charakteristické, nemohou být ceny veřejných zakázek vždy přesně dopředu stanoveny, a proto by mělo být možné, aby byly smlouvy na zakázky uzavírány, aniž by byla stanovena pevná a definitivní cena, a aby obsahovaly ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie.

| (31) | V zájmu podpory veřejné poptávky a inovací ve veřejném sektoru by program měl prosazovat využívání svých dat, informací a služeb k podpoře vývoje individuálně uzpůsobených řešení ze strany průmyslu a malých a středních podniků na regionální a místní úrovni prostřednictvím inovačních partnerství souvisejících s vesmírem, jak jsou uvedena v bodě 7 přílohy I finančního nařízení, což umožní, aby byly pokryty všechny etapy od vývoje až po zavádění do praxe a zadávání zakázek na individuálně uzpůsobená interoperabilní kosmická řešení pro veřejné služby. |
| --- | --- |

(31)

V zájmu podpory veřejné poptávky a inovací ve veřejném sektoru by program měl prosazovat využívání svých dat, informací a služeb k podpoře vývoje individuálně uzpůsobených řešení ze strany průmyslu a malých a středních podniků na regionální a místní úrovni prostřednictvím inovačních partnerství souvisejících s vesmírem, jak jsou uvedena v bodě 7 přílohy I finančního nařízení, což umožní, aby byly pokryty všechny etapy od vývoje až po zavádění do praxe a zadávání zakázek na individuálně uzpůsobená interoperabilní kosmická řešení pro veřejné služby.

| (32) | Za účelem splnění cílů programu je důležité, aby bylo možné ve vhodných případech využít kapacit nabízených veřejnými a soukromými subjekty Unie činnými v oblasti vesmíru a aby bylo možné pracovat na mezinárodní úrovni se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Z tohoto důvodu by měla být stanovena možnost využívat všechny příslušné nástroje a metody řízení stanovené Smlouvou o fungování EU a finančním nařízením a společná zadávací řízení. |
| --- | --- |

(32)

Za účelem splnění cílů programu je důležité, aby bylo možné ve vhodných případech využít kapacit nabízených veřejnými a soukromými subjekty Unie činnými v oblasti vesmíru a aby bylo možné pracovat na mezinárodní úrovni se třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi. Z tohoto důvodu by měla být stanovena možnost využívat všechny příslušné nástroje a metody řízení stanovené Smlouvou o fungování EU a finančním nařízením a společná zadávací řízení.

| (33) | Konkrétněji u grantů zkušenosti ukázaly, že rozšiřování uživatelské základny, maximalizace využívání ze strany trhu a obecná informační činnost fungují lépe decentralizovaně, nežli když Komise uplatňuje přístup shora dolů. Poukázky, které jsou formou finanční podpory od příjemce grantu třetím stranám, patřily k opatřením s největší úspěšností u nových účastníků na trhu a malých a středních podniků. Omezoval je však strop pro finanční podporu uložený finančním nařízením. Tento strop by proto měl být v případě programu zvýšen, aby bylo možné udržet krok s rostoucím potenciálem tržních aplikací v kosmickém odvětví. |
| --- | --- |

(33)

Konkrétněji u grantů zkušenosti ukázaly, že rozšiřování uživatelské základny, maximalizace využívání ze strany trhu a obecná informační činnost fungují lépe decentralizovaně, nežli když Komise uplatňuje přístup shora dolů. Poukázky, které jsou formou finanční podpory od příjemce grantu třetím stranám, patřily k opatřením s největší úspěšností u nových účastníků na trhu a malých a středních podniků. Omezoval je však strop pro finanční podporu uložený finančním nařízením. Tento strop by proto měl být v případě programu zvýšen, aby bylo možné udržet krok s rostoucím potenciálem tržních aplikací v kosmickém odvětví.

| (34) | Formy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V této souvislosti by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(34)

Formy financování a metody provádění podle tohoto nařízení by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. V této souvislosti by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojeno s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (35) | Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (8) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích či územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. |
| --- | --- |

(35)

Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (8) jsou osoby a subjekty usazené v zámořských zemích či územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů programu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny.

| (36) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(36)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (37) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (9) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10), (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a (EU) 2017/1939 (12) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (13). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(37)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (9) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10), (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a (EU) 2017/1939 (12) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí a podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat podvody a jiné trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (13). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (38) | Členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti, jakož i země evropské politiky sousedství, se mohou v souladu se svými příslušnými dohodami účastnit programu, s výjimkou složek Galileo, EGNOS, GOVSATCOM a dílčí složky SST. Programu, s výjimkou složek Galileo, EGNOS, GOVSATCOM a dílčí složky SST, se mohou na základě dohody, která bude uzavřena v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, účastnit i další třetí země. Složky Galileo a EGNOS by měly být otevřeny účasti členům Evropského sdružení volného obchodu (EFTA), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (14). Ostatní třetí země se mohou složek Galileo a EGNOS účastnit na základě dohody uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU. Složka GOVSATCOM by měla být otevřena jakékoli třetí zemi pouze na základě dohody uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(38)

Členové Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti, jakož i země evropské politiky sousedství, se mohou v souladu se svými příslušnými dohodami účastnit programu, s výjimkou složek Galileo, EGNOS, GOVSATCOM a dílčí složky SST. Programu, s výjimkou složek Galileo, EGNOS, GOVSATCOM a dílčí složky SST, se mohou na základě dohody, která bude uzavřena v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, účastnit i další třetí země. Složky Galileo a EGNOS by měly být otevřeny účasti členům Evropského sdružení volného obchodu (EFTA), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (14). Ostatní třetí země se mohou složek Galileo a EGNOS účastnit na základě dohody uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU. Složka GOVSATCOM by měla být otevřena jakékoli třetí zemi pouze na základě dohody uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU.

| (39) | Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístupu příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |
| --- | --- |

(39)

Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístupu příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci.

| (40) | Od mezinárodních organizací, které nemají ústředí v Unii a chtějí mít přístup ke službám SST, které nejsou veřejně přístupné, by se mělo vyžadovat, aby měly uzavřenou dohodu podle článku 218 Smlouvy o fungování EU. Mezinárodní organizace, které mají ústředí v Unii a jsou veřejnými vlastníky a provozovateli celistvého kosmického objektu, by měly být považovány za hlavní uživatele SST. |
| --- | --- |

(40)

Od mezinárodních organizací, které nemají ústředí v Unii a chtějí mít přístup ke službám SST, které nejsou veřejně přístupné, by se mělo vyžadovat, aby měly uzavřenou dohodu podle článku 218 Smlouvy o fungování EU. Mezinárodní organizace, které mají ústředí v Unii a jsou veřejnými vlastníky a provozovateli celistvého kosmického objektu, by měly být považovány za hlavní uživatele SST.

| (41) | Veřejně dostupnými informacemi pro služby SST by se měly rozumět jakékoli informace, které slouží uživateli jako přiměřený základ pro to, aby mohly být shledány legálně přístupnými. Služby SST pro předcházení kolizím, návrat do atmosféry a fragmentaci jsou založeny na externích veřejně přístupných informacích ohledně SST, které jsou k dispozici po podání žádosti o přístup. V důsledku toho by měly být služby SST pro předcházení kolizím, návrat do atmosféry a fragmentaci chápány jako veřejně přístupné služby a neměly by vyžadovat dohodu podle článku 218 Smlouvy o fungování EU. Přístup k nim by měl být k dispozici na základě žádosti potenciálních uživatelů. |
| --- | --- |

(41)

Veřejně dostupnými informacemi pro služby SST by se měly rozumět jakékoli informace, které slouží uživateli jako přiměřený základ pro to, aby mohly být shledány legálně přístupnými. Služby SST pro předcházení kolizím, návrat do atmosféry a fragmentaci jsou založeny na externích veřejně přístupných informacích ohledně SST, které jsou k dispozici po podání žádosti o přístup. V důsledku toho by měly být služby SST pro předcházení kolizím, návrat do atmosféry a fragmentaci chápány jako veřejně přístupné služby a neměly by vyžadovat dohodu podle článku 218 Smlouvy o fungování EU. Přístup k nim by měl být k dispozici na základě žádosti potenciálních uživatelů.

| (42) | Řádná veřejná správa programu vyžaduje jasné rozdělení odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zbytečnému překrývání činností a omezila se překročení nákladů a zpoždění. Všichni aktéři veřejné správy programu by měli v oblasti své působnosti a v souladu se svými úkoly podporovat dosažení cílů programu. |
| --- | --- |

(42)

Řádná veřejná správa programu vyžaduje jasné rozdělení odpovědnosti a úkolů mezi jednotlivé zapojené subjekty, aby se zabránilo zbytečnému překrývání činností a omezila se překročení nákladů a zpoždění. Všichni aktéři veřejné správy programu by měli v oblasti své působnosti a v souladu se svými úkoly podporovat dosažení cílů programu.

| (43) | Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu významně přispět, zejména k jeho provádění. S Unií mohou spolupracovat na podpoře služeb a aplikací programu. Komise by mohla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, využívat jejich pomoci a s výhradou vzájemně dohodnutých podmínek by mohla členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby byly chráněny na takové úrovni, která umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU (15). |
| --- | --- |

(43)

Členské státy jsou v oblasti vesmíru aktivní již dlouho. Mají systémy, infrastrukturu, vnitrostátní agentury a subjekty související s vesmírem. Proto mohou k programu významně přispět, zejména k jeho provádění. S Unií mohou spolupracovat na podpoře služeb a aplikací programu. Komise by mohla být schopna mobilizovat prostředky, které mají členské státy k dispozici, využívat jejich pomoci a s výhradou vzájemně dohodnutých podmínek by mohla členské státy pověřit neregulatorními úkoly při provádění programu. Dotčené členské státy by mimo to měly učinit veškerá nezbytná opatření k zajištění ochrany pozemních stanic nacházejících se na jejich územích. Kromě toho by členské státy a Komise měly společně a s příslušnými mezinárodními subjekty a regulačními orgány usilovat o zajištění toho, aby kmitočty nezbytné pro program byly dostupné a aby byly chráněny na takové úrovni, která umožní plný rozvoj a využívání aplikací, jež jsou na nabízených službách založeny, v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU (15).

| (44) | Komise je jakožto prosazovatel obecného zájmu Unie odpovědná za provádění programu, nese celkovou odpovědnost a propaguje jeho využití. V zájmu optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít v řádně odůvodněných případech možnost svěřit určité úkoly jiným subjektům. Jelikož má Komise za program celkovou odpovědnost, měla by stanovit hlavní technické a provozní požadavky nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb. Měla by tak učinit po konzultaci s odborníky z členských států, uživateli a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. A konečně, vzhledem k tomu, že v oblasti vesmíru výkon pravomoci Unií nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování EU), měla by Komise zajišťovat soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem. |
| --- | --- |

(44)

Komise je jakožto prosazovatel obecného zájmu Unie odpovědná za provádění programu, nese celkovou odpovědnost a propaguje jeho využití. V zájmu optimalizace zdrojů a pravomocí různých zúčastněných stran by Komise měla mít v řádně odůvodněných případech možnost svěřit určité úkoly jiným subjektům. Jelikož má Komise za program celkovou odpovědnost, měla by stanovit hlavní technické a provozní požadavky nezbytné k provádění systémů a rozvoji služeb. Měla by tak učinit po konzultaci s odborníky z členských států, uživateli a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami. A konečně, vzhledem k tomu, že v oblasti vesmíru výkon pravomoci Unií nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí v souladu s čl. 4 odst. 3 Smlouvy o fungování EU), měla by Komise zajišťovat soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem.

| (45) | Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program (dále jen „agentura“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (16) a navazuje na ni, je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnostní akreditaci, jakož i rozvoj trhu a navazujících aplikací. Agentura by proto měla být pověřena určitými úkoly souvisejícími s těmito oblastmi. Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za úkoly spojené s bezpečnostní akreditací pro všechna opatření Unie v kosmickém odvětví. Agentuře by na základě jejích pozitivních výsledků při podpoře rozšiřování základny uživatelů složek Galileo a EGNOS a jejich využívání ze strany trhu měly být rovněž svěřeny činnosti zaměřené na rozšiřování základny uživatelů, co se týče složek programu jiných než Galileo a EGNOS, a činnosti týkající se rozvoje navazujících aplikací pro všechny složky programu. To by agentuře umožnilo využít úspor z rozsahu a poskytlo by to příležitost pro rozvoj aplikací na základě několika složek programu (integrované aplikace). Těmito činnostmi by však neměly být dotčeny činnosti týkající se služeb a rozšiřování uživatelské základny, které Komise svěřila pověřeným subjektům složky Copernicus. Pověření agentury rozvojem navazujících aplikací by nemělo bránit v rozvoji navazujících aplikací jiným pověřeným subjektům. Dále by agentura měla vykonávat úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více dohod o přiznání příspěvku na základě dohody o finančním rámcovém partnerství, které se vztahují na další konkrétní úkoly související s programem. V situaci, kdy Komise agenturu pověřuje úkoly, by měly být poskytnuty odpovídající lidské, administrativní a finanční zdroje. |
| --- | --- |

(45)

Posláním Agentury Evropské unie pro kosmický program (dále jen „agentura“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (16) a navazuje na ni, je přispívat k programu, zejména pokud jde o bezpečnostní akreditaci, jakož i rozvoj trhu a navazujících aplikací. Agentura by proto měla být pověřena určitými úkoly souvisejícími s těmito oblastmi. Zvláště v souvislosti s bezpečností a vzhledem ke svým zkušenostem v této oblasti by agentura měla být odpovědná za úkoly spojené s bezpečnostní akreditací pro všechna opatření Unie v kosmickém odvětví. Agentuře by na základě jejích pozitivních výsledků při podpoře rozšiřování základny uživatelů složek Galileo a EGNOS a jejich využívání ze strany trhu měly být rovněž svěřeny činnosti zaměřené na rozšiřování základny uživatelů, co se týče složek programu jiných než Galileo a EGNOS, a činnosti týkající se rozvoje navazujících aplikací pro všechny složky programu. To by agentuře umožnilo využít úspor z rozsahu a poskytlo by to příležitost pro rozvoj aplikací na základě několika složek programu (integrované aplikace). Těmito činnostmi by však neměly být dotčeny činnosti týkající se služeb a rozšiřování uživatelské základny, které Komise svěřila pověřeným subjektům složky Copernicus. Pověření agentury rozvojem navazujících aplikací by nemělo bránit v rozvoji navazujících aplikací jiným pověřeným subjektům. Dále by agentura měla vykonávat úkoly, které jí Komise svěří prostřednictvím jedné či více dohod o přiznání příspěvku na základě dohody o finančním rámcovém partnerství, které se vztahují na další konkrétní úkoly související s programem. V situaci, kdy Komise agenturu pověřuje úkoly, by měly být poskytnuty odpovídající lidské, administrativní a finanční zdroje.

| (46) | V určitých řádně odůvodněných situacích by agentura měla mít možnost svěřit členským státům nebo skupině členských států konkrétní úkoly. Svěření konkrétních úkolů by se mělo omezit na činnosti, které agentura není schopna vykonávat sama, a neměla by jím být dotčena správa programu a přidělování úkolů vymezené v tomto nařízení |
| --- | --- |

(46)

V určitých řádně odůvodněných situacích by agentura měla mít možnost svěřit členským státům nebo skupině členských států konkrétní úkoly. Svěření konkrétních úkolů by se mělo omezit na činnosti, které agentura není schopna vykonávat sama, a neměla by jím být dotčena správa programu a přidělování úkolů vymezené v tomto nařízení

| (47) | Galileo a EGNOS jsou komplexní systémy, které vyžadují intenzivní koordinaci. Vzhledem k tomu, že jsou složkami programu, tato koordinace by měla být prováděna orgánem nebo institucí Unie. Vzhledem k odborným znalostem, které agentura v minulých letech shromáždila, představuje právě ona nejvhodnější subjekt, který by měl koordinovat všechny provozní úkoly týkající se využívání těchto systémů, vyjma mezinárodní spolupráce. Řízení využívání systémů EGNOS a Galileo by proto mělo být svěřeno agentuře. To však neznamená, že by agentura měla všechny úkoly týkající se využívání těchto systémů vykonávat sama. Opřít by mohla i o odborné znalosti jiných subjektů, zejména ESA. To by se mělo týkat činností v souvislosti s rozvojem systémů, projektováním a vývojem částí pozemního segmentu a družic, které by měly být svěřeny ESA. Přidělení úkolů jiným subjektům se řídí pravomocemi těchto subjektů a mělo by zamezit zdvojování práce. |
| --- | --- |

(47)

Galileo a EGNOS jsou komplexní systémy, které vyžadují intenzivní koordinaci. Vzhledem k tomu, že jsou složkami programu, tato koordinace by měla být prováděna orgánem nebo institucí Unie. Vzhledem k odborným znalostem, které agentura v minulých letech shromáždila, představuje právě ona nejvhodnější subjekt, který by měl koordinovat všechny provozní úkoly týkající se využívání těchto systémů, vyjma mezinárodní spolupráce. Řízení využívání systémů EGNOS a Galileo by proto mělo být svěřeno agentuře. To však neznamená, že by agentura měla všechny úkoly týkající se využívání těchto systémů vykonávat sama. Opřít by mohla i o odborné znalosti jiných subjektů, zejména ESA. To by se mělo týkat činností v souvislosti s rozvojem systémů, projektováním a vývojem částí pozemního segmentu a družic, které by měly být svěřeny ESA. Přidělení úkolů jiným subjektům se řídí pravomocemi těchto subjektů a mělo by zamezit zdvojování práce.

| (48) | ESA je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, která v roce 2004 uzavřela s Evropským společenstvím rámcovou dohodu (dále jen „rámcová dohoda z roku 2004”) (17). Je tudíž důležitým partnerem při provádění programu, se kterým je třeba navázat odpovídající vztahy. V tomto ohledu a v souladu s finančním nařízením by Komise měla uzavřít s ESA a agenturou dohodu o finančním rámcovém partnerství, která upraví veškeré finanční vztahy mezi Komisí, agenturou a ESA a zajistí jejich jednotnost, a měla by se řídit rámcovou dohodou z roku 2004, zejména článkem 2 a 5 uvedené dohody. Jelikož však ESA není subjektem Unie a nevztahuje se na ni právo Unie, je nezbytné, aby ESA přijala vhodná opatření pro zajištění ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a pokud jde o plnění rozpočtu, aby úkoly jí svěřené byly v souladu s rozhodnutími, která přijala Komise. Dohoda by měla rovněž obsahovat všechna ustanovení nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie. |
| --- | --- |

(48)

ESA je mezinárodní organizací s rozsáhlými odbornými znalostmi v oblasti vesmíru, která v roce 2004 uzavřela s Evropským společenstvím rámcovou dohodu (dále jen „rámcová dohoda z roku 2004”) (17). Je tudíž důležitým partnerem při provádění programu, se kterým je třeba navázat odpovídající vztahy. V tomto ohledu a v souladu s finančním nařízením by Komise měla uzavřít s ESA a agenturou dohodu o finančním rámcovém partnerství, která upraví veškeré finanční vztahy mezi Komisí, agenturou a ESA a zajistí jejich jednotnost, a měla by se řídit rámcovou dohodou z roku 2004, zejména článkem 2 a 5 uvedené dohody. Jelikož však ESA není subjektem Unie a nevztahuje se na ni právo Unie, je nezbytné, aby ESA přijala vhodná opatření pro zajištění ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a pokud jde o plnění rozpočtu, aby úkoly jí svěřené byly v souladu s rozhodnutími, která přijala Komise. Dohoda by měla rovněž obsahovat všechna ustanovení nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie.

| (49) | Fungování Satelitního střediska Evropské unie (dále jen „SATCEN“) jako evropské autonomní kapacity poskytující přístup k informacím a službám, které jsou výsledkem využívání příslušných kosmických prostředků a doplňujících dat, již bylo uznáno v rámci provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 541/2014/EU (18). |
| --- | --- |

(49)

Fungování Satelitního střediska Evropské unie (dále jen „SATCEN“) jako evropské autonomní kapacity poskytující přístup k informacím a službám, které jsou výsledkem využívání příslušných kosmických prostředků a doplňujících dat, již bylo uznáno v rámci provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 541/2014/EU (18).

| (50) | Za účelem strukturálního zasazení uživatelského zastoupení do správy složky GOVSATCOM a sdružení potřeb a požadavků uživatelů napříč hranicemi mezi státy a civilní a vojenskou sférou mohou příslušné subjekty Unie s těsnými vazbami na uživatele, např. Evropská obranná agentura, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (dále jen „Frontex“), Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva, útvar schopnosti vojenského plánování a vedení / útvar schopnosti civilního plánování a vedení a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události, zastávat koordinační úlohu pro zvláštní společenství uživatelů. Na sdružené úrovni by agentura měla koordinovat uživatelské aspekty pro společenství civilních uživatelů a dále může monitorovat provozní využívání, poptávku, soulad s požadavky a vývoj potřeb a požadavků. |
| --- | --- |

(50)

Za účelem strukturálního zasazení uživatelského zastoupení do správy složky GOVSATCOM a sdružení potřeb a požadavků uživatelů napříč hranicemi mezi státy a civilní a vojenskou sférou mohou příslušné subjekty Unie s těsnými vazbami na uživatele, např. Evropská obranná agentura, Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (dále jen „Frontex“), Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Evropská agentura pro kontrolu rybolovu, Agentura Evropské unie pro spolupráci v oblasti prosazování práva, útvar schopnosti vojenského plánování a vedení / útvar schopnosti civilního plánování a vedení a středisko pro koordinaci odezvy na mimořádné události, zastávat koordinační úlohu pro zvláštní společenství uživatelů. Na sdružené úrovni by agentura měla koordinovat uživatelské aspekty pro společenství civilních uživatelů a dále může monitorovat provozní využívání, poptávku, soulad s požadavky a vývoj potřeb a požadavků.

| (51) | Vzhledem k významu činností souvisejících s vesmírem pro hospodářství Unie a životy občanů Unie, charakteru dvojího užití systémů a aplikacím založeným na uvedených systémech by dosažení a zachování vysokého stupně bezpečnosti mělo být jednou z hlavních priorit programu, zejména za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a to i v souvislosti s utajovanými a jinými citlivými neutajovanými informacemi. |
| --- | --- |

(51)

Vzhledem k významu činností souvisejících s vesmírem pro hospodářství Unie a životy občanů Unie, charakteru dvojího užití systémů a aplikacím založeným na uvedených systémech by dosažení a zachování vysokého stupně bezpečnosti mělo být jednou z hlavních priorit programu, zejména za účelem ochrany zájmů Unie a jejích členských států, a to i v souvislosti s utajovanými a jinými citlivými neutajovanými informacemi.

| (52) | Aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, Komise a vysoký představitel, vždy ve své příslušné oblasti působnosti, by měli zajistit bezpečnost programu v souladu s tímto nařízením a v příslušných případech s rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/698 (19). |
| --- | --- |

(52)

Aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, Komise a vysoký představitel, vždy ve své příslušné oblasti působnosti, by měli zajistit bezpečnost programu v souladu s tímto nařízením a v příslušných případech s rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/698 (19).

| (53) | Vzhledem ke specifickým odborným znalostem Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a k jejím pravidelným kontaktům s orgány třetích zemí a s mezinárodními organizacemi může být ESVČ Komisi nápomocna při provádění některých jejích úkolů týkajících se bezpečnosti programu v oblasti vnějších vztahů v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (20). |
| --- | --- |

(53)

Vzhledem ke specifickým odborným znalostem Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) a k jejím pravidelným kontaktům s orgány třetích zemí a s mezinárodními organizacemi může být ESVČ Komisi nápomocna při provádění některých jejích úkolů týkajících se bezpečnosti programu v oblasti vnějších vztahů v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (20).

| (54) | Aniž je dotčena výhradní odpovědnost členských států v oblasti národní bezpečnosti, jak stanoví čl. 4 odst. 2 Smlouvy o EU, a právo členských států chránit podstatné zájmy své bezpečnosti v souladu s článkem 346 Smlouvy o fungování EU, měla by být v zájmu bezproblémového provádění programu zřízena zvláštní správa bezpečnosti. Tato správa by se měla zakládat na třech hlavních zásadách. Zaprvé je nezbytně nutné, aby byly v co největší míře zohledněny rozsáhlé a jedinečné zkušenosti členských států v oblasti bezpečnosti. Zadruhé, s cílem předejít střetům zájmů a jakýmkoli nedostatkům při uplatňování bezpečnostních pravidel, měly by být provozní funkce odděleny od funkcí týkajících se bezpečnostní akreditace. Zatřetí, subjekt odpovědný za řízení všech složek programu nebo jejich části má rovněž nejlepší předpoklady pro to, aby řídil bezpečnost úkolů, jež mu byly svěřeny. Bezpečnost programu by měla vycházet ze zkušeností nabytých v minulých letech při provádění programů Galileo, EGNOS a Copernicus. Řádná správa bezpečnosti rovněž vyžaduje, aby úlohy byly vhodným způsobem rozděleny mezi různé aktéry. Vzhledem k tomu, že za program je odpovědná Komise, měla by určit, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, obecné bezpečnostní požadavky použitelné na každou jednotlivou složku programu. |
| --- | --- |

(54)

Aniž je dotčena výhradní odpovědnost členských států v oblasti národní bezpečnosti, jak stanoví čl. 4 odst. 2 Smlouvy o EU, a právo členských států chránit podstatné zájmy své bezpečnosti v souladu s článkem 346 Smlouvy o fungování EU, měla by být v zájmu bezproblémového provádění programu zřízena zvláštní správa bezpečnosti. Tato správa by se měla zakládat na třech hlavních zásadách. Zaprvé je nezbytně nutné, aby byly v co největší míře zohledněny rozsáhlé a jedinečné zkušenosti členských států v oblasti bezpečnosti. Zadruhé, s cílem předejít střetům zájmů a jakýmkoli nedostatkům při uplatňování bezpečnostních pravidel, měly by být provozní funkce odděleny od funkcí týkajících se bezpečnostní akreditace. Zatřetí, subjekt odpovědný za řízení všech složek programu nebo jejich části má rovněž nejlepší předpoklady pro to, aby řídil bezpečnost úkolů, jež mu byly svěřeny. Bezpečnost programu by měla vycházet ze zkušeností nabytých v minulých letech při provádění programů Galileo, EGNOS a Copernicus. Řádná správa bezpečnosti rovněž vyžaduje, aby úlohy byly vhodným způsobem rozděleny mezi různé aktéry. Vzhledem k tomu, že za program je odpovědná Komise, měla by určit, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti, obecné bezpečnostní požadavky použitelné na každou jednotlivou složku programu.

| (55) | Kybernetická bezpečnost evropských kosmických infrastruktur, a to na zemi i ve vesmíru, je klíčem k zajištění kontinuity provozu systémů a kontinuity služeb. Při stanovování bezpečnostních požadavků by proto měla být řádně zohledněna potřeba chránit systémy a jejich služby před kybernetickými útoky, včetně využívání nových technologií. |
| --- | --- |

(55)

Kybernetická bezpečnost evropských kosmických infrastruktur, a to na zemi i ve vesmíru, je klíčem k zajištění kontinuity provozu systémů a kontinuity služeb. Při stanovování bezpečnostních požadavků by proto měla být řádně zohledněna potřeba chránit systémy a jejich služby před kybernetickými útoky, včetně využívání nových technologií.

| (56) | Po provedení analýzy rizik a hrozeb by Komise případně měla určit strukturu pro monitorování bezpečnosti. Touto strukturou pro monitorování bezpečnosti by měl být subjekt reagující na pokyny vypracované v rámci působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/698. V případě složky Galileo by se mělo jednat o bezpečnostní středisko systému Galileo. Pokud jde o provádění rozhodnutí (SZBP) 2021/698, měla by se úloha Komise pro bezpečnostní akreditaci omezit na poskytování vstupů souvisejících s bezpečnostní akreditací systému Radě nebo vysokému představiteli. |
| --- | --- |

(56)

Po provedení analýzy rizik a hrozeb by Komise případně měla určit strukturu pro monitorování bezpečnosti. Touto strukturou pro monitorování bezpečnosti by měl být subjekt reagující na pokyny vypracované v rámci působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/698. V případě složky Galileo by se mělo jednat o bezpečnostní středisko systému Galileo. Pokud jde o provádění rozhodnutí (SZBP) 2021/698, měla by se úloha Komise pro bezpečnostní akreditaci omezit na poskytování vstupů souvisejících s bezpečnostní akreditací systému Radě nebo vysokému představiteli.

| (57) | S ohledem na jedinečnost a komplexnost programu a jeho sepětí s bezpečností by se v případě bezpečnostní akreditace mělo postupovat podle uznávaných a zavedených zásad. Proto je nezbytné, aby se činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace prováděly na základě kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a jejích členských států způsobem usilujícím o dosažení konsensu a zapojení všech, jichž se otázka bezpečnosti týká, a aby byl zaveden postup pro soustavné monitorování rizik. Rovněž je nezbytně nutné, aby byla technická stránka činností v oblasti bezpečnostní akreditace svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni. |
| --- | --- |

(57)

S ohledem na jedinečnost a komplexnost programu a jeho sepětí s bezpečností by se v případě bezpečnostní akreditace mělo postupovat podle uznávaných a zavedených zásad. Proto je nezbytné, aby se činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace prováděly na základě kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a jejích členských států způsobem usilujícím o dosažení konsensu a zapojení všech, jichž se otázka bezpečnosti týká, a aby byl zaveden postup pro soustavné monitorování rizik. Rovněž je nezbytně nutné, aby byla technická stránka činností v oblasti bezpečnostní akreditace svěřena odborníkům, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů a kteří prošli bezpečnostní prověrkou na odpovídající úrovni.

| (58) | S utajovanými informacemi EU se zachází v souladu s bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí Rady 2013/488/EU (21) a v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (22) . V souladu s rozhodnutím 2013/488/EU musí členské státy dodržovat zásady a minimální standardy v něm stanovené s cílem zajistit pro utajované informace EU rovnocennou ochranu. |
| --- | --- |

(58)

S utajovanými informacemi EU se zachází v souladu s bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí Rady 2013/488/EU (21) a v rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (22) . V souladu s rozhodnutím 2013/488/EU musí členské státy dodržovat zásady a minimální standardy v něm stanovené s cílem zajistit pro utajované informace EU rovnocennou ochranu.

| (59) | Aby se zajistila bezpečná výměna informací, měly by být uzavřeny vhodné dohody, které zajistí ochranu utajovaných informací EU poskytovaných třetím zemím a mezinárodním organizacím v rámci programu. |
| --- | --- |

(59)

Aby se zajistila bezpečná výměna informací, měly by být uzavřeny vhodné dohody, které zajistí ochranu utajovaných informací EU poskytovaných třetím zemím a mezinárodním organizacím v rámci programu.

| (60) | Důležitým cílem programu je zajistit bezpečnost a posílit strategickou autonomii Unie napříč klíčovými technologiemi a hodnotovými řetězci při zachování otevřené ekonomiky, včetně volného a spravedlivého obchodu, a využití možností, které pro bezpečnost Unie a jejích členských států vesmír nabízí. Tento cíl vyžaduje v konkrétních případech stanovení požadovaných podmínek způsobilosti a účasti, aby byla zajištěna ochrana integrity, bezpečnosti a odolnosti provozních systémů Unie. To by nemělo ohrozit potřebu konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti. Při hodnocení právních subjektů, které podléhají kontrole třetí země nebo subjektu třetí země, by Komise měla zohlednit zásady a kritéria stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/452 (23). |
| --- | --- |

(60)

Důležitým cílem programu je zajistit bezpečnost a posílit strategickou autonomii Unie napříč klíčovými technologiemi a hodnotovými řetězci při zachování otevřené ekonomiky, včetně volného a spravedlivého obchodu, a využití možností, které pro bezpečnost Unie a jejích členských států vesmír nabízí. Tento cíl vyžaduje v konkrétních případech stanovení požadovaných podmínek způsobilosti a účasti, aby byla zajištěna ochrana integrity, bezpečnosti a odolnosti provozních systémů Unie. To by nemělo ohrozit potřebu konkurenceschopnosti a nákladové efektivnosti. Při hodnocení právních subjektů, které podléhají kontrole třetí země nebo subjektu třetí země, by Komise měla zohlednit zásady a kritéria stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/452 (23).

| (61) | V souvislosti s programem existují některé informace, které sice nejsou utajované, ale je třeba s nimi zacházet v souladu s již platnými právními akty Unie nebo vnitrostátním právem, pravidly a předpisy, a to i prostřednictvím omezení jejich šíření. |
| --- | --- |

(61)

V souvislosti s programem existují některé informace, které sice nejsou utajované, ale je třeba s nimi zacházet v souladu s již platnými právními akty Unie nebo vnitrostátním právem, pravidly a předpisy, a to i prostřednictvím omezení jejich šíření.

| (62) | Přibývá klíčových hospodářských odvětví, zejména doprava, telekomunikace, zemědělství a energetika, která čím v dál tím větší míře využívají systémy družicové navigace a pozorování Země. Program by měl využívat synergií mezi těmito odvětvími a současně přihlížet k přínosu, který mají pro tato odvětví kosmické technologie, podporovat vývoj vzájemně slučitelných zařízení a prosazovat vypracování příslušných norem a osvědčení. Přibývá také synergií mezi kosmickými činnostmi a činnostmi spojenými s bezpečností a obranou Unie a jejích členských států. Plná kontrola nad družicovou navigací by proto měla Unii zaručit technologickou nezávislost, a to i v dlouhodobějším horizontu, pokud jde o součásti zařízení infrastruktury, a zajistit její strategickou autonomii. |
| --- | --- |

(62)

Přibývá klíčových hospodářských odvětví, zejména doprava, telekomunikace, zemědělství a energetika, která čím v dál tím větší míře využívají systémy družicové navigace a pozorování Země. Program by měl využívat synergií mezi těmito odvětvími a současně přihlížet k přínosu, který mají pro tato odvětví kosmické technologie, podporovat vývoj vzájemně slučitelných zařízení a prosazovat vypracování příslušných norem a osvědčení. Přibývá také synergií mezi kosmickými činnostmi a činnostmi spojenými s bezpečností a obranou Unie a jejích členských států. Plná kontrola nad družicovou navigací by proto měla Unii zaručit technologickou nezávislost, a to i v dlouhodobějším horizontu, pokud jde o součásti zařízení infrastruktury, a zajistit její strategickou autonomii.

| (63) | Cílem složky Galileo je zřídit a provozovat první globální infrastrukturu družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely a již mohou využívat nejrůznější veřejné a soukromé subjekty v Evropě i ve světě. Systém Galileo funguje nezávisle na dalších stávajících či budoucích systémech, čímž přispívá mimo jiné ke strategické autonomii Unie. Druhá generace systému Galileo by měla být postupně zavedena před rokem 2030, nejprve s omezenou provozní kapacitou. |
| --- | --- |

(63)

Cílem složky Galileo je zřídit a provozovat první globální infrastrukturu družicové navigace a určování polohy, která je navržena speciálně pro civilní účely a již mohou využívat nejrůznější veřejné a soukromé subjekty v Evropě i ve světě. Systém Galileo funguje nezávisle na dalších stávajících či budoucích systémech, čímž přispívá mimo jiné ke strategické autonomii Unie. Druhá generace systému Galileo by měla být postupně zavedena před rokem 2030, nejprve s omezenou provozní kapacitou.

| (64) | Cílem složky EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů ze stávajících globálních systémů družicové navigace, zejména otevřených signálů vysílaných systémem Galileo. Služby poskytované složkou EGNOS by měly přednostně pokrýt území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Kypr, Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, a to do konce roku 2026. V oblasti letectví by výhod systému EGNOS měla všechna uvedená území využívat pro účely letových navigačních služeb, a to pro všechny úrovně výkonnosti, které systém EGNOS podporuje. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS by mohlo být rozšířeno do dalších oblastí světa, pokud je to technicky proveditelné, a v případě služby pro zajištění bezpečnosti života na základě mezinárodních dohod. Aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 (24) a nezbytné monitorování kvality služeb poskytovaných systémem Galileo pro účely letectví, je třeba mít na paměti, že ačkoli signály vysílané systémem Galileo lze účinně využívat pro snazší určení polohy letadla, a to ve všech fázích letu a prostřednictvím nezbytného rozšiřujícího systému, včetně regionální, místní a palubní avioniky, uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS) mohou být v Evropě tvořeny pouze místními nebo regionálními systémy zesílení signálu, jako je EGNOS. Služba pro zajištění bezpečnosti života systému EGNOS by měla být poskytována v souladu s platnými normami Mezinárodní organizací pro civilní letectví (dále jen „normy ICAO”). |
| --- | --- |

(64)

Cílem složky EGNOS je zlepšit kvalitu otevřených signálů ze stávajících globálních systémů družicové navigace, zejména otevřených signálů vysílaných systémem Galileo. Služby poskytované složkou EGNOS by měly přednostně pokrýt území členských států nacházející se v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Kypr, Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, a to do konce roku 2026. V oblasti letectví by výhod systému EGNOS měla všechna uvedená území využívat pro účely letových navigačních služeb, a to pro všechny úrovně výkonnosti, které systém EGNOS podporuje. Geografické pokrytí služeb poskytovaných systémem EGNOS by mohlo být rozšířeno do dalších oblastí světa, pokud je to technicky proveditelné, a v případě služby pro zajištění bezpečnosti života na základě mezinárodních dohod. Aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 (24) a nezbytné monitorování kvality služeb poskytovaných systémem Galileo pro účely letectví, je třeba mít na paměti, že ačkoli signály vysílané systémem Galileo lze účinně využívat pro snazší určení polohy letadla, a to ve všech fázích letu a prostřednictvím nezbytného rozšiřujícího systému, včetně regionální, místní a palubní avioniky, uspořádání letového provozu (ATM) a letové navigační služby (ANS) mohou být v Evropě tvořeny pouze místními nebo regionálními systémy zesílení signálu, jako je EGNOS. Služba pro zajištění bezpečnosti života systému EGNOS by měla být poskytována v souladu s platnými normami Mezinárodní organizací pro civilní letectví (dále jen „normy ICAO”).

| (65) | Je nezbytně nutné zajistit udržitelnost systémů Galileo a EGNOS a kontinuitu, dostupnost, přesnost, spolehlivost a bezpečnost jejich služeb. V kontextu měnícího se prostředí a rychle se vyvíjejícího trhu by měl jejich rozvoj též pokračovat a měly by být připravovány nové generace těchto systémů, včetně vývoje souvisejícího kosmického a pozemního segmentu. |
| --- | --- |

(65)

Je nezbytně nutné zajistit udržitelnost systémů Galileo a EGNOS a kontinuitu, dostupnost, přesnost, spolehlivost a bezpečnost jejich služeb. V kontextu měnícího se prostředí a rychle se vyvíjejícího trhu by měl jejich rozvoj též pokračovat a měly by být připravovány nové generace těchto systémů, včetně vývoje souvisejícího kosmického a pozemního segmentu.

| (66) | Pojem „obchodní služba“ použitý v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (25) již není s ohledem na vývoj uvedené služby vyhovující. Namísto něj byly v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2017/224 (26) určeny dvě samostatné služby, totiž vysoce přesná služba a služba ověření pravosti. |
| --- | --- |

(66)

Pojem „obchodní služba“ použitý v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (25) již není s ohledem na vývoj uvedené služby vyhovující. Namísto něj byly v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2017/224 (26) určeny dvě samostatné služby, totiž vysoce přesná služba a služba ověření pravosti.

| (67) | Za účelem optimalizace využití poskytovaných služeb by služby poskytované systémy Galileo a EGNOS měly být slučitelné a interoperabilní mezi sebou, a to i na uživatelské úrovni, a pokud možno s jinými systémy družicové navigace a s klasickými prostředky navigace, pokud je taková slučitelnost nebo interoperabilita stanovena v určité mezinárodní dohodě a aniž by tím byl dotčen cíl strategické autonomie Unie. |
| --- | --- |

(67)

Za účelem optimalizace využití poskytovaných služeb by služby poskytované systémy Galileo a EGNOS měly být slučitelné a interoperabilní mezi sebou, a to i na uživatelské úrovni, a pokud možno s jinými systémy družicové navigace a s klasickými prostředky navigace, pokud je taková slučitelnost nebo interoperabilita stanovena v určité mezinárodní dohodě a aniž by tím byl dotčen cíl strategické autonomie Unie.

| (68) | S ohledem na význam, jaký má pro systémy Galileo a EGNOS jejich pozemní infrastruktura, a k dopadu této infrastruktury na bezpečnost těchto systémů by umístění této infrastruktury měla určit Komise. Pozemní infrastruktura systémů by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu, do kterého by ve vhodných případech mohla být zapojena agentura, a to na základě oblasti její působnosti. |
| --- | --- |

(68)

S ohledem na význam, jaký má pro systémy Galileo a EGNOS jejich pozemní infrastruktura, a k dopadu této infrastruktury na bezpečnost těchto systémů by umístění této infrastruktury měla určit Komise. Pozemní infrastruktura systémů by i nadále měla být zaváděna na základě otevřeného a transparentního procesu, do kterého by ve vhodných případech mohla být zapojena agentura, a to na základě oblasti její působnosti.

| (69) | Za účelem maximalizace socioekonomických přínosů systémů Galileo a EGNOS a za současného přispění ke strategické autonomii Unie, zejména v citlivých odvětvích a v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, by se využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a Galileo v jiných politikách Unie mělo podporovat také regulačními prostředky, je-li to odůvodněné a přínosné. Důležitou součástí procesu jsou rovněž opatření na podporu využívání těchto služeb ve všech členských státech. |
| --- | --- |

(69)

Za účelem maximalizace socioekonomických přínosů systémů Galileo a EGNOS a za současného přispění ke strategické autonomii Unie, zejména v citlivých odvětvích a v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, by se využívání služeb poskytovaných systémy EGNOS a Galileo v jiných politikách Unie mělo podporovat také regulačními prostředky, je-li to odůvodněné a přínosné. Důležitou součástí procesu jsou rovněž opatření na podporu využívání těchto služeb ve všech členských státech.

| (70) | Složky programu by měly stimulovat uplatňování digitálních technologií v kosmických systémech, distribuci dat a služeb a v navazujícím vývoji. V této souvislosti by měla být zvláštní pozornost věnována iniciativám a opatřením, které navrhla Komise ve svém sdělení ze dne 14. září 2016 nazvaném „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ a ve svém sdělení ze dne 14. září 2016 nazvaném „Akční plán 5G pro Evropu“. |
| --- | --- |

(70)

Složky programu by měly stimulovat uplatňování digitálních technologií v kosmických systémech, distribuci dat a služeb a v navazujícím vývoji. V této souvislosti by měla být zvláštní pozornost věnována iniciativám a opatřením, které navrhla Komise ve svém sdělení ze dne 14. září 2016 nazvaném „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ a ve svém sdělení ze dne 14. září 2016 nazvaném „Akční plán 5G pro Evropu“.

| (71) | Složka Copernicus by měla zajistit autonomní přístup k environmentálním poznatkům a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformační služby, díky čemuž by podpořila Unii v tom, aby docílila nezávislého rozhodování a jednání, mimo jiné v oblastech životního prostředí, změny klimatu, mořského prostředí, námořní činnosti, zemědělství a rozvoje venkova, zachování kulturního dědictví, civilní ochrany, monitorování území a monitorování infrastruktury, bezpečnosti a digitální ekonomiky. |
| --- | --- |

(71)

Složka Copernicus by měla zajistit autonomní přístup k environmentálním poznatkům a klíčovým technologiím pro pozorování Země a geoinformační služby, díky čemuž by podpořila Unii v tom, aby docílila nezávislého rozhodování a jednání, mimo jiné v oblastech životního prostředí, změny klimatu, mořského prostředí, námořní činnosti, zemědělství a rozvoje venkova, zachování kulturního dědictví, civilní ochrany, monitorování území a monitorování infrastruktury, bezpečnosti a digitální ekonomiky.

| (72) | Složka Copernicus by měla vycházet z činností a úspěchů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (27), kterým se zavádí program Unie pro pozorování a monitorování Země (Copernicus), jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (28), kterým se zřizuje předchozí program pro Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností, měla by zajistit kontinuitu s těmito činnostmi a úspěchy a posílit je s přihlédnutím k posledním trendům ve výzkumu, technologickému pokroku a inovacím ovlivňujícím oblast pozorování Země, jakož i k vývoji analýz dat velkého objemu a umělé inteligence a souvisejícím strategiím a iniciativám na úrovni Unie, jak Komise uvedla ve své bílé knize o umělé inteligenci ze dne 19. února 2020 nazvané „O umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře” a ve svém sdělení ze dne 19. února 2020 nazvaném „Evropská strategie pro data”. Pokud jde o vývoj nových prostředků, Komise by měla úzce spolupracovat s členskými státy, ESA, Evropskou organizací pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) a případně i dalšími subjekty, které vlastní příslušné kosmické prostředky a prostředky in situ. V co největší možné míře by složka Copernicus měla využívat kapacity pro pozorování Země z vesmíru členských států, ESA, organizace EUMETSAT, jakož i dalších subjektů, včetně obchodních iniciativ v Unii, a tím také přispívat k rozvoji životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Je-li to proveditelné a vhodné, měla by složka Copernicus také využívat dostupných dat in situ a pomocných dat poskytovaných zejména členskými státy v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (29). Komise by měla spolupracovat s členskými státy a Evropskou agenturou pro životní prostředí, aby se zajistil efektivní přístup a využívání souborů dat in situ pro složku Copernicus. |
| --- | --- |

(72)

Složka Copernicus by měla vycházet z činností a úspěchů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (27), kterým se zavádí program Unie pro pozorování a monitorování Země (Copernicus), jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 (28), kterým se zřizuje předchozí program pro Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a stanoví pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností, měla by zajistit kontinuitu s těmito činnostmi a úspěchy a posílit je s přihlédnutím k posledním trendům ve výzkumu, technologickému pokroku a inovacím ovlivňujícím oblast pozorování Země, jakož i k vývoji analýz dat velkého objemu a umělé inteligence a souvisejícím strategiím a iniciativám na úrovni Unie, jak Komise uvedla ve své bílé knize o umělé inteligenci ze dne 19. února 2020 nazvané „O umělé inteligenci – evropský přístup k excelenci a důvěře” a ve svém sdělení ze dne 19. února 2020 nazvaném „Evropská strategie pro data”. Pokud jde o vývoj nových prostředků, Komise by měla úzce spolupracovat s členskými státy, ESA, Evropskou organizací pro využívání meteorologických družic (EUMETSAT) a případně i dalšími subjekty, které vlastní příslušné kosmické prostředky a prostředky in situ. V co největší možné míře by složka Copernicus měla využívat kapacity pro pozorování Země z vesmíru členských států, ESA, organizace EUMETSAT, jakož i dalších subjektů, včetně obchodních iniciativ v Unii, a tím také přispívat k rozvoji životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě. Je-li to proveditelné a vhodné, měla by složka Copernicus také využívat dostupných dat in situ a pomocných dat poskytovaných zejména členskými státy v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (29). Komise by měla spolupracovat s členskými státy a Evropskou agenturou pro životní prostředí, aby se zajistil efektivní přístup a využívání souborů dat in situ pro složku Copernicus.

| (73) | Složka Copernicus by měla být prováděna v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (30), kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst v Unii. Data složky Copernicus a informace složky Copernicus by měly být dostupné volně a bez omezení. |
| --- | --- |

(73)

Složka Copernicus by měla být prováděna v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES (30), kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst v Unii. Data složky Copernicus a informace složky Copernicus by měly být dostupné volně a bez omezení.

| (74) | Plný potenciál složky Copernicus, pokud jde o společnost a hospodářství Unie, by měl být zcela uvolněn nad rámec přímých příjemců prostřednictvím intenzivnějších opatření týkajících se rozšiřování uživatelské základy, což vyžaduje další kroky k tomu, aby údaje mohly být využívány i neodborníky, čímž by došlo ke stimulaci růstu, vytváření pracovních míst a předávání znalostí. |
| --- | --- |

(74)

Plný potenciál složky Copernicus, pokud jde o společnost a hospodářství Unie, by měl být zcela uvolněn nad rámec přímých příjemců prostřednictvím intenzivnějších opatření týkajících se rozšiřování uživatelské základy, což vyžaduje další kroky k tomu, aby údaje mohly být využívány i neodborníky, čímž by došlo ke stimulaci růstu, vytváření pracovních míst a předávání znalostí.

| (75) | Složka Copernicus je programem, který vychází z uživatelských potřeb. Její rozvoj by se měl tudíž zakládat na vyvíjejících se požadavcích hlavních uživatelů složky Copernicus a současně by měl rovněž zohledňovat nově vznikající veřejná či soukromá společenství uživatelů. Složka Copernicus by měla vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně těch, které se týkají provádění a monitorování politik Unie, jež vyžadují trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a validaci požadavků. |
| --- | --- |

(75)

Složka Copernicus je programem, který vychází z uživatelských potřeb. Její rozvoj by se měl tudíž zakládat na vyvíjejících se požadavcích hlavních uživatelů složky Copernicus a současně by měl rovněž zohledňovat nově vznikající veřejná či soukromá společenství uživatelů. Složka Copernicus by měla vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně těch, které se týkají provádění a monitorování politik Unie, jež vyžadují trvalé a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a validaci požadavků.

| (76) | Systém Copernicus je již v provozu. Je proto důležité zajistit kontinuitu infrastruktury a služeb, které jsou již zavedeny, při současné adaptaci na měnící se potřeby uživatelů, tržní prostředí, zejména na nástup soukromých subjektů v oblasti vesmíru a sociálně-politický vývoj vyžadující rychlou odezvu. To vyžaduje rozvoj funkční struktury složky Copernicus, aby se lépe zohlednil posun od první fáze provozních služeb k poskytování pokročilých a cílenějších služeb novým společenstvím uživatelů a posílení navazujících trhů s přidanou hodnotou. Za tímto účelem by její další provádění mělo uplatňovat přístup sledující datový hodnotový řetězec, tj. získávání dat, zpracování, distribuce a využívání dat a informací, činnosti týkající se rozšiřování uživatelské základny, využívání ze strany trhu a budování kapacit, zatímco proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa by určil výzkumné a inovační činnosti, které by měly složku Copernicus využívat. |
| --- | --- |

(76)

Systém Copernicus je již v provozu. Je proto důležité zajistit kontinuitu infrastruktury a služeb, které jsou již zavedeny, při současné adaptaci na měnící se potřeby uživatelů, tržní prostředí, zejména na nástup soukromých subjektů v oblasti vesmíru a sociálně-politický vývoj vyžadující rychlou odezvu. To vyžaduje rozvoj funkční struktury složky Copernicus, aby se lépe zohlednil posun od první fáze provozních služeb k poskytování pokročilých a cílenějších služeb novým společenstvím uživatelů a posílení navazujících trhů s přidanou hodnotou. Za tímto účelem by její další provádění mělo uplatňovat přístup sledující datový hodnotový řetězec, tj. získávání dat, zpracování, distribuce a využívání dat a informací, činnosti týkající se rozšiřování uživatelské základny, využívání ze strany trhu a budování kapacit, zatímco proces strategického plánování v rámci programu Horizont Evropa by určil výzkumné a inovační činnosti, které by měly složku Copernicus využívat.

| (77) | Pokud jde o získávání dat, činnosti v rámci složky Copernicus by měly mít za cíl dokončení a údržbu stávající kosmické infrastruktury, přípravu dlouhodobé výměny družic na konci jejich životnosti, jakož i zahájení nových misí zaměřených zejména na nové pozorovací systémy s cílem pomoci řešit výzvu globální změny klimatu, jako je monitorování antropogenních emisí CO2 a jiných skleníkových plynů. Činnosti v rámci složky Copernicus by měly rozšířit pokrytí globálního monitorování polárních regionů a podporovat zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, povinné monitorování životního prostředí a podávání zpráv a inovativní environmentální aplikace v zemědělství, řízení lesních, vodních a mořských zdrojů a v oblasti kulturního dědictví, jako například za účelem monitorování plodin, vodohospodářství a lepší monitorování požárů. Při tom by měla složka Copernicus aktivovat a maximálně využít investice provedené v rámci předchozího období financování (2014–2020), včetně investic členských států, ESA a organizace EUMETSAT, a současně by měla prozkoumat nové provozní a obchodní modely za účelem dalšího doplnění svých kapacit. Složka Copernicus by mohla rovněž stavět na úspěšných partnerstvích s členskými státy, aby v rámci vhodných mechanismů správy dále rozvíjela svůj bezpečnostní rozměr, s cílem reagovat na vyvíjející se potřeby uživatelů v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o získávání dat, činnosti v rámci složky Copernicus by měly mít za cíl dokončení a údržbu stávající kosmické infrastruktury, přípravu dlouhodobé výměny družic na konci jejich životnosti, jakož i zahájení nových misí zaměřených zejména na nové pozorovací systémy s cílem pomoci řešit výzvu globální změny klimatu, jako je monitorování antropogenních emisí CO2 a jiných skleníkových plynů. Činnosti v rámci složky Copernicus by měly rozšířit pokrytí globálního monitorování polárních regionů a podporovat zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí, povinné monitorování životního prostředí a podávání zpráv a inovativní environmentální aplikace v zemědělství, řízení lesních, vodních a mořských zdrojů a v oblasti kulturního dědictví, jako například za účelem monitorování plodin, vodohospodářství a lepší monitorování požárů. Při tom by měla složka Copernicus aktivovat a maximálně využít investice provedené v rámci předchozího období financování (2014–2020), včetně investic členských států, ESA a organizace EUMETSAT, a současně by měla prozkoumat nové provozní a obchodní modely za účelem dalšího doplnění svých kapacit. Složka Copernicus by mohla rovněž stavět na úspěšných partnerstvích s členskými státy, aby v rámci vhodných mechanismů správy dále rozvíjela svůj bezpečnostní rozměr, s cílem reagovat na vyvíjející se potřeby uživatelů v oblasti bezpečnosti.

| (78) | V rámci funkce zpracování dat a informací by měla složka Copernicus zajistit dlouhodobou udržitelnost a další rozvoj svých služeb poskytujících informace za účelem uspokojení potřeb veřejného sektoru a potřeb vyplývajících z mezinárodních závazků Unie a za účelem maximalizace příležitostí pro komerční využití. Složka Copernicus by měla zejména na evropské, celostátní, místní, ale i na celosvětové úrovni přinášet informace o složení atmosféry a kvalitě ovzduší; informace o stavu a dynamice oceánů; informace na podporu monitorování pevniny a ledovců přispívající k provádění unijních, celostátních a místních politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu zvládání mimořádných událostí, mimo jiné prostřednictvím prevence, zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb. |
| --- | --- |

(78)

V rámci funkce zpracování dat a informací by měla složka Copernicus zajistit dlouhodobou udržitelnost a další rozvoj svých služeb poskytujících informace za účelem uspokojení potřeb veřejného sektoru a potřeb vyplývajících z mezinárodních závazků Unie a za účelem maximalizace příležitostí pro komerční využití. Složka Copernicus by měla zejména na evropské, celostátní, místní, ale i na celosvětové úrovni přinášet informace o složení atmosféry a kvalitě ovzduší; informace o stavu a dynamice oceánů; informace na podporu monitorování pevniny a ledovců přispívající k provádění unijních, celostátních a místních politik; informace na podporu přizpůsobování se změně klimatu a jejího zmírňování; geoprostorové informace na podporu zvládání mimořádných událostí, mimo jiné prostřednictvím prevence, zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí a civilní bezpečnosti, včetně podpory vnější činnosti Unie. Komise by měla určit odpovídající smluvní ujednání, která posílí udržitelnost poskytování služeb.

| (79) | Při provádění služeb složky Copernicus by se Komise měla opírat o příslušné subjekty, příslušné agentury Unie, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo o kterýkoli jiný příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý uzavřít dohodu o přiznání příspěvku. Při výběru těchto subjektů by Komise měla zajistit, aby nedošlo k přerušení provozních činností a poskytování služeb a aby, jde-li o bezpečnostně citlivá data, dotčené subjekty měly v souvislosti se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou a zejména se společnou bezpečnostní a obrannou politikou kapacity v oblasti včasného varování a monitorování krizí. V souladu s čl. 154 odst. 2 finančního nařízení jsou osoby a subjekty pověřené vynakládáním finančních prostředků Unie povinny dodržovat zásadu nediskriminace vůči všem členským státům. Dodržování této zásady by mělo být zajištěno prostřednictvím příslušných dohod o přiznání příspěvku týkajících se poskytování služeb složky Copernicus. |
| --- | --- |

(79)

Při provádění služeb složky Copernicus by se Komise měla opírat o příslušné subjekty, příslušné agentury Unie, uskupení nebo konsorcia vnitrostátních subjektů, nebo o kterýkoli jiný příslušný subjekt, který je potenciálně způsobilý uzavřít dohodu o přiznání příspěvku. Při výběru těchto subjektů by Komise měla zajistit, aby nedošlo k přerušení provozních činností a poskytování služeb a aby, jde-li o bezpečnostně citlivá data, dotčené subjekty měly v souvislosti se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou a zejména se společnou bezpečnostní a obrannou politikou kapacity v oblasti včasného varování a monitorování krizí. V souladu s čl. 154 odst. 2 finančního nařízení jsou osoby a subjekty pověřené vynakládáním finančních prostředků Unie povinny dodržovat zásadu nediskriminace vůči všem členským státům. Dodržování této zásady by mělo být zajištěno prostřednictvím příslušných dohod o přiznání příspěvku týkajících se poskytování služeb složky Copernicus.

| (80) | Provádění služeb složky Copernicus by mělo usnadňovat veřejné využívání služeb, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráci s členskými státy a dalšími stranami. Za tímto účelem by Komise a její pověřené subjekty poskytující služby měly úzce spolupracovat s hlavními společenstvími uživatelů složky Copernicus v Evropě na dalším vývoji služeb složky Copernicus a informačního portfolia, aby se zajistilo, že budou uspokojeny vyvíjející se potřeby veřejného sektoru a politiky, a bude tak možné maximalizovat využívání dat pozorování Země. Komise a členské státy by spolu měly spolupracovat při vývoji složky in situ programu Copernicus a usnadnění integrace souborů dat in situ do souborů kosmických dat pro modernizované služby složky Copernicus. |
| --- | --- |

(80)

Provádění služeb složky Copernicus by mělo usnadňovat veřejné využívání služeb, neboť uživatelé by mohli předvídat dostupnost a vývoj služeb, jakož i spolupráci s členskými státy a dalšími stranami. Za tímto účelem by Komise a její pověřené subjekty poskytující služby měly úzce spolupracovat s hlavními společenstvími uživatelů složky Copernicus v Evropě na dalším vývoji služeb složky Copernicus a informačního portfolia, aby se zajistilo, že budou uspokojeny vyvíjející se potřeby veřejného sektoru a politiky, a bude tak možné maximalizovat využívání dat pozorování Země. Komise a členské státy by spolu měly spolupracovat při vývoji složky in situ programu Copernicus a usnadnění integrace souborů dat in situ do souborů kosmických dat pro modernizované služby složky Copernicus.

| (81) | Politika bezplatného, plného a otevřeného přístupu k datům uplatňovaná programem Copernicus byla vyhodnocena jako jeden z nejúspěšnějších prvků provádění tohoto programu a napomohla vytvořit silnou poptávku po jejích datech a informacích, čímž se systém Copernicus stal jedním z největších poskytovatelů dat pozorování Země na světě. Existuje jasná potřeba zaručit dlouhodobou a bezpečnou kontinuitu bezplatného, plného a otevřeného poskytování dat a měl by být zachován přístup k těmto datům s cílem uskutečnit ambiciózní cíle stanovené v kosmické strategii pro Evropu . Data složky Copernicus jsou vytvářena v prvé řadě ku prospěchu evropským občanům a tím, že jsou tato data volně dostupná, se pro podniky a akademické pracovníky v Unii celosvětově maximalizují příležitosti ke spolupráci, které spoluvytvářejí účinný evropský kosmický ekosystém. Pokud by měl být přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus jakkoli omezen, mělo by to být v souladu s politikou složky Copernicus v oblasti dat stanovenou v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (31). |
| --- | --- |

(81)

Politika bezplatného, plného a otevřeného přístupu k datům uplatňovaná programem Copernicus byla vyhodnocena jako jeden z nejúspěšnějších prvků provádění tohoto programu a napomohla vytvořit silnou poptávku po jejích datech a informacích, čímž se systém Copernicus stal jedním z největších poskytovatelů dat pozorování Země na světě. Existuje jasná potřeba zaručit dlouhodobou a bezpečnou kontinuitu bezplatného, plného a otevřeného poskytování dat a měl by být zachován přístup k těmto datům s cílem uskutečnit ambiciózní cíle stanovené v kosmické strategii pro Evropu . Data složky Copernicus jsou vytvářena v prvé řadě ku prospěchu evropským občanům a tím, že jsou tato data volně dostupná, se pro podniky a akademické pracovníky v Unii celosvětově maximalizují příležitosti ke spolupráci, které spoluvytvářejí účinný evropský kosmický ekosystém. Pokud by měl být přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus jakkoli omezen, mělo by to být v souladu s politikou složky Copernicus v oblasti dat stanovenou v tomto nařízení a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 (31).

| (82) | Data a informace získané v rámci složky Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropské trhy v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst v Unii. Toto poskytnutí by mělo i nadále přinášet data a informace s vysokou úrovní konzistentnosti, kontinuity, spolehlivosti a kvality. To vyžaduje rozsáhlý a uživatelsky vstřícný přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus a jejich zpracovávání a využívání na různých úrovních včasnosti, a z toho důvodu by Komise měla i nadále uplatňovat integrovaný přístup, jak na úrovni Unie, tak i na úrovni členských států, který též umožňuje integraci s dalšími zdroji dat a informací. Komise by proto měla přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby data složky Copernicus a informace složky Copernicus byly snadno a účinně dostupné a použitelné, zejména tím, že budou propagovány služby přístupu k datům a informacím (DIAS) v členských státech, a pokud možno tím, že bude podporována interoperabilita mezi stávajícími evropskými infrastrukturami v oblasti dat pozorování Země, s cílem vytvářet synergie s těmito prostředky za účelem maximalizace a posílení využívání dat složky Copernicus a informací složky Copernicus ze strany trhu. |
| --- | --- |

(82)

Data a informace získané v rámci složky Copernicus by měly být za odpovídajících podmínek a omezení plně, volně a bezplatně zpřístupněny s cílem podpořit jejich využívání a sdílení a posílit evropské trhy v oblasti pozorování Země, zejména navazující odvětví, a tím umožnit růst a vytváření pracovních míst v Unii. Toto poskytnutí by mělo i nadále přinášet data a informace s vysokou úrovní konzistentnosti, kontinuity, spolehlivosti a kvality. To vyžaduje rozsáhlý a uživatelsky vstřícný přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus a jejich zpracovávání a využívání na různých úrovních včasnosti, a z toho důvodu by Komise měla i nadále uplatňovat integrovaný přístup, jak na úrovni Unie, tak i na úrovni členských států, který též umožňuje integraci s dalšími zdroji dat a informací. Komise by proto měla přijmout nezbytná opatření s cílem zajistit, aby data složky Copernicus a informace složky Copernicus byly snadno a účinně dostupné a použitelné, zejména tím, že budou propagovány služby přístupu k datům a informacím (DIAS) v členských státech, a pokud možno tím, že bude podporována interoperabilita mezi stávajícími evropskými infrastrukturami v oblasti dat pozorování Země, s cílem vytvářet synergie s těmito prostředky za účelem maximalizace a posílení využívání dat složky Copernicus a informací složky Copernicus ze strany trhu.

| (83) | Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci složky Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany. Jelikož některá data složky Copernicus a některé její informace, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo členských států, mohou být v řádně odůvodněných případech přijata opatření, jejichž cílem je řešit, jimž bude rizikům a hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno. |
| --- | --- |

(83)

Komise by měla spolupracovat s poskytovateli dat na tom, aby byly uzavřeny dohody o licenčních podmínkách pro data třetí strany s cílem usnadnit jejich využívání v rámci složky Copernicus v souladu s tímto nařízením a příslušnými právy třetí strany. Jelikož některá data složky Copernicus a některé její informace, včetně obrazových dat vysokého rozlišení, mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo členských států, mohou být v řádně odůvodněných případech přijata opatření, jejichž cílem je řešit, jimž bude rizikům a hrozbám pro bezpečnost Unie nebo jejích členských států zamezeno.

| (84) | Za účelem propagace a usnadnění používání dat pozorování Země a technologií pro toto pozorování ze strany vnitrostátních, regionálních a místních, orgánů, malých a středních podniků, vědců a výzkumných pracovníků je třeba prostřednictvím činností zaměřených na rozšiřování uživatelské základny podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat složky Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány, jako např. Copernicus Relays a Copernicus Academies. Za tímto účelem by Komise a členské státy měly usilovat o vytvoření užších vazeb mezi složkou Copernicus a unijními a vnitrostátními politikami s cílem podpořit poptávku po komerčních aplikacích a službách a aby podniky, zvláště malé a střední podniky a začínající podniky, měly možnost vyvíjet aplikace založené na datech složky Copernicus a informacích složky Copernicus, s cílem rozvíjet v Evropě konkurenceschopný ekosystém dat pozorování Země. |
| --- | --- |

(84)

Za účelem propagace a usnadnění používání dat pozorování Země a technologií pro toto pozorování ze strany vnitrostátních, regionálních a místních, orgánů, malých a středních podniků, vědců a výzkumných pracovníků je třeba prostřednictvím činností zaměřených na rozšiřování uživatelské základny podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat složky Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány, jako např. Copernicus Relays a Copernicus Academies. Za tímto účelem by Komise a členské státy měly usilovat o vytvoření užších vazeb mezi složkou Copernicus a unijními a vnitrostátními politikami s cílem podpořit poptávku po komerčních aplikacích a službách a aby podniky, zvláště malé a střední podniky a začínající podniky, měly možnost vyvíjet aplikace založené na datech složky Copernicus a informacích složky Copernicus, s cílem rozvíjet v Evropě konkurenceschopný ekosystém dat pozorování Země.

| (85) | V mezinárodní oblasti by měla složka Copernicus poskytovat přesné a spolehlivé informace pro spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a na podporu vnější politiky a politiky rozvojové spolupráce Unie. Složka Copernicus by měla být považována za evropský příspěvek ke Globální soustavě systémů pozorování Země , Výboru pro družice k pozorování Země , konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu z roku 1992, dosažení cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje a sendajskému rámci pro snižování rizika katastrof. Komise by měla navázat nebo udržovat vhodnou spolupráci s příslušnými odvětvovými orgány OSN a Světovou meteorologickou organizací. |
| --- | --- |

(85)

V mezinárodní oblasti by měla složka Copernicus poskytovat přesné a spolehlivé informace pro spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a na podporu vnější politiky a politiky rozvojové spolupráce Unie. Složka Copernicus by měla být považována za evropský příspěvek ke Globální soustavě systémů pozorování Země , Výboru pro družice k pozorování Země , konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu z roku 1992, dosažení cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje a sendajskému rámci pro snižování rizika katastrof. Komise by měla navázat nebo udržovat vhodnou spolupráci s příslušnými odvětvovými orgány OSN a Světovou meteorologickou organizací.

| (86) | Komise by se při provádění složky Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezinárodní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o ESA, pro účely rozvoje, koordinace, provádění a vývoje kosmických složek a případně přístupu k datům třetích stran, a pokud to již neprovádějí jiné subjekty, i provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o EUMETSAT pro účely provozování zvláštních misí nebo jejich částí a případně pro účely přístupu k datům z přispěvatelských misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem. |
| --- | --- |

(86)

Komise by se při provádění složky Copernicus měla ve vhodných případech opírat o evropské mezinárodní organizace, s nimiž již navázala partnerství, a to zejména o ESA, pro účely rozvoje, koordinace, provádění a vývoje kosmických složek a případně přístupu k datům třetích stran, a pokud to již neprovádějí jiné subjekty, i provozování zvláštních misí. Kromě toho by se Komise měla opírat o EUMETSAT pro účely provozování zvláštních misí nebo jejich částí a případně pro účely přístupu k datům z přispěvatelských misí v souladu s jejími odbornými znalostmi a mandátem.

| (87) | V oblasti služeb by Komise měla vhodným způsobem těžit ze zvláštních kapacit poskytovaných agenturami Unie, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Frontex, SATCEN, jakož i mezivládním Evropským centrem pro střednědobé předpovědi počasí a z evropských investic, které již byly vynaloženy na služby monitorování mořského prostředí prostřednictvím Mercator Ocean. V oblasti bezpečnosti by se mělo společně s vysokým představitelem usilovat o komplexní přístup na úrovni Unie. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) Komise bylo od počátku iniciativy GMES aktivně zapojeno a podpořilo vývoj pro systém Galileo a dílčí složku kosmické počasí. Podle nařízení (EU) č. 377/2014 řídí JRC službu programu Copernicus na podporu krizového řízení a globální složku služby monitorování území, přispívá k přezkumu kvality a vhodnosti pro daný účel dat a informací a k budoucímu vývoji. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technické poradenství JRC pro účely provádění programu. |
| --- | --- |

(87)

V oblasti služeb by Komise měla vhodným způsobem těžit ze zvláštních kapacit poskytovaných agenturami Unie, jako je Evropská agentura pro životní prostředí, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, Frontex, SATCEN, jakož i mezivládním Evropským centrem pro střednědobé předpovědi počasí a z evropských investic, které již byly vynaloženy na služby monitorování mořského prostředí prostřednictvím Mercator Ocean. V oblasti bezpečnosti by se mělo společně s vysokým představitelem usilovat o komplexní přístup na úrovni Unie. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) Komise bylo od počátku iniciativy GMES aktivně zapojeno a podpořilo vývoj pro systém Galileo a dílčí složku kosmické počasí. Podle nařízení (EU) č. 377/2014 řídí JRC službu programu Copernicus na podporu krizového řízení a globální složku služby monitorování území, přispívá k přezkumu kvality a vhodnosti pro daný účel dat a informací a k budoucímu vývoji. Komise by se měla i nadále opírat o vědecko-technické poradenství JRC pro účely provádění programu.

| (88) | V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu a Rady Unie prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU zřídila rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST). Kosmická tříšť se stala závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Dílčí složka SST má proto zásadní význam pro zachování kontinuity složek programu a jejich přispění k politikám Unie. Snahou předcházet síření kosmické tříště dílčí složka SST přispívá k zajištění udržitelného a zaručeného přístupu do vesmíru, který je globálním společným cílem, a jeho využití. V této souvislosti by dílčí složka SST rovněž mohla podpořit přípravu projektů „čištění“ oběžné dráhy Země. |
| --- | --- |

(88)

V návaznosti na žádosti Evropského parlamentu a Rady Unie prostřednictvím rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU zřídila rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (SST). Kosmická tříšť se stala závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Dílčí složka SST má proto zásadní význam pro zachování kontinuity složek programu a jejich přispění k politikám Unie. Snahou předcházet síření kosmické tříště dílčí složka SST přispívá k zajištění udržitelného a zaručeného přístupu do vesmíru, který je globálním společným cílem, a jeho využití. V této souvislosti by dílčí složka SST rovněž mohla podpořit přípravu projektů „čištění“ oběžné dráhy Země.

| (89) | Výkonnost a autonomie kapacit dílčí složky SST by měla být dále rozvíjena. Za tímto účelem by měla dílčí složka SST směřovat k vytvoření autonomního evropského katalogu kosmických objektů, vycházejícího z dat ze sítě senzorů SST. V případě potřeby by Unie mohla zvážit, zda některá svá data zpřístupní pro komerční, nekomerční a výzkumné účely. Dílčí složka SST by měla rovněž i nadále podporovat provoz a poskytování služeb SST. Vzhledem k tomu, že služby SST vychází z potřeb uživatelů, měly by být zavedeny vhodné mechanismy pro sběr požadavků uživatelů, včetně těch, jež se týkají bezpečnosti a přenosu relevantních informací pro veřejné orgány a od nich s cílem zlepšit účinnost systému a přitom respektovat vnitrostátní bezpečnostní politiky. |
| --- | --- |

(89)

Výkonnost a autonomie kapacit dílčí složky SST by měla být dále rozvíjena. Za tímto účelem by měla dílčí složka SST směřovat k vytvoření autonomního evropského katalogu kosmických objektů, vycházejícího z dat ze sítě senzorů SST. V případě potřeby by Unie mohla zvážit, zda některá svá data zpřístupní pro komerční, nekomerční a výzkumné účely. Dílčí složka SST by měla rovněž i nadále podporovat provoz a poskytování služeb SST. Vzhledem k tomu, že služby SST vychází z potřeb uživatelů, měly by být zavedeny vhodné mechanismy pro sběr požadavků uživatelů, včetně těch, jež se týkají bezpečnosti a přenosu relevantních informací pro veřejné orgány a od nich s cílem zlepšit účinnost systému a přitom respektovat vnitrostátní bezpečnostní politiky.

| (90) | Poskytování služeb SST by mělo být založeno na spolupráci mezi Unií a členskými státy a na využívání stávajících i budoucích vnitrostátních odborných poznatků a prostředků, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA nebo Unií. Mělo by být možné poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vzhledem k citlivé povaze SST by kontrola nad národními senzory a jejich provoz, údržba a obnova a zpracování dat, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti členských států účastnících se dílčí složky SST. |
| --- | --- |

(90)

Poskytování služeb SST by mělo být založeno na spolupráci mezi Unií a členskými státy a na využívání stávajících i budoucích vnitrostátních odborných poznatků a prostředků, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA nebo Unií. Mělo by být možné poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vzhledem k citlivé povaze SST by kontrola nad národními senzory a jejich provoz, údržba a obnova a zpracování dat, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti členských států účastnících se dílčí složky SST.

| (91) | Členské státy s vlastnictvím odpovídajících kapacit, jež jsou k dispozici v rámci dílčí složky SST, nebo s přístupem k nim by měly být schopny účastnit se poskytování služeb SST. Mělo by se mít za to, že zúčastněné členské státy v konsorciu zřízeném podle rozhodnutí č. 541/2014/EU mají odpovídající kapacity, jež jsou k dispozici v rámci dílčí složky SST, nebo přístup k nim.. Členské státy, které si přeji účastnit se služeb SST, by měly předložit jeden společný návrh a prokázat soulad s dalšími prvky souvisejícími s provozním nastavením. Pro výběr a organizaci těchto členských států by měla být stanovena vhodná pravidla. |
| --- | --- |

(91)

Členské státy s vlastnictvím odpovídajících kapacit, jež jsou k dispozici v rámci dílčí složky SST, nebo s přístupem k nim by měly být schopny účastnit se poskytování služeb SST. Mělo by se mít za to, že zúčastněné členské státy v konsorciu zřízeném podle rozhodnutí č. 541/2014/EU mají odpovídající kapacity, jež jsou k dispozici v rámci dílčí složky SST, nebo přístup k nim.. Členské státy, které si přeji účastnit se služeb SST, by měly předložit jeden společný návrh a prokázat soulad s dalšími prvky souvisejícími s provozním nastavením. Pro výběr a organizaci těchto členských států by měla být stanovena vhodná pravidla.

| (92) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijetí podrobných postupů a prvků k zahájení účasti členských států na poskytování služeb SST. Pokud členské státy, které si přejí účastnit se služeb SST, nepředloží žádný společný návrh nebo pokud se Komise domnívá, že tento návrh není v souladu se stanovenými kritérii, může Komise zahájit druhý krok pro účast členských států na poskytování služeb SST. Postupy a prvky pro tento druhý krok by měly definovat oběžné dráhy, které mají být pokryty, a zohlednit potřebu maximalizovat účast členských států na poskytování služeb SST. Pokud tyto postupy a prvky stanoví možnost, aby Komise vybrala několik návrhů na pokrytí všech oběžných drah, měly by být rovněž poskytnuty vhodné koordinační mechanismy mezi skupinami členských států a účinné řešení pro pokrytí všech služeb SST. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (32). |
| --- | --- |

(92)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijetí podrobných postupů a prvků k zahájení účasti členských států na poskytování služeb SST. Pokud členské státy, které si přejí účastnit se služeb SST, nepředloží žádný společný návrh nebo pokud se Komise domnívá, že tento návrh není v souladu se stanovenými kritérii, může Komise zahájit druhý krok pro účast členských států na poskytování služeb SST. Postupy a prvky pro tento druhý krok by měly definovat oběžné dráhy, které mají být pokryty, a zohlednit potřebu maximalizovat účast členských států na poskytování služeb SST. Pokud tyto postupy a prvky stanoví možnost, aby Komise vybrala několik návrhů na pokrytí všech oběžných drah, měly by být rovněž poskytnuty vhodné koordinační mechanismy mezi skupinami členských států a účinné řešení pro pokrytí všech služeb SST. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (32).

| (93) | Jakmile bude dílčí složka SST vytvořena, měla by dodržovat zásadu doplňkovosti činností a kontinuity služeb SST vysoké kvality vycházejících z potřeb uživatelů a měla by se zakládat na nejlepších odborných znalostech. Dílčí složka SST by proto měla zamezit zbytečnému zdvojování úsilí. Nadbytečné kapacity by měly zajistit kontinuitu, kvalitu a spolehlivost služeb SST. Činnosti odborných týmů by měly pomoci tomuto zbytečnému zdvojování úsilí zabránit. |
| --- | --- |

(93)

Jakmile bude dílčí složka SST vytvořena, měla by dodržovat zásadu doplňkovosti činností a kontinuity služeb SST vysoké kvality vycházejících z potřeb uživatelů a měla by se zakládat na nejlepších odborných znalostech. Dílčí složka SST by proto měla zamezit zbytečnému zdvojování úsilí. Nadbytečné kapacity by měly zajistit kontinuitu, kvalitu a spolehlivost služeb SST. Činnosti odborných týmů by měly pomoci tomuto zbytečnému zdvojování úsilí zabránit.

| (94) | Navíc by dílčí složka SST měla rovněž usnadňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny pro snižování množství kosmické tříšti vydané Výborem OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a pokyny pro dlouhodobou udržitelnost činností v kosmickém prostoru, nebo další iniciativy, aby se zajistila bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost činností ve vesmíru. V zájmu snížení rizika kolize by dílčí složka SST rovněž usilovala o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmické tříšti a opatření pro jeho neutralizaci. Dílčí složka SST by měla přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru. Nárůst činností ve vesmíru může mít dopad na mezinárodní iniciativy v oblasti řízení kosmického provozu. Unie by měla tento vývoj monitorovat a může jej zohlednit v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období. |
| --- | --- |

(94)

Navíc by dílčí složka SST měla rovněž usnadňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny pro snižování množství kosmické tříšti vydané Výborem OSN pro mírové využívání kosmického prostoru (COPUOS) a pokyny pro dlouhodobou udržitelnost činností v kosmickém prostoru, nebo další iniciativy, aby se zajistila bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost činností ve vesmíru. V zájmu snížení rizika kolize by dílčí složka SST rovněž usilovala o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmické tříšti a opatření pro jeho neutralizaci. Dílčí složka SST by měla přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru. Nárůst činností ve vesmíru může mít dopad na mezinárodní iniciativy v oblasti řízení kosmického provozu. Unie by měla tento vývoj monitorovat a může jej zohlednit v souvislosti s přezkumem stávajícího víceletého finančního rámce v polovině období.

| (95) | Činnosti v rámci dílčích složek SST, kosmické počasí a blízkozemní tělesa by měly zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména za účelem předcházení kolizím ve vesmíru, prevence šíření kosmické tříšti a zvýšení připravenosti na vlivy mimořádných jevů kosmického počasí a blízkozemních těles. |
| --- | --- |

(95)

Činnosti v rámci dílčích složek SST, kosmické počasí a blízkozemní tělesa by měly zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména za účelem předcházení kolizím ve vesmíru, prevence šíření kosmické tříšti a zvýšení připravenosti na vlivy mimořádných jevů kosmického počasí a blízkozemních těles.

| (96) | Bezpečnostní výbor Rady doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti dat při provádění rozhodnutí č. 541/2014/EU. Za tímto účelem a s ohledem na již vykonanou práci by měly být členskými státy, které se účastní dílčí složky SST, vytvořeny vhodné struktury a postupy řízení rizik. |
| --- | --- |

(96)

Bezpečnostní výbor Rady doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti dat při provádění rozhodnutí č. 541/2014/EU. Za tímto účelem a s ohledem na již vykonanou práci by měly být členskými státy, které se účastní dílčí složky SST, vytvořeny vhodné struktury a postupy řízení rizik.

| (97) | Mimořádné a významné jevy kosmického počasí mohou ohrozit bezpečnost občanů a narušit provozní činnosti kosmické a pozemní infrastruktury. Proto by v rámci programu měla být zřízena dílčí složka kosmické počasí s cílem posuzovat rizika spojená s kosmickým počasím a odpovídající potřeby uživatelů, zvyšovat povědomí o rizicích spojených s kosmickým počasím, zajistit poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí vycházejících z potřeb uživatelů a zlepšovat kapacity členských států poskytovat službu dílčí složky kosmické počasí. Komise by měla stanovit priority ohledně odvětví, jimž mají být provozní služby dílčí složky kosmické počasí poskytovány, s ohledem na potřeby uživatelů, rizika a technologickou připravenost. V dlouhodobém horizontu mohou být zohledněny potřeby dalších odvětví. Poskytování služeb na úrovni Unie v souladu s potřebami uživatelů bude vyžadovat cílené, koordinované a nepřetržité činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na podporu rozvoje služeb kosmického počasí. Poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí by mělo vycházet ze stávajících vnitrostátních a unijních kapacit a mělo by umožňovat širokou účast členských států, evropských a mezinárodních organizací a zapojení soukromého sektoru. |
| --- | --- |

(97)

Mimořádné a významné jevy kosmického počasí mohou ohrozit bezpečnost občanů a narušit provozní činnosti kosmické a pozemní infrastruktury. Proto by v rámci programu měla být zřízena dílčí složka kosmické počasí s cílem posuzovat rizika spojená s kosmickým počasím a odpovídající potřeby uživatelů, zvyšovat povědomí o rizicích spojených s kosmickým počasím, zajistit poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí vycházejících z potřeb uživatelů a zlepšovat kapacity členských států poskytovat službu dílčí složky kosmické počasí. Komise by měla stanovit priority ohledně odvětví, jimž mají být provozní služby dílčí složky kosmické počasí poskytovány, s ohledem na potřeby uživatelů, rizika a technologickou připravenost. V dlouhodobém horizontu mohou být zohledněny potřeby dalších odvětví. Poskytování služeb na úrovni Unie v souladu s potřebami uživatelů bude vyžadovat cílené, koordinované a nepřetržité činnosti v oblasti výzkumu a vývoje na podporu rozvoje služeb kosmického počasí. Poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí by mělo vycházet ze stávajících vnitrostátních a unijních kapacit a mělo by umožňovat širokou účast členských států, evropských a mezinárodních organizací a zapojení soukromého sektoru.

| (98) | Bílá kniha Komise o budoucnosti Evropy ze dne 1. března 2017, Římské prohlášení hlav států a předsedů vlád 27 členských států EU ze dne 25. března 2017 a několik usnesení Evropského parlamentu připomínají, že Unie hraje důležitou úlohu při zajišťování bezpečné, zabezpečené a odolné Evropy, která dokáže řešit výzvy, jakými jsou například regionální konflikty, terorismus, kybernetické hrozby a rostoucí migrační tlaky. Bezpečný a zaručený přístup k družicovým komunikacím je nezbytným nástrojem pro aktéry v oblasti bezpečnosti a sdružování a sdílení tohoto klíčového bezpečnostního zdroje na úrovni Unie posiluje Unii, která chrání své občany. |
| --- | --- |

(98)

Bílá kniha Komise o budoucnosti Evropy ze dne 1. března 2017, Římské prohlášení hlav států a předsedů vlád 27 členských států EU ze dne 25. března 2017 a několik usnesení Evropského parlamentu připomínají, že Unie hraje důležitou úlohu při zajišťování bezpečné, zabezpečené a odolné Evropy, která dokáže řešit výzvy, jakými jsou například regionální konflikty, terorismus, kybernetické hrozby a rostoucí migrační tlaky. Bezpečný a zaručený přístup k družicovým komunikacím je nezbytným nástrojem pro aktéry v oblasti bezpečnosti a sdružování a sdílení tohoto klíčového bezpečnostního zdroje na úrovni Unie posiluje Unii, která chrání své občany.

| (99) | V závěrech Evropské rady z 19.–20. prosince 2013 byly uvítány přípravy na další generaci družicové komunikace v rámci státní správy (dále jen „GOVSATCOM“) prostřednictvím úzké spolupráce mezi členskými státy, Komisí a ESA. GOVSATCOM též byla označena za jeden z prvků Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016. GOVSATCOM by měla přispět k reakci EU na hybridní hrozby a poskytovat podporu námořní bezpečnostní strategii EU a politice EU pro arktickou oblast. |
| --- | --- |

(99)

V závěrech Evropské rady z 19.–20. prosince 2013 byly uvítány přípravy na další generaci družicové komunikace v rámci státní správy (dále jen „GOVSATCOM“) prostřednictvím úzké spolupráce mezi členskými státy, Komisí a ESA. GOVSATCOM též byla označena za jeden z prvků Globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie z června 2016. GOVSATCOM by měla přispět k reakci EU na hybridní hrozby a poskytovat podporu námořní bezpečnostní strategii EU a politice EU pro arktickou oblast.

| (100) | GOVSATCOM je program zaměřený na uživatele, který má silný bezpečnostní rozměr. Případy použití služeb složky GOVSATCOM lze rozdělit podle relevantních činitelů do tří hlavních skupin: řešení krizí, jež může zahrnovat civilní a vojenské společné bezpečnostní a obranné mise a operace, přírodní a člověkem způsobené katastrofy, humanitární krize a mimořádné námořní události; dohled, který může zahrnovat ostrahu hranic, ostrahu předhraniční oblasti, ostrahu námořních hranic, námořní dohled a sledování nedovoleného obchodu; a klíčové infrastruktury, jež mohou zahrnovat diplomatickou síť, policejní komunikace, digitální infrastrukturu, jako jsou datová centra a servery, kritické infrastruktury, jakou jsou energie, doprava a vodní bariéry, jako jsou přehrady, a kosmické infrastruktury. |
| --- | --- |

(100)

GOVSATCOM je program zaměřený na uživatele, který má silný bezpečnostní rozměr. Případy použití služeb složky GOVSATCOM lze rozdělit podle relevantních činitelů do tří hlavních skupin: řešení krizí, jež může zahrnovat civilní a vojenské společné bezpečnostní a obranné mise a operace, přírodní a člověkem způsobené katastrofy, humanitární krize a mimořádné námořní události; dohled, který může zahrnovat ostrahu hranic, ostrahu předhraniční oblasti, ostrahu námořních hranic, námořní dohled a sledování nedovoleného obchodu; a klíčové infrastruktury, jež mohou zahrnovat diplomatickou síť, policejní komunikace, digitální infrastrukturu, jako jsou datová centra a servery, kritické infrastruktury, jakou jsou energie, doprava a vodní bariéry, jako jsou přehrady, a kosmické infrastruktury.

| (101) | Kapacity a služby složky GOVSATCOM by měly být využity pro úkoly a operace v oblasti bezpečnosti a operace prováděné subjekty Unie a členských států. Proto je nezbytná vhodná míra nezávislosti na třetích stranách (třetích zemích a subjektech ze třetích zemí), která by se vztahovala na všechny prvky složky GOVSATCOM, jako jsou kosmické a pozemní technologie na úrovni součástí, subsystémů a systémů, zpracovatelský průmysl, vlastníci a provozovatelé kosmických systémů a fyzické umístění součástí pozemních systémů. |
| --- | --- |

(101)

Kapacity a služby složky GOVSATCOM by měly být využity pro úkoly a operace v oblasti bezpečnosti a operace prováděné subjekty Unie a členských států. Proto je nezbytná vhodná míra nezávislosti na třetích stranách (třetích zemích a subjektech ze třetích zemí), která by se vztahovala na všechny prvky složky GOVSATCOM, jako jsou kosmické a pozemní technologie na úrovni součástí, subsystémů a systémů, zpracovatelský průmysl, vlastníci a provozovatelé kosmických systémů a fyzické umístění součástí pozemních systémů.

| (102) | Družicová komunikace je zdroj omezený kapacitou, kmitočtem a zeměpisným pokrytím družic. Aby byla složka GOVSATCOM nákladově efektivní a těžila z úspor z rozsahu, musí optimalizovat vyvážení mezi poptávkou ze strany uživatelů složky GOVSATCOM a nabídkou poskytovanou v rámci smluv na kapacity a služby složky GOVSATCOM. Vzhledem k tomu, že poptávka i potenciální nabídka se v průběhu času mění, je pro přizpůsobování služeb složky GOSVSATCOM zapotřebí stálé monitorování a flexibilita. |
| --- | --- |

(102)

Družicová komunikace je zdroj omezený kapacitou, kmitočtem a zeměpisným pokrytím družic. Aby byla složka GOVSATCOM nákladově efektivní a těžila z úspor z rozsahu, musí optimalizovat vyvážení mezi poptávkou ze strany uživatelů složky GOVSATCOM a nabídkou poskytovanou v rámci smluv na kapacity a služby složky GOVSATCOM. Vzhledem k tomu, že poptávka i potenciální nabídka se v průběhu času mění, je pro přizpůsobování služeb složky GOSVSATCOM zapotřebí stálé monitorování a flexibilita.

| (103) | Provozní požadavky by měly vycházet z analýzy případů použití. Na základě těchto provozních požadavků v kombinaci s bezpečnostními požadavky by mělo vzniknout portfolio služeb. Portfolio služeb by mělo stanovit použitelný základní scénář pro služby složky GOVSATCOM. S cílem zachovat co možná nejlepší vyvážení poptávky po službách a jejich nabídky by se portfolio služeb složky GOVSATCOM mělo pravidelně aktualizovat. |
| --- | --- |

(103)

Provozní požadavky by měly vycházet z analýzy případů použití. Na základě těchto provozních požadavků v kombinaci s bezpečnostními požadavky by mělo vzniknout portfolio služeb. Portfolio služeb by mělo stanovit použitelný základní scénář pro služby složky GOVSATCOM. S cílem zachovat co možná nejlepší vyvážení poptávky po službách a jejich nabídky by se portfolio služeb složky GOVSATCOM mělo pravidelně aktualizovat.

| (104) | V první fázi složky GOVSATCOM, přibližně do roku 2025, by měla být využívána stávající kapacita. V této souvislosti by Komise měla pořídit kapacity pro složku GOVSATCOM od členských států, které mají vnitrostátní systémy a kosmické kapacity, a od komerčních družicových komunikačních systémů nebo poskytovatelů služeb, přičemž by měla zohlednit zásadní bezpečnostní zájmy Unie. V této první fázi by měly být služby složky GOVSATCOM zaváděny postupně. Pokud během první fáze podrobná analýza budoucí nabídky a poptávky ukáže, že tento přístup není pro pokrytí vyvíjející se poptávky dostačující, mělo by být možné přijmout rozhodnutí přejít do druhé fáze a vytvořit na zakázku další kosmickou infrastrukturu nebo kapacity prostřednictvím jednoho či více partnerství veřejného a soukromého sektoru, například s unijními provozovateli družic. |
| --- | --- |

(104)

V první fázi složky GOVSATCOM, přibližně do roku 2025, by měla být využívána stávající kapacita. V této souvislosti by Komise měla pořídit kapacity pro složku GOVSATCOM od členských států, které mají vnitrostátní systémy a kosmické kapacity, a od komerčních družicových komunikačních systémů nebo poskytovatelů služeb, přičemž by měla zohlednit zásadní bezpečnostní zájmy Unie. V této první fázi by měly být služby složky GOVSATCOM zaváděny postupně. Pokud během první fáze podrobná analýza budoucí nabídky a poptávky ukáže, že tento přístup není pro pokrytí vyvíjející se poptávky dostačující, mělo by být možné přijmout rozhodnutí přejít do druhé fáze a vytvořit na zakázku další kosmickou infrastrukturu nebo kapacity prostřednictvím jednoho či více partnerství veřejného a soukromého sektoru, například s unijními provozovateli družic.

| (105) | S cílem optimalizovat dostupné zdroje družicové komunikace, zaručit přístup v nepředvídatelných situacích, jako jsou přírodní katastrofy, a zajistit provozní efektivnost a krátké doby zpracování požadavků je zapotřebí nezbytný pozemní segment, jakou jsou centra složky GOVSATCOM a potenciální jiné pozemní prvky. Pozemní segment by měl být navržen na základě provozních a bezpečnostních požadavků. Za účelem zmírnění rizik může centrum složky GOVSATCOM tvořit několik fyzických míst. Potřebné mohou být i jiné prvky pozemního segmentu, například základnové stanice. |
| --- | --- |

(105)

S cílem optimalizovat dostupné zdroje družicové komunikace, zaručit přístup v nepředvídatelných situacích, jako jsou přírodní katastrofy, a zajistit provozní efektivnost a krátké doby zpracování požadavků je zapotřebí nezbytný pozemní segment, jakou jsou centra složky GOVSATCOM a potenciální jiné pozemní prvky. Pozemní segment by měl být navržen na základě provozních a bezpečnostních požadavků. Za účelem zmírnění rizik může centrum složky GOVSATCOM tvořit několik fyzických míst. Potřebné mohou být i jiné prvky pozemního segmentu, například základnové stanice.

| (106) | Pro uživatele družicové komunikace je uživatelské zařízení tím nejdůležitějším provozním rozhraním. Přístup ke složce GOVSATCOM by měl uživatelům umožňovat i nadále využívat jejich stávající uživatelské zařízení pro služby složky GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(106)

Pro uživatele družicové komunikace je uživatelské zařízení tím nejdůležitějším provozním rozhraním. Přístup ke složce GOVSATCOM by měl uživatelům umožňovat i nadále využívat jejich stávající uživatelské zařízení pro služby složky GOVSATCOM.

| (107) | Uživatelé uvedli, že v zájmu provozní efektivnosti je důležité usilovat o interoperabilitu uživatelského zařízení a o uživatelské zařízení, které může využívat různé družicové systémy. V této oblasti může být zapotřebí výzkum a vývoj. |
| --- | --- |

(107)

Uživatelé uvedli, že v zájmu provozní efektivnosti je důležité usilovat o interoperabilitu uživatelského zařízení a o uživatelské zařízení, které může využívat různé družicové systémy. V této oblasti může být zapotřebí výzkum a vývoj.

| (108) | Na úrovni provádění by úkoly a odpovědnosti měly být rozděleny mezi specializované subjekty, jako jsou Evropská obranná agentura, ESVČ, ESA, agentura a další agentury Unie, tak, aby se zajistilo, že budou v souladu s jejich hlavní úlohou, zejména v případě uživatelských aspektů. |
| --- | --- |

(108)

Na úrovni provádění by úkoly a odpovědnosti měly být rozděleny mezi specializované subjekty, jako jsou Evropská obranná agentura, ESVČ, ESA, agentura a další agentury Unie, tak, aby se zajistilo, že budou v souladu s jejich hlavní úlohou, zejména v případě uživatelských aspektů.

| (109) | Příslušný orgán GOVSATCOM má důležitou úlohu spočívající v monitorování toho, aby uživatelé a další vnitrostátní subjekty, jež v rámci složky GOVSATCOM hrají určitou úlohu, dodržovali pravidla sdílení a prioritizace a bezpečnostní postupy stanovené v bezpečnostních požadavcích. Členský stát, který neurčil příslušný orgán GOVSATCOM, by měl v každém případě určit kontaktní místo pro řešení veškerých zaznamenaných případů rušení ovlivňujícího složku GOVSATCOM. |
| --- | --- |

(109)

Příslušný orgán GOVSATCOM má důležitou úlohu spočívající v monitorování toho, aby uživatelé a další vnitrostátní subjekty, jež v rámci složky GOVSATCOM hrají určitou úlohu, dodržovali pravidla sdílení a prioritizace a bezpečnostní postupy stanovené v bezpečnostních požadavcích. Členský stát, který neurčil příslušný orgán GOVSATCOM, by měl v každém případě určit kontaktní místo pro řešení veškerých zaznamenaných případů rušení ovlivňujícího složku GOVSATCOM.

| (110) | Členské státy, Rada, Komise a ESVČ by měly mít možnost stát se účastníky GOVSATCOM, pokud se rozhodnou udělit oprávnění uživatelům složky GOVSATCOM nebo poskytnout kapacity, prostory nebo zařízení. Vzhledem k tomu, že je na členských státech, aby rozhodly o tom, zda udělí oprávnění uživatelům složky GOVSATCOM nebo poskytnou kapacity, prostory nebo zařízení, neměly by být členské státy povinny stát se účastníky GOVSATCOM nebo hostit infrastrukturu složky GOVSATCOM. Složkou GOVSATCOM by proto nemělo být dotčeno právo členských států neúčastnit se GOVSATCOM, včetně případů dodržení svých vnitrostátních právních předpisů nebo ústavních požadavků v souvislosti s politikami týkajícími se neutrality a neúčasti ve vojenských aliancích. |
| --- | --- |

(110)

Členské státy, Rada, Komise a ESVČ by měly mít možnost stát se účastníky GOVSATCOM, pokud se rozhodnou udělit oprávnění uživatelům složky GOVSATCOM nebo poskytnout kapacity, prostory nebo zařízení. Vzhledem k tomu, že je na členských státech, aby rozhodly o tom, zda udělí oprávnění uživatelům složky GOVSATCOM nebo poskytnou kapacity, prostory nebo zařízení, neměly by být členské státy povinny stát se účastníky GOVSATCOM nebo hostit infrastrukturu složky GOVSATCOM. Složkou GOVSATCOM by proto nemělo být dotčeno právo členských států neúčastnit se GOVSATCOM, včetně případů dodržení svých vnitrostátních právních předpisů nebo ústavních požadavků v souvislosti s politikami týkajícími se neutrality a neúčasti ve vojenských aliancích.

| (111) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí provozních požadavků pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM a portfolia služeb pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(111)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí provozních požadavků pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM a portfolia služeb pro služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.

| (112) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí podrobných pravidel pro sdílení a prioritizaci, pokud jde pro využívání sdružených kapacit družicové komunikace složky GOVSATCOM. Při vymezování podrobných pravidel pro sdílení a prioritizaci by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky a analýzu rizik a očekávané poptávky ze strany účastníků složky GOVSATCOM. Ačkoli by služby složky GOVSATCOM měly být jejím uživatelům poskytovány v zásadě bezplatně, pokud tato analýza dojde k závěru, že existuje nedostatek kapacit, a má-li se zamezit narušení trhu, může být v rámci těchto podrobných pravidel sdílení a prioritizaci vytvořena cenová politika. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(112)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijetí podrobných pravidel pro sdílení a prioritizaci, pokud jde pro využívání sdružených kapacit družicové komunikace složky GOVSATCOM. Při vymezování podrobných pravidel pro sdílení a prioritizaci by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky a analýzu rizik a očekávané poptávky ze strany účastníků složky GOVSATCOM. Ačkoli by služby složky GOVSATCOM měly být jejím uživatelům poskytovány v zásadě bezplatně, pokud tato analýza dojde k závěru, že existuje nedostatek kapacit, a má-li se zamezit narušení trhu, může být v rámci těchto podrobných pravidel sdílení a prioritizaci vytvořena cenová politika. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.

| (113) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se umístění infrastruktury pozemního segmentu složky GOVSATCOM. Při výběru tohoto umístění by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky, jakož i stávající infrastrukturu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(113)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se umístění infrastruktury pozemního segmentu složky GOVSATCOM. Při výběru tohoto umístění by Komise měla zohlednit provozní a bezpečnostní požadavky, jakož i stávající infrastrukturu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011.

| (114) | Nařízením (EU) č. 912/2010 byla zřízena agentura Unie nazvaná Agentura pro evropský GNSS za účelem řízení určitých aspektů programů družicové navigace Galileo a EGNOS. Toto nařízení pověřuje Agenturu pro evropský GNSS novými úkoly, zejména bezpečnostní akreditací, nikoli pouze v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS, nýbrž i v souvislosti s jinými složkami programu. Název, úkoly a organizační aspekty Agentury pro evropský GNSS tudíž musí být příslušným způsobem upraveny. |
| --- | --- |

(114)

Nařízením (EU) č. 912/2010 byla zřízena agentura Unie nazvaná Agentura pro evropský GNSS za účelem řízení určitých aspektů programů družicové navigace Galileo a EGNOS. Toto nařízení pověřuje Agenturu pro evropský GNSS novými úkoly, zejména bezpečnostní akreditací, nikoli pouze v souvislosti se složkami Galileo a EGNOS, nýbrž i v souvislosti s jinými složkami programu. Název, úkoly a organizační aspekty Agentury pro evropský GNSS tudíž musí být příslušným způsobem upraveny.

| (115) | V souladu s rozhodnutím 2010/803/EU (33) se sídlo agentury nachází v Praze. Pokud jde o plnění úkolů agentury, mohou se zaměstnanci agentury nacházet v jednom z pozemních středisek programů Galileo nebo EGNOS uvedených v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2016/413 (34) pro výkon programových činností stanovených v příslušné dohodě. Pokud má agentura působit co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem, mohl by být místním úřadům v jednom nebo více členských státech přidělen omezený počet zaměstnanců. Přidělení zaměstnanců mimo sídlo agentury nebo pozemní střediska využívaná programy Galileo a EGNOS by nemělo vést k přesunu těžiště hlavní činnosti agentury do těchto místních kanceláří. |
| --- | --- |

(115)

V souladu s rozhodnutím 2010/803/EU (33) se sídlo agentury nachází v Praze. Pokud jde o plnění úkolů agentury, mohou se zaměstnanci agentury nacházet v jednom z pozemních středisek programů Galileo nebo EGNOS uvedených v prováděcím rozhodnutí Komise (EU) 2016/413 (34) pro výkon programových činností stanovených v příslušné dohodě. Pokud má agentura působit co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem, mohl by být místním úřadům v jednom nebo více členských státech přidělen omezený počet zaměstnanců. Přidělení zaměstnanců mimo sídlo agentury nebo pozemní střediska využívaná programy Galileo a EGNOS by nemělo vést k přesunu těžiště hlavní činnosti agentury do těchto místních kanceláří.

| (116) | Vzhledem k rozšířené oblasti působnosti, jež by se již neomezovala pouze na složky Galileo a EGNOS, by jméno Agentury pro evropský GNSS mělo být od nynějška změněno. V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností Agentury pro evropský GNSS, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí. |
| --- | --- |

(116)

Vzhledem k rozšířené oblasti působnosti, jež by se již neomezovala pouze na složky Galileo a EGNOS, by jméno Agentury pro evropský GNSS mělo být od nynějška změněno. V rámci agentury by však měla být zajištěna kontinuita činností Agentury pro evropský GNSS, včetně kontinuity, pokud jde o práva a povinnosti, zaměstnance a platnost přijatých rozhodnutí.

| (117) | S ohledem na mandát agentury a úlohu Komise při provádění programu je vhodné stanovit, že některá z rozhodnutí učiněných správní radou by neměla být přijata, pokud zástupci Komise nehlasují kladně. |
| --- | --- |

(117)

S ohledem na mandát agentury a úlohu Komise při provádění programu je vhodné stanovit, že některá z rozhodnutí učiněných správní radou by neměla být přijata, pokud zástupci Komise nehlasují kladně.

| (118) | Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, měli by být správní rada, Komise pro bezpečnostní akreditaci a výkonný ředitel při výkonu svých povinností nezávislí a jednat ve veřejném zájmu. |
| --- | --- |

(118)

Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, měli by být správní rada, Komise pro bezpečnostní akreditaci a výkonný ředitel při výkonu svých povinností nezávislí a jednat ve veřejném zájmu.

| (119) | Je možné a dokonce pravděpodobné, že některé složky programu by byly založeny na používání citlivé národní infrastruktury nebo národní infrastruktury spojené s bezpečností. V tomto případě by z důvodů národní bezpečnosti bylo nezbytné stanovit, aby se zasedání správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci zúčastnili zástupci členských států a zástupci Komise podle zásady „vědět jen to nejnutnější“. Ve správní radě se hlasování účastní pouze zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, a zástupce Komise. Jednací řád správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci by měl stanovit situace, v nichž se tento postup má použít. |
| --- | --- |

(119)

Je možné a dokonce pravděpodobné, že některé složky programu by byly založeny na používání citlivé národní infrastruktury nebo národní infrastruktury spojené s bezpečností. V tomto případě by z důvodů národní bezpečnosti bylo nezbytné stanovit, aby se zasedání správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci zúčastnili zástupci členských států a zástupci Komise podle zásady „vědět jen to nejnutnější“. Ve správní radě se hlasování účastní pouze zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, a zástupce Komise. Jednací řád správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci by měl stanovit situace, v nichž se tento postup má použít.

| (120) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (35) by měl být tento program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má program účinky v praxi. |
| --- | --- |

(120)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (35) by měl být tento program hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má program účinky v praxi.

| (121) | Využívání služeb programu Copernicus a systému Galileo má podle prognóz velký dopad na evropské hospodářství obecně. Zdá se však, že dnešní situaci určují převážně statistická hodnocení ad hoc a případové studie. Komise (Eurostat) by měla definovat příslušná statistická hodnocení a ukazatele, jež by tvořily základ pro systematické a směrodatné monitorování dopadu činností Unie v oblasti vesmíru. |
| --- | --- |

(121)

Využívání služeb programu Copernicus a systému Galileo má podle prognóz velký dopad na evropské hospodářství obecně. Zdá se však, že dnešní situaci určují převážně statistická hodnocení ad hoc a případové studie. Komise (Eurostat) by měla definovat příslušná statistická hodnocení a ukazatele, jež by tvořily základ pro systematické a směrodatné monitorování dopadu činností Unie v oblasti vesmíru.

| (122) | Evropský parlament a Rada by měly být neprodleně informovány o pracovních programech. |
| --- | --- |

(122)

Evropský parlament a Rada by měly být neprodleně informovány o pracovních programech.

| (123) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přerozdělení prostředků mezi výdajovými kategoriemi rozpočtu programu, přijetí rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodami o přiznání příspěvku, určení technických a provozních požadavků, jež jsou nutné k provádění a rozvoji složek programu a služeb, jež poskytují, rozhodování o dohodě o finančním rámcovém partnerství, přijetí opatření nezbytných k hladkému fungování systémů Galileo a EGNOS a jejich přijetí ze strany trhu, přijetí podrobných ustanovení, jež se týkají přístupu ke službám SST a příslušných postupů, přijetí víceletého plánu a klíčových ukazatelů výkonnosti pro rozvoj unijních služeb SST, přijetí podrobných pravidel týkajících se fungování organizačního rámce účasti členských států v dílčí složce SST, výběru služeb dílčí složky kosmické počasí a přijímání pracovních programů.. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Komisi by měl být nápomocen výbor pro program, který by se měl scházet ve zvláštním složení. |
| --- | --- |

(123)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přerozdělení prostředků mezi výdajovými kategoriemi rozpočtu programu, přijetí rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodami o přiznání příspěvku, určení technických a provozních požadavků, jež jsou nutné k provádění a rozvoji složek programu a služeb, jež poskytují, rozhodování o dohodě o finančním rámcovém partnerství, přijetí opatření nezbytných k hladkému fungování systémů Galileo a EGNOS a jejich přijetí ze strany trhu, přijetí podrobných ustanovení, jež se týkají přístupu ke službám SST a příslušných postupů, přijetí víceletého plánu a klíčových ukazatelů výkonnosti pro rozvoj unijních služeb SST, přijetí podrobných pravidel týkajících se fungování organizačního rámce účasti členských států v dílčí složce SST, výběru služeb dílčí složky kosmické počasí a přijímání pracovních programů.. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Komisi by měl být nápomocen výbor pro program, který by se měl scházet ve zvláštním složení.

| (124) | Vzhledem k tomu, že složky programu vycházejí z potřeb uživatelů, vyžadují při svém provádění a rozvoji nepřetržité a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a validaci požadavků kladených na služby. Za účelem zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru a členských států, případně od mezinárodních organizací. Za tímto účelem by mělo být zřízeno fórum uživatelů, které bude programovému výboru nápomocno při určování uživatelských požadavků a ověřování souladu služeb i při identifikaci nedostatků v rámci poskytovaných služeb. Jednací řád výboru pro program by měl stanovit organizaci fóra uživatelů tak, aby zohledňovala zvláštnosti každé jednotlivé složky programu a každé služby v rámci složek. Je-li to možné, měly by členské státy přispívat k fóru uživatelů na základě systematických a koordinovaných konzultací s uživateli na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

(124)

Vzhledem k tomu, že složky programu vycházejí z potřeb uživatelů, vyžadují při svém provádění a rozvoji nepřetržité a účinné zapojení uživatelů, zejména pokud jde o definování a validaci požadavků kladených na služby. Za účelem zvýšení hodnoty pro uživatele by měly být informace od nich aktivně získávány prostřednictvím pravidelných konzultací s koncovými uživateli z veřejného i soukromého sektoru a členských států, případně od mezinárodních organizací. Za tímto účelem by mělo být zřízeno fórum uživatelů, které bude programovému výboru nápomocno při určování uživatelských požadavků a ověřování souladu služeb i při identifikaci nedostatků v rámci poskytovaných služeb. Jednací řád výboru pro program by měl stanovit organizaci fóra uživatelů tak, aby zohledňovala zvláštnosti každé jednotlivé složky programu a každé služby v rámci složek. Je-li to možné, měly by členské státy přispívat k fóru uživatelů na základě systematických a koordinovaných konzultací s uživateli na vnitrostátní úrovni.

| (125) | Vzhledem k tomu, že řádná veřejná správa vyžaduje jednotnost řízení programu, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, mohli by mít zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem možnost podílet se na činnostech výboru pro program zřízeného podle nařízení (EU) č. 182/2011 jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, měli mít možnost podílet i zástupci třetích zemí a mezinárodních organizací, které uzavřely s Unií mezinárodní dohodu týkající se programu, jeho složek či dílčích složek. Zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem, třetích zemí a mezinárodních organizací nejsou oprávněni účastnit se hlasování výboru pro program. Podmínky účasti pozorovatelů a účastníků ad hoc by měly být stanoveny v jednacím řádu výboru pro program. |
| --- | --- |

(125)

Vzhledem k tomu, že řádná veřejná správa vyžaduje jednotnost řízení programu, rychlejší přijímání rozhodnutí a rovný přístup k informacím, mohli by mít zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem možnost podílet se na činnostech výboru pro program zřízeného podle nařízení (EU) č. 182/2011 jako pozorovatelé. Ze stejných důvodů by se na pracích výboru pro program, s výhradou bezpečnostních omezení a v souladu s ustanoveními takové dohody, měli mít možnost podílet i zástupci třetích zemí a mezinárodních organizací, které uzavřely s Unií mezinárodní dohodu týkající se programu, jeho složek či dílčích složek. Zástupci subjektů pověřených úkoly spojenými s tímto programem, třetích zemí a mezinárodních organizací nejsou oprávněni účastnit se hlasování výboru pro program. Podmínky účasti pozorovatelů a účastníků ad hoc by měly být stanoveny v jednacím řádu výboru pro program.

| (126) | Pro účely zajištění účinného posouzení pokroku tohoto programu při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění ustanovení týkajících se dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, jež se mají poskytovat uživatelům složky Copernicus, o specifikace, podmínky a postupy pro přístup k těmto údajům a informacím a jejich využití, a pokud jde o změnu přílohy tohoto nařízení týkající se ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a pokud jde o doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(126)

Pro účely zajištění účinného posouzení pokroku tohoto programu při plnění jeho cílů by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění ustanovení týkajících se dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, jež se mají poskytovat uživatelům složky Copernicus, o specifikace, podmínky a postupy pro přístup k těmto údajům a informacím a jejich využití, a pokud jde o změnu přílohy tohoto nařízení týkající se ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a pokud jde o doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (127) | Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, , ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, která přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské Unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(127)

Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, , ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků akce, která přesahuje finanční a technické možnosti jednotlivých členských států, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské Unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (128) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení bezpečnostních požadavků programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Členské státy by měly mít možnost vykonávat maximální kontrolu nad bezpečnostními požadavky programu. Při přijímání prováděcích aktů v oblasti bezpečnosti programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program zasedající ve zvláštním složení pro bezpečnost. Vzhledem k citlivosti bezpečnostních otázek by předseda výboru pro program měl usilovat o nalezení řešení, která mají ve výboru co nejširší podporu. Komise by neměla přijímat prováděcí akty stanovující obecné bezpečnostní požadavky programu v případech, kdy výbor pro program nevydá žádné stanovisko. |
| --- | --- |

(128)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení bezpečnostních požadavků programu by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Členské státy by měly mít možnost vykonávat maximální kontrolu nad bezpečnostními požadavky programu. Při přijímání prováděcích aktů v oblasti bezpečnosti programu by Komisi měl být nápomocen výbor pro program zasedající ve zvláštním složení pro bezpečnost. Vzhledem k citlivosti bezpečnostních otázek by předseda výboru pro program měl usilovat o nalezení řešení, která mají ve výboru co nejširší podporu. Komise by neměla přijímat prováděcí akty stanovující obecné bezpečnostní požadavky programu v případech, kdy výbor pro program nevydá žádné stanovisko.

| (129) | Program by měl být zaveden na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021– 2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (36) (dále jen „víceletý finanční rámec na období 2021-2027”). Na Agenturu, která plní své vlastní úkoly, by se toto časové omezení nemělo vztahovat. |
| --- | --- |

(129)

Program by měl být zaveden na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021– 2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (36) (dále jen „víceletý finanční rámec na období 2021-2027”). Na Agenturu, která plní své vlastní úkoly, by se toto časové omezení nemělo vztahovat.

| (130) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění již od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(130)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění již od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (131) | Nařízení (EU) č.- 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU by proto měla být zrušena, |
| --- | --- |

(131)

Nařízení (EU) č.- 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU by proto měla být zrušena,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zavádí Unijní Kosmický program (dále jen „program“) na dobu trvání víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování, jakož i pravidla pro provádění programu.

Tímto nařízením se zřizuje Agentura Evropské unie pro Kosmický program (dále jen „agentura“), která nahrazuje Agenturu pro evropský GNSS zřízenou nařízením (EU) č. 912/2010 a navazuje na ni, a jsou jím stanovena pravidla pro provoz agentury.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „celistvým kosmickým objektem“ objekt nacházející se na oběžné dráze určený k vykonávání konkrétní funkce nebo poslání, jako je komunikace, navigace nebo pozorování Země, včetně družic, horních stupňů nosných raket a návratových modulů ,celistvý kosmický objekt, který již nemůže plnit své zamýšlené poslání, se považuje za nefunkční. Celistvý kosmický objekt v rezervním nebo pohotovostním režimu čekající na možnou reaktivaci je považován za funkční; |
| --- | --- |

1)

„celistvým kosmickým objektem“ objekt nacházející se na oběžné dráze určený k vykonávání konkrétní funkce nebo poslání, jako je komunikace, navigace nebo pozorování Země, včetně družic, horních stupňů nosných raket a návratových modulů ,celistvý kosmický objekt, který již nemůže plnit své zamýšlené poslání, se považuje za nefunkční. Celistvý kosmický objekt v rezervním nebo pohotovostním režimu čekající na možnou reaktivaci je považován za funkční;

| 2) | „kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru; |
| --- | --- |

2)

„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;

| 3) | „blízkozemními tělesy“ přírodní tělesa ve sluneční soustavě, která se přibližují k Zemi; |
| --- | --- |

3)

„blízkozemními tělesy“ přírodní tělesa ve sluneční soustavě, která se přibližují k Zemi;

| 4) | „kosmickou tříští“ jakýkoli kosmický objekt včetně celistvého kosmického objektu nebo jeho částí či prvků, jenž se nachází na oběžné dráze Země nebo jenž vstoupil zpět do atmosféry Země a jenž je nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí nosných raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic; |
| --- | --- |

4)

„kosmickou tříští“ jakýkoli kosmický objekt včetně celistvého kosmického objektu nebo jeho částí či prvků, jenž se nachází na oběžné dráze Země nebo jenž vstoupil zpět do atmosféry Země a jenž je nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí nosných raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;

| 5) | „jevy kosmického počasí“ přirozeně se vyskytující variace v kosmickém prostředí poblíž Slunce a kolem Země, včetně slunečních erupcí, slunečních energeticky nabitých částic, variací slunečního větru, výronů koronální hmoty, geomagnetických bouří a dynamiky, radiačních bouří a ionosférických poruch s potenciálním dopadem na Zemi a kosmickou infrastrukturu; |
| --- | --- |

5)

„jevy kosmického počasí“ přirozeně se vyskytující variace v kosmickém prostředí poblíž Slunce a kolem Země, včetně slunečních erupcí, slunečních energeticky nabitých částic, variací slunečního větru, výronů koronální hmoty, geomagnetických bouří a dynamiky, radiačních bouří a ionosférických poruch s potenciálním dopadem na Zemi a kosmickou infrastrukturu;

| 6) | „získáváním poznatků o situaci ve vesmíru“ neboli „SSA“ holistický přístup, včetně komplexní znalosti hlavních kosmických rizik, která zahrnují kolize mezi kosmickými objekty, fragmentaci a vstup kosmických objektů zpět do atmosféry, jevy kosmického počasí a blízkozemní tělesa, a porozumění jim; |
| --- | --- |

6)

„získáváním poznatků o situaci ve vesmíru“ neboli „SSA“ holistický přístup, včetně komplexní znalosti hlavních kosmických rizik, která zahrnují kolize mezi kosmickými objekty, fragmentaci a vstup kosmických objektů zpět do atmosféry, jevy kosmického počasí a blízkozemní tělesa, a porozumění jim;

| 7) | „systémem pozorování a sledování vesmíru” neboli „systémem SST“ síť pozemních a kosmických senzorů, které jsou schopné provádět průzkum a sledování kosmických objektů , jakož i zpracovatelské kapacity, jejichž cílem je poskytovat údaje, informace a služby týkající se kosmických objektů, které jsou na oběžné dráze kolem Země; |
| --- | --- |

7)

„systémem pozorování a sledování vesmíru” neboli „systémem SST“ síť pozemních a kosmických senzorů, které jsou schopné provádět průzkum a sledování kosmických objektů , jakož i zpracovatelské kapacity, jejichž cílem je poskytovat údaje, informace a služby týkající se kosmických objektů, které jsou na oběžné dráze kolem Země;

| 8) | „senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní nebo kosmické radary, lasery a teleskopy, které je schopno provádět pozorování nebo sledování vesmíru a může měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost; |
| --- | --- |

8)

„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní nebo kosmické radary, lasery a teleskopy, které je schopno provádět pozorování nebo sledování vesmíru a může měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;

| 9) | „daty SST“ fyzikální parametry kosmických objektů, včetně kosmické tříště, získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané pozorováním pomocí senzorů SST v rámci dílčí složky SST“; |
| --- | --- |

9)

„daty SST“ fyzikální parametry kosmických objektů, včetně kosmické tříště, získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané pozorováním pomocí senzorů SST v rámci dílčí složky SST“;

| 10) | „informacemi SST“ zpracovaná data SST, která mají pro příjemce bezprostřední vypovídací hodnotu; |
| --- | --- |

10)

„informacemi SST“ zpracovaná data SST, která mají pro příjemce bezprostřední vypovídací hodnotu;

| 11) | „zpětným spojením“ funkční kapacita služby pátrání a záchrany systému Galileo (SAR); služba pátrání a záchrany systému Galileo bude přispívat ke globální službě monitorování letadel, jak ji definuje Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO); |
| --- | --- |

11)

„zpětným spojením“ funkční kapacita služby pátrání a záchrany systému Galileo (SAR); služba pátrání a záchrany systému Galileo bude přispívat ke globální službě monitorování letadel, jak ji definuje Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO);

| 12) | „družicemi Sentinel složky Copernicus“ specializované družice, celistvé kosmické objekty nebo užitečný náklad celistvých kosmických objektů sloužící k pozorování Země z vesmíru v rámci složky Copernicus; |
| --- | --- |

12)

„družicemi Sentinel složky Copernicus“ specializované družice, celistvé kosmické objekty nebo užitečný náklad celistvých kosmických objektů sloužící k pozorování Země z vesmíru v rámci složky Copernicus;

| 13) | „daty složky Copernicus“ data poskytovaná družicemi Copernicus Sentinel, včetně jejich metadat; |
| --- | --- |

13)

„daty složky Copernicus“ data poskytovaná družicemi Copernicus Sentinel, včetně jejich metadat;

| 14) | „daty a informacemi třetích stran v rámci složky Copernicus“ prostorová data a informace licencované nebo zpřístupněné k použití složkou Copernicus, která pocházejí z jiných zdrojů než družic Copernicus Sentinel; |
| --- | --- |

14)

„daty a informacemi třetích stran v rámci složky Copernicus“ prostorová data a informace licencované nebo zpřístupněné k použití složkou Copernicus, která pocházejí z jiných zdrojů než družic Copernicus Sentinel;

| 15) | „daty in situ složky Copernicus“ data pozorování získaná ze senzorů na zemi, na moři či ve vzduchu, jakož i referenční a pomocná data, která jsou licencovaná či poskytnutá k použití ve složce Copernicus; |
| --- | --- |

15)

„daty in situ složky Copernicus“ data pozorování získaná ze senzorů na zemi, na moři či ve vzduchu, jakož i referenční a pomocná data, která jsou licencovaná či poskytnutá k použití ve složce Copernicus;

in situ

| 16) | „informacemi složky Copernicus“ informace generované službami složky Copernicus po zpracování či modelování, včetně jejich metadat; |
| --- | --- |

16)

„informacemi složky Copernicus“ informace generované službami složky Copernicus po zpracování či modelování, včetně jejich metadat;

| 17) | „státy účastnícími se složky Copernicus“ třetí země, které finančně přispívají na složku Copernicus a účastní se jí podle podmínek mezinárodní dohody uzavřené s Unií. |
| --- | --- |

17)

„státy účastnícími se složky Copernicus“ třetí země, které finančně přispívají na složku Copernicus a účastní se jí podle podmínek mezinárodní dohody uzavřené s Unií.

| 18) | „hlavními uživateli složky Copernicus“ orgány a instituce Unie a evropské národní nebo regionální veřejné orgány v Unii či státech účastnících se složky Copernicus, pověřené výkonem veřejné služby spočívající v definování, provádění, prosazování nebo monitorování civilních veřejných politik, jako jsou environmentální politiky, politiky civilní ochrany, politiky v oblasti bezpečnosti, včetně bezpečnosti infrastruktur, a politiky v oblasti zabezpečení, kteří využívají data složky Copernicus a informace složky Copernicus a kteří navíc napomáhají vývoji této složky,; |
| --- | --- |

18)

„hlavními uživateli složky Copernicus“ orgány a instituce Unie a evropské národní nebo regionální veřejné orgány v Unii či státech účastnících se složky Copernicus, pověřené výkonem veřejné služby spočívající v definování, provádění, prosazování nebo monitorování civilních veřejných politik, jako jsou environmentální politiky, politiky civilní ochrany, politiky v oblasti bezpečnosti, včetně bezpečnosti infrastruktur, a politiky v oblasti zabezpečení, kteří využívají data složky Copernicus a informace složky Copernicus a kteří navíc napomáhají vývoji této složky,;

| 19) | „dalšími uživateli složky Copernicus“ výzkumné a vzdělávací organizace, komerční a soukromé subjekty, charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace, která využívají data složky Copernicu a informace složky Copernicus. |
| --- | --- |

19)

„dalšími uživateli složky Copernicus“ výzkumné a vzdělávací organizace, komerční a soukromé subjekty, charitativní organizace, nevládní organizace a mezinárodní organizace, která využívají data složky Copernicu a informace složky Copernicus.

| 20) | „uživateli složky Copernicus” hlavní uživatelé složky Copernicus a další uživatelé složky Copernicus; |
| --- | --- |

20)

„uživateli složky Copernicus” hlavní uživatelé složky Copernicus a další uživatelé složky Copernicus;

| 21) | „službami složky Copernicus“ služby obecného zájmu s přidanou hodnotou pro Unii a členské státy, které jsou financovány z programu a které transformují data pozorování Země, data in situ složky Copernicus a jiná pomocná data na zpracované, agregované a interpretované informace, jež jsou přizpůsobeny potřebám uživatelů složky Copernicus; |
| --- | --- |

21)

„službami složky Copernicus“ služby obecného zájmu s přidanou hodnotou pro Unii a členské státy, které jsou financovány z programu a které transformují data pozorování Země, data in situ složky Copernicus a jiná pomocná data na zpracované, agregované a interpretované informace, jež jsou přizpůsobeny potřebám uživatelů složky Copernicus;

in situ

| 22) | „uživatelem složky GOVSATCOM“ orgán veřejné moci, subjekt pověřený výkonem veřejné moci, mezinárodní organizace nebo fyzická či právnická osoba řádně oprávněná a pověřená úkoly souvisejícími s dohledem nad misemi, provozními činnostmi a infrastrukturami, jež jsou kritické z hlediska bezpečnosti, a jejich řízením; |
| --- | --- |

22)

„uživatelem složky GOVSATCOM“ orgán veřejné moci, subjekt pověřený výkonem veřejné moci, mezinárodní organizace nebo fyzická či právnická osoba řádně oprávněná a pověřená úkoly souvisejícími s dohledem nad misemi, provozními činnostmi a infrastrukturami, jež jsou kritické z hlediska bezpečnosti, a jejich řízením;

| 23) | „centrem složky GOVSATCOM“ provozní středisko, jehož hlavní funkcí je zajišťovat bezpečné spojení mezi uživateli složky GOVSATCOM a poskytovateli kapacit a služeb složky GOVSATCOM, a tím neustále optimalizovat nabídku a poptávku. |
| --- | --- |

23)

„centrem složky GOVSATCOM“ provozní středisko, jehož hlavní funkcí je zajišťovat bezpečné spojení mezi uživateli složky GOVSATCOM a poskytovateli kapacit a služeb složky GOVSATCOM, a tím neustále optimalizovat nabídku a poptávku.

| 24) | „případem použití služeb složky GOVSATCOM“ provozní scénář v konkrétním prostředí, ve kterém se vyžadují služby složky GOVSATCOM; |
| --- | --- |

24)

„případem použití služeb složky GOVSATCOM“ provozní scénář v konkrétním prostředí, ve kterém se vyžadují služby složky GOVSATCOM;

| 25) | „utajovanými informacemi EU“ jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Unie nebo jednoho či více členských států; |
| --- | --- |

25)

„utajovanými informacemi EU“ jakékoli informace nebo materiály označené stupněm utajení EU, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo různou měrou poškodit zájmy Unie nebo jednoho či více členských států;

| 26) | „citlivými neutajovanými informacemi“ neutajované informace ve smyslu článku 9 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 (37), podle kterého se povinnost chránit citlivé neutajované informace vztahuje výhradně na Komisi a na agentury a subjekty Unie, které jsou na základě právních předpisů povinny uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise; |
| --- | --- |

26)

„citlivými neutajovanými informacemi“ neutajované informace ve smyslu článku 9 rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 (37), podle kterého se povinnost chránit citlivé neutajované informace vztahuje výhradně na Komisi a na agentury a subjekty Unie, které jsou na základě právních předpisů povinny uplatňovat bezpečnostní pravidla Komise;

37

| 27) | „operací kombinování zdrojů“ opatření podporovaná z rozpočtu Unie, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory nebo finanční nástroje nebo rozpočtové záruky z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |
| --- | --- |

27)

„operací kombinování zdrojů“ opatření podporovaná z rozpočtu Unie, včetně opatření v rámci nástrojů kombinujících zdroje financování podle čl. 2 odst. 6 finančního nařízení, která kombinují nevratné formy podpory nebo finanční nástroje nebo rozpočtové záruky z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

| 28) | „právním subjektem“ jakákoli fyzická osoba, nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a způsobilost jednat vlastním jménem, vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity podle čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení. |
| --- | --- |

28)

„právním subjektem“ jakákoli fyzická osoba, nebo právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a způsobilost jednat vlastním jménem, vykonávat práva a mít povinnosti, nebo subjekt bez právní subjektivity podle čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení.

| 29) | „svěřenským subjektem“ právní subjekt, který je nezávislý na Komisi nebo třetí straně a který od Komise nebo uvedené třetí strany obdrží data za účelem bezpečného uložení těchto dat a nakládání s nimi; |
| --- | --- |

29)

„svěřenským subjektem“ právní subjekt, který je nezávislý na Komisi nebo třetí straně a který od Komise nebo uvedené třetí strany obdrží data za účelem bezpečného uložení těchto dat a nakládání s nimi;

Článek 3

Složky programu

1.   Program se skládá z těchto složek:

| a) | „Galileo”, autonomního civilního globálního družicového navigačního systému (GNSS) pod civilní kontrolou, který sestává z konstelace družic, středisku a globální síti pozemních stanic a který poskytuje polohové, navigační a časoměrné služby a začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky; |
| --- | --- |

a)

„Galileo”, autonomního civilního globálního družicového navigačního systému (GNSS) pod civilní kontrolou, který sestává z konstelace družic, středisku a globální síti pozemních stanic a který poskytuje polohové, navigační a časoměrné služby a začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky;

| b) | „Evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací“ (EGNOS), civilní regionální družicový navigační systém pod civilní kontrolou, který se skládá ze středisek a pozemních stanic a několika transpondérů instalovaných na geosynchronních družicích a který rozšiřuje a koriguje otevřené signály vysílané systémem Galileo a jinými GNSS, mimo jiné pro účely uspořádání letového provozu, letových navigačních služeb a jiných dopravních systémů; |
| --- | --- |

b)

„Evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací“ (EGNOS), civilní regionální družicový navigační systém pod civilní kontrolou, který se skládá ze středisek a pozemních stanic a několika transpondérů instalovaných na geosynchronních družicích a který rozšiřuje a koriguje otevřené signály vysílané systémem Galileo a jinými GNSS, mimo jiné pro účely uspořádání letového provozu, letových navigačních služeb a jiných dopravních systémů;

| c) | „Copernicus”, funkční, autonomní, z potřeb uživatelů vycházející systém pro civilní pozorování Země, který podléhá civilní kontrole a využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity, poskytuje geoinformační data a služby, zahrnuje družice, pozemní infrastrukturu, zařízení pro zpracování dat a informací a distribuční infrastrukturu, je založen na základě politiky bezplatného a otevřeného přístupu k datům, a v příslušných případech plně začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky ; |
| --- | --- |

c)

„Copernicus”, funkční, autonomní, z potřeb uživatelů vycházející systém pro civilní pozorování Země, který podléhá civilní kontrole a využívá stávající vnitrostátní a evropské kapacity, poskytuje geoinformační data a služby, zahrnuje družice, pozemní infrastrukturu, zařízení pro zpracování dat a informací a distribuční infrastrukturu, je založen na základě politiky bezplatného a otevřeného přístupu k datům, a v příslušných případech plně začleňuje bezpečnostní potřeby a požadavky ;

| d) | „systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru” nebo „SSA”, který zahrnuje následující dílčí složky:






  i) | „dílčí složku SST”, systému pozorování a sledování vesmíru, jehož cílem je vylepšovat, provozovat a poskytovat data, informace a služby související s pozorováním a sledováním kosmických objektů, které obíhají okolo Země; |
| --- | --- | --- |

d)

„systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru” nebo „SSA”, který zahrnuje následující dílčí složky:

i)

„dílčí složku SST”, systému pozorování a sledování vesmíru, jehož cílem je vylepšovat, provozovat a poskytovat data, informace a služby související s pozorováním a sledováním kosmických objektů, které obíhají okolo Země;

| ii) | „dílčí složku kosmické počasí”, pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí; a |
| --- | --- |

ii)

„dílčí složku kosmické počasí”, pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí; a

| iii) | „dílčí složku blízkozemní tělesa”, rizika sledování blízkozemních těles blížících se k Zemi; |
| --- | --- |

iii)

„dílčí složku blízkozemní tělesa”, rizika sledování blízkozemních těles blížících se k Zemi;

| e) | „GOVSATCOM”, služba družicové komunikace pod civilní a vládní kontrolou, která umožňuje poskytování služeb a kapacit družicové komunikace orgánům Unie a členských států, které řídí mise a infrastruktury, které jsou kritické z hlediska bezpečnosti. |
| --- | --- |

e)

„GOVSATCOM”, služba družicové komunikace pod civilní a vládní kontrolou, která umožňuje poskytování služeb a kapacit družicové komunikace orgánům Unie a členských států, které řídí mise a infrastruktury, které jsou kritické z hlediska bezpečnosti.

2.   Program zahrnuje dodatečná opatření, která mají za cíl zajistit efektivní a autonomní přístup do vesmíru pro účely programu, podpořit inovativní a konkurenceschopné evropské kosmického odvětví, a to základní i navazujícího, posílit vesmírný ekosystém Unie a upevnit postavení Unie jako globálního hráče.

Článek 4

Cíle

1.   Program má tyto obecné cíle:

| a) | poskytovat nebo přispívat k poskytování vysoce kvalitních, aktuálních a případně zabezpečených dat, informací a služeb souvisejících s vesmírem, a to bez přerušení, kdykoli je to možné a na globální úrovni, které splňují současné i budoucí potřeby a které jsou schopny podpořit politické priority Unie a související přijímání nezávislých rozhodnutí podložených důkazy, mj. pokud jde o změnu klimatu, dopravu a bezpečnost; |
| --- | --- |

a)

poskytovat nebo přispívat k poskytování vysoce kvalitních, aktuálních a případně zabezpečených dat, informací a služeb souvisejících s vesmírem, a to bez přerušení, kdykoli je to možné a na globální úrovni, které splňují současné i budoucí potřeby a které jsou schopny podpořit politické priority Unie a související přijímání nezávislých rozhodnutí podložených důkazy, mj. pokud jde o změnu klimatu, dopravu a bezpečnost;

| b) | maximalizovat socioekonomické přínosy, zejména posílením rozvoje inovativních a konkurenceschopných evropských odvětví, a to základních i navazujících, včetně malých a středních podniků a začínajících podniků, což umožní růst a vytváření pracovních míst v Unii, a prosazováním co nejširšího přijímání a využívání dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu, a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni, při zajištění synergií a doplňkovosti s činnostmi Unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje prováděnými podle nařízení (EU) 2021/695; |
| --- | --- |

b)

maximalizovat socioekonomické přínosy, zejména posílením rozvoje inovativních a konkurenceschopných evropských odvětví, a to základních i navazujících, včetně malých a středních podniků a začínajících podniků, což umožní růst a vytváření pracovních míst v Unii, a prosazováním co nejširšího přijímání a využívání dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu, a to jak uvnitř Unie, tak mimo ni, při zajištění synergií a doplňkovosti s činnostmi Unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje prováděnými podle nařízení (EU) 2021/695;

| c) | zvyšovat bezpečnost a zabezpečení Unie a jejích členských států a posilovat autonomii Unie, zejména z technologického hlediska; |
| --- | --- |

c)

zvyšovat bezpečnost a zabezpečení Unie a jejích členských států a posilovat autonomii Unie, zejména z technologického hlediska;

| d) | prosazovat úlohu Unie jakožto globálního aktéra v kosmickém odvětví, podporovat mezinárodní spolupráci, posilovat evropskou diplomacii v oblasti vesmíru, mimo jiné podporou zásad reciprocity a spravedlivé hospodářské soutěže, a posilovat její úlohu při řešení globálních výzev, podporovat celosvětové iniciativy, a to i s ohledem na udržitelný rozvoj, a zvyšovat povědomí o vesmíru jakožto společném dědictví lidstva; |
| --- | --- |

d)

prosazovat úlohu Unie jakožto globálního aktéra v kosmickém odvětví, podporovat mezinárodní spolupráci, posilovat evropskou diplomacii v oblasti vesmíru, mimo jiné podporou zásad reciprocity a spravedlivé hospodářské soutěže, a posilovat její úlohu při řešení globálních výzev, podporovat celosvětové iniciativy, a to i s ohledem na udržitelný rozvoj, a zvyšovat povědomí o vesmíru jakožto společném dědictví lidstva;

| e) | zvyšovat bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost všech činností v kosmickém prostoru týkajících se kosmických objektů a šíření kosmické tříště, jakož i kosmického prostředí, prováděním vhodných opatření, včetně vývoje a zavádění technologií pro odstraňování celistvých kosmických objektů na konci jejich životnosti a pro odstraňování kosmické tříště. |
| --- | --- |

e)

zvyšovat bezpečnost, zabezpečení a udržitelnost všech činností v kosmickém prostoru týkajících se kosmických objektů a šíření kosmické tříště, jakož i kosmického prostředí, prováděním vhodných opatření, včetně vývoje a zavádění technologií pro odstraňování celistvých kosmických objektů na konci jejich životnosti a pro odstraňování kosmické tříště.

2.   Program má tyto specifické cíle:

| a) | pokud jde o Galileo a EGNOS: dlouhodobě poskytovat nejmodernější a zabezpečené polohové, navigační a časoměrné služby a zajistit nepřetržité fungování a spolehlivost těchto služeb; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o Galileo a EGNOS: dlouhodobě poskytovat nejmodernější a zabezpečené polohové, navigační a časoměrné služby a zajistit nepřetržité fungování a spolehlivost těchto služeb;

| b) | pokud jde o Copernicus: poskytovat přesná a spolehlivá data, informace a služby týkající se pozorování Země zahrnující jiné zdroje dat, a to na dlouhodobém a udržitelném základě, na podporu formulování, provádění a monitorování politik Unie a jejích členských států i činností založených na požadavcích uživatelů; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o Copernicus: poskytovat přesná a spolehlivá data, informace a služby týkající se pozorování Země zahrnující jiné zdroje dat, a to na dlouhodobém a udržitelném základě, na podporu formulování, provádění a monitorování politik Unie a jejích členských států i činností založených na požadavcích uživatelů;

| c) | pokud jde o získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA): zlepšovat kapacity, monitorovat, sledovat a identifikovat kosmické objekty a kosmickou tříšť s cílem dále zvyšovat výkonnost a autonomii kapacit v rámci dílčí složky SST na úrovni Unie, poskytovat služby v rámci dílčí složky kosmického počasí a mapovat a propojovat kapacity členských států v rámci dílčí složky blízkozemní tělesa; |
| --- | --- |

c)

pokud jde o získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA): zlepšovat kapacity, monitorovat, sledovat a identifikovat kosmické objekty a kosmickou tříšť s cílem dále zvyšovat výkonnost a autonomii kapacit v rámci dílčí složky SST na úrovni Unie, poskytovat služby v rámci dílčí složky kosmického počasí a mapovat a propojovat kapacity členských států v rámci dílčí složky blízkozemní tělesa;

| d) | pokud jde o GOVSATCOM: zajistit dlouhodobou dostupnost spolehlivých, zabezpečených a nákladově efektivních služeb družicové komunikace pro uživatele složky GOVSATCOM; |
| --- | --- |

d)

pokud jde o GOVSATCOM: zajistit dlouhodobou dostupnost spolehlivých, zabezpečených a nákladově efektivních služeb družicové komunikace pro uživatele složky GOVSATCOM;

| e) | podporovat autonomní, bezpečné a nákladově efektivní možnosti přístupu do vesmíru, a to s přihlédnutím k podstatným bezpečnostním zájmům Unie; |
| --- | --- |

e)

podporovat autonomní, bezpečné a nákladově efektivní možnosti přístupu do vesmíru, a to s přihlédnutím k podstatným bezpečnostním zájmům Unie;

| f) | napomáhat rozvoji silné kosmické ekonomiky Unie, mimo jiné podporou kosmického ekosystému a posilováním konkurenceschopnosti, inovací, podnikání, dovedností a budováním kapacit ve všech členských státech a regionech Unie, se zvláštním ohledem na malé a střední podniky a začínající podniky či fyzické a právnické osoby z Unie, které působí nebo by chtěly působit v tomto odvětví. |
| --- | --- |

f)

napomáhat rozvoji silné kosmické ekonomiky Unie, mimo jiné podporou kosmického ekosystému a posilováním konkurenceschopnosti, inovací, podnikání, dovedností a budováním kapacit ve všech členských státech a regionech Unie, se zvláštním ohledem na malé a střední podniky a začínající podniky či fyzické a právnické osoby z Unie, které působí nebo by chtěly působit v tomto odvětví.

Článek 5

Přístup do vesmíru

1.   Program podporuje zadávání a shromažďování služeb vypouštění do vesmíru pro potřeby programu a shromažďování služeb pro členské státy a mezinárodní organizace na jejich žádost.

2.   V rámci synergie s jinými programy Unie a programy financování, a aniž jsou dotčeny činnosti ESA v oblasti přístupu do vesmíru, může program podporovat:

| a) | úpravy, včetně vývoje technologií, systémů pro vypouštění do vesmíru, které jsou nezbytné pro vypouštění družic, včetně alternativních technologií a inovativních systémů pro přístup do vesmíru, a pro provádění složek programu; |
| --- | --- |

a)

úpravy, včetně vývoje technologií, systémů pro vypouštění do vesmíru, které jsou nezbytné pro vypouštění družic, včetně alternativních technologií a inovativních systémů pro přístup do vesmíru, a pro provádění složek programu;

| b) | úpravy pozemní kosmické infrastruktury, včetně nového vývoje, které jsou nezbytné pro provádění programu. |
| --- | --- |

b)

úpravy pozemní kosmické infrastruktury, včetně nového vývoje, které jsou nezbytné pro provádění programu.

Článek 6

Opatření na podporu inovativního a konkurenceschopného kosmického odvětví Unie

1.   Program podporuje budování kapacit v rámci Unie podporou:

| a) | inovačních činností za účelem co nejlepšího využití kosmických technologií, infrastruktury nebo služeb a opatření usnadňujících zavádění inovativních řešení, která jsou výsledkem výzkumných a inovačních činností, a pro podporu rozvoje navazujícího odvětví, zejména prostřednictvím synergií s jinými programy Unie a finančními nástroji, včetně Programu Invest EU; |
| --- | --- |

a)

inovačních činností za účelem co nejlepšího využití kosmických technologií, infrastruktury nebo služeb a opatření usnadňujících zavádění inovativních řešení, která jsou výsledkem výzkumných a inovačních činností, a pro podporu rozvoje navazujícího odvětví, zejména prostřednictvím synergií s jinými programy Unie a finančními nástroji, včetně Programu Invest EU;

| b) | činností zaměřených na podporu veřejné poptávky a inovací ve veřejném sektoru s cílem plně využít potenciál veřejných služeb pro občany a podniky; |
| --- | --- |

b)

činností zaměřených na podporu veřejné poptávky a inovací ve veřejném sektoru s cílem plně využít potenciál veřejných služeb pro občany a podniky;

| c) | podnikání, a to i od rané fáze až po rozšiřování, v souladu s článkem 21 a na základě dalších ustanovení o přístupu k finančním prostředkům uvedených v článku 18 a hlavě III kapitole I, i využitím strategie „přístup první smlouvy“; |
| --- | --- |

c)

podnikání, a to i od rané fáze až po rozšiřování, v souladu s článkem 21 a na základě dalších ustanovení o přístupu k finančním prostředkům uvedených v článku 18 a hlavě III kapitole I, i využitím strategie „přístup první smlouvy“;

| d) | vzniku kosmického ekosystému vstřícného k podnikům prostřednictvím spolupráce mezi podniky ve formě sítě kosmických center, která






  i) | na vnitrostátní a regionální úrovni propojuje subjekty z kosmického, digitálního i jiného odvětví, jakož i uživatele; a |
| --- | --- | --- |

d)

vzniku kosmického ekosystému vstřícného k podnikům prostřednictvím spolupráce mezi podniky ve formě sítě kosmických center, která

i)

na vnitrostátní a regionální úrovni propojuje subjekty z kosmického, digitálního i jiného odvětví, jakož i uživatele; a

| ii) | mají za cíl poskytovat podporu, zařízení a služby občanům a společnostem za účelem podpory podnikání a dovedností a posílení synergií v navazujícím odvětví a podpory spolupráce s centry pro digitální inovace zřízenými v rámci programu Digitální Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 (38); |
| --- | --- |

ii)

mají za cíl poskytovat podporu, zařízení a služby občanům a společnostem za účelem podpory podnikání a dovedností a posílení synergií v navazujícím odvětví a podpory spolupráce s centry pro digitální inovace zřízenými v rámci programu Digitální Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 (38);

| e) | poskytování činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zvláště pro odborníky, podnikatele, absolventy a studenty, zejména prostřednictvím synergií s iniciativami na vnitrostátní a regionální úrovni, za účelem rozvoje vyspělých dovedností; |
| --- | --- |

e)

poskytování činností v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, zvláště pro odborníky, podnikatele, absolventy a studenty, zejména prostřednictvím synergií s iniciativami na vnitrostátní a regionální úrovni, za účelem rozvoje vyspělých dovedností;

| f) | přístupu ke zpracujícím a zkušebním zařízením pro odborníky ze soukromého a veřejného sektoru, studenty a podnikatele; |
| --- | --- |

f)

přístupu ke zpracujícím a zkušebním zařízením pro odborníky ze soukromého a veřejného sektoru, studenty a podnikatele;

| g) | certifikační a normalizační činnosti; |
| --- | --- |

g)

certifikační a normalizační činnosti;

| h) | posílení evropských dodavatelských řetězců v celé Unii prostřednictvím široké účasti podniků, zejména malých a středních podniků a začínajících podniků, ve všech složkách programu, zejména prostřednictvím článku 14, a posílení opatření na podporu konkurenceschopnosti uvedených podniků na celosvětové úrovni. |
| --- | --- |

h)

posílení evropských dodavatelských řetězců v celé Unii prostřednictvím široké účasti podniků, zejména malých a středních podniků a začínajících podniků, ve všech složkách programu, zejména prostřednictvím článku 14, a posílení opatření na podporu konkurenceschopnosti uvedených podniků na celosvětové úrovni.

2.   Při provádění činností uvedených v odstavci 1 se podporuje potřeba rozvíjet kapacitu v členských státech s vznikajícím kosmickým průmyslem s cílem poskytnout všem členským státům stejné příležitosti k účasti na kosmickém programu.

Článek 7

Účast třetích zemí a mezinárodních organizací na programu

1.   Galileo, EGNOS a Copernicus, jakož i dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa, s výjimkou dílčí složky SST, jsou otevřeny účasti členů Evropského sdružení volného obchodu (EFTA), kteří jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.

Copernicus a dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa, s výjimkou dílčí složky SST, jsou otevřeny účasti těchto třetích zemí:

| a) | přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro jejich účast v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi nimi a Unií; |
| --- | --- |

a)

přistupující země, kandidátské země a potenciální kandidáti v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro jejich účast v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi nimi a Unií;

| b) | země evropské politiky sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi. |
| --- | --- |

b)

země evropské politiky sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách a rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách a v souladu se zvláštními podmínkami stanovenými v dohodách mezi Unií a těmito zeměmi.

2.   V souladu s podmínkami stanovenými ve zvláštní dohodě, uzavřené v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, která upravuje účast třetí země nebo mezinárodní organizace v některém programu Unie jsou:

| a) | složky Galileo a EGNOS otevřeny účasti třetích zemí uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b); |
| --- | --- |

a)

složky Galileo a EGNOS otevřeny účasti třetích zemí uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b);

| b) | složka GOVSATCOM je otevřena účasti členů ESVO, kteří jsou členy EHP, jakož i třetích zemí uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b); a |
| --- | --- |

b)

složka GOVSATCOM je otevřena účasti členů ESVO, kteří jsou členy EHP, jakož i třetích zemí uvedených v odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b); a

| c) | složky Galileo, EGNOS, Copernicus, GOVSATCOM, jakož i dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa , s výjimkou dílčí složky SST, jsou otevřeny účasti jiných třetích zemí, než jsou třetí země, na něž se vztahuje odstavec 1, a mezinárodních organizací. |
| --- | --- |

c)

složky Galileo, EGNOS, Copernicus, GOVSATCOM, jakož i dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa , s výjimkou dílčí složky SST, jsou otevřeny účasti jiných třetích zemí, než jsou třetí země, na něž se vztahuje odstavec 1, a mezinárodních organizací.

Zvláštní dohoda uvedená v prvním pododstavci tohoto odstavce:

| a) | zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země nebo mezinárodní organizace, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni; |
| --- | --- |

a)

zajišťuje spravedlivou rovnováhu mezi příspěvky třetí země nebo mezinárodní organizace, která se účastní programů Unie, a přínosy pro ni;

| b) | stanoví podmínky účasti v programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady. |
| --- | --- |

b)

stanoví podmínky účasti v programech, včetně výpočtu finančních příspěvků na jednotlivé programy a jejich správní náklady.

| c) | nesvěřuje dané třetí zemi nebo mezinárodní organizaci žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie; |
| --- | --- |

c)

nesvěřuje dané třetí zemi nebo mezinárodní organizaci žádnou rozhodovací pravomoc ohledně daného programu Unie;

| d) | zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy. |
| --- | --- |

d)

zaručuje práva Unie zajistit řádné finanční řízení a chránit své finanční zájmy.

Příspěvky uvedené v písm. b) druhého pododstavce tohoto odstavce představují účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 5 finančního nařízení;

3.   Účast na složkách nebo dílčích složkách programu, s výjimkou dílčí složky SST, je otevřena pouze třetím zemím a mezinárodním organizacím v souladu s tímto článkem za předpokladu, že jsou ochráněny základní bezpečnostní zájmy Unie a jejích členských států, a to i pokud jde o ochranu utajovaných informací podle článku 43.

Článek 8

Přístup třetích zemí a mezinárodních organizací ke službám SST, složky GOVSATCOM a veřejně regulované službě složky Galileo

1.   Třetí země a mezinárodní organizace mohou mít přístup ke službám složky GOVSATCOM, pokud

| a) | uzavřou dohodu v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, která stanoví podmínky přístupu ke službám složky GOVSATCOM; a |
| --- | --- |

a)

uzavřou dohodu v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU, která stanoví podmínky přístupu ke službám složky GOVSATCOM; a

| b) | splňují článek 43 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

splňují článek 43 tohoto nařízení.

2.   Třetí země a mezinárodní organizace, které nemají ústředí v Unii, mohou mít přístup ke službám SST uvedeným v čl. 55 odst. 1 písm. d), pokud

| a) | v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU uzavřou dohodu, která stanoví podmínky přístupu k těmto službám SST; a |
| --- | --- |

a)

v souladu s článkem 218 Smlouvy o fungování EU uzavřou dohodu, která stanoví podmínky přístupu k těmto službám SST; a

| b) | splňují článek 43 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

splňují článek 43 tohoto nařízení.

3.   Dohoda podle článku 218 Smlouvy o fungování EU se pro veřejně dostupné služby SST uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. a), b) a c) nevyžaduje. Přístup k těmto službám se uskutečňuje na základě žádosti potenciálních uživatelů v souladu s článkem 56.

4.   Přístup třetích zemí a mezinárodních organizací k veřejné regulované službě (PRS) poskytované složkou Galileo se řídí čl. 3 odst. 5 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (39).

Článek 9

Vlastnictví a využívání prostředků

1.   Kromě výjimky stanovené podle odstavce 2 je Unie vlastníkem veškerých hmotných i nehmotných prostředků vytvořených nebo vyvinutých v rámci složek programu. V tomto smyslu Komise zajistí, aby příslušné smlouvy, dohody a další ujednání vztahující se na tyto činnosti, jež mohou vést k vytvoření nebo vyvinutí takových prostředků, obsahovaly ustanovení zajišťující, že tyto prostředky jsou ve vlastnictví Unie.

2.   Odstavec 1 se na hmotné a nehmotné prostředky vytvořené nebo vyvinuté v rámci složek programu nepoužije, pokud činnosti, jež mohou vést k vytvoření nebo vyvinutí takových prostředků:

| a) | jsou prováděny na základě grantů nebo cen zcela financovaných Unií; |
| --- | --- |

a)

jsou prováděny na základě grantů nebo cen zcela financovaných Unií;

| b) | nejsou zcela financovány Unií nebo |
| --- | --- |

b)

nejsou zcela financovány Unií nebo

| c) | se vztahují na vývoj, výrobu nebo používání přijímačů PRS zahrnujících utajované informace EU nebo komponentů takových přijímačů. |
| --- | --- |

c)

se vztahují na vývoj, výrobu nebo používání přijímačů PRS zahrnujících utajované informace EU nebo komponentů takových přijímačů.

3.   Komise zajistí, aby smlouvy, dohody a jiná ujednání vztahující se na činnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku obsahovaly ustanovení stanovící příslušný režim vlastnictví těchto prostředků, a pokud jde o písm. c) odst. 2 tohoto článku, aby Unie mohla používat přijímače PRS v souladu s rozhodnutím č. 1104/2011/EU.

4.   Komise usiluje o uzavření smluv, dohod nebo jiných ujednání se třetími stranami, pokud jde o:

| a) | dříve existující vlastnická práva k hmotným a nehmotným prostředkům vytvořeným nebo vyvinutým v rámci složek programu; |
| --- | --- |

a)

dříve existující vlastnická práva k hmotným a nehmotným prostředkům vytvořeným nebo vyvinutým v rámci složek programu;

| b) | nabytí vlastnictví nebo licenčních práv k jiným hmotným a nehmotným prostředkům nezbytným k provádění programu. |
| --- | --- |

b)

nabytí vlastnictví nebo licenčních práv k jiným hmotným a nehmotným prostředkům nezbytným k provádění programu.

5.   Komise prostřednictvím vhodného rámce zajistí optimální využití hmotných a nehmotných prostředků uvedených v odstavcích 1 a 2, jejichž vlastníkem je Unie.

6.   Pokud tyto prostředky uvedené v odstavci 1 a 2 sestávají z práv duševního vlastnictví, Komise spravuje tato práva co nejúčinněji a přihlíží přitom k:

| a) | potřebě chránit a zhodnocovat prostředky; |
| --- | --- |

a)

potřebě chránit a zhodnocovat prostředky;

| b) | oprávněným zájmům všech dotčených stran; |
| --- | --- |

b)

oprávněným zájmům všech dotčených stran;

| c) | potřebě vyváženého vývoje trhů a nových technologií; a |
| --- | --- |

c)

potřebě vyváženého vývoje trhů a nových technologií; a

| d) | potřebě kontinuity služeb poskytovaných složkami programu. |
| --- | --- |

d)

potřebě kontinuity služeb poskytovaných složkami programu.

Komise zejména zajistí, aby příslušné smlouvy, dohody a jiná ujednání obsahovaly možnost převést tato práva duševního vlastnictví na třetí strany nebo udělit licenci k těmto právům třetím stranám, včetně původce duševního vlastnictví, a aby agentura mohla těchto práv volně požívat, pokud to bude nutné pro plnění jejích úkolů podle tohoto nařízení.

Dohoda o finančním rámcovém partnerství stanovená v čl. 28 odst. 4 nebo dohody o přiznání příspěvku uvedené v čl. 32 odst. 1 obsahují příslušná ustanovení umožňující využití těchto práv duševního vlastnictví uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce ESA a dalšími pověřenými subjekty, je-li to nezbytné k plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení a podmínek pro toto použití.

Článek 10

Záruka

1.   Aniž by tím byly dotčeny povinnosti určené právně závaznými ustanoveními, jsou služby, data a informace poskytované složkami programu poskytovány bez záruky, ať už výslovné nebo implicitní, pokud jde o jejich kvalitu, přesnost, dostupnost, spolehlivost, rychlost a vhodnost pro jakýkoli účel.

2.   Komise zajistí, aby uživatelé těchto služeb, dat a informací byli řádným způsobem informováni o odstavci 1.

HLAVA II

ROZPOČTOVÝ PŘÍSPĚVEK A MECHANISMY

Článek 11

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 a pro krytí souvisejících rizik, činí 14,880 miliardy EUR v běžných cenách.

Částka uvedená v prvním pododstavci se rozdělí mezi tyto kategorie výdajů:

| a) | pokud jde o Galileo a EGNOS: 9,017 miliardy EUR; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o Galileo a EGNOS: 9,017 miliardy EUR;

| b) | pokud jde o Copernicus: 5,421 miliardy EUR; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o Copernicus: 5,421 miliardy EUR;

| c) | pokud jde o SSA a GOVSATCOM: 0,442 miliardy EUR. |
| --- | --- |

c)

pokud jde o SSA a GOVSATCOM: 0,442 miliardy EUR.

2.   Komise může přerozdělit finanční prostředky mezi kategorie výdajů uvedené v odstavci 1 tohoto článku až do výše 7,5 % kategorie výdajů, která dostává finanční prostředky, nebo kategorie, která poskytuje finanční prostředky. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přerozdělit finanční prostředky mezi kategoriemi výdajů uvedenými v odstavci 1 tohoto článku, pokud toto přidělení převyšuje souhrnnou částku o více než 7,5 % částky přidělené kategorii výdajů, která dostává finanční prostředky, nebo kategorie, která poskytuje finanční prostředky. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

3.   Dodatečná opatření podle čl. 3 odst. 2, totiž činnosti uvedené v článcích 5 a 6, jsou financovány v rámci složek programu.

4.   Rozpočtové prostředky Unie přidělené na program pokrývají všechny činnosti, které jsou potřebné k plnění cílů uvedených v článku 4. Tyto výdaje mohou zahrnovat:

| a) | studie a setkání odborníků se zvláštním zřetelem na dodržení nákladových a časových omezení programu; |
| --- | --- |

a)

studie a setkání odborníků se zvláštním zřetelem na dodržení nákladových a časových omezení programu;

| b) | informační a komunikační činnosti, včetně institucionální komunikace politických priorit Unie, souvisejí-li s cíli tohoto nařízení, se zvláštním ohledem na vytváření synergií s dalšími politikami Unie; |
| --- | --- |

b)

informační a komunikační činnosti, včetně institucionální komunikace politických priorit Unie, souvisejí-li s cíli tohoto nařízení, se zvláštním ohledem na vytváření synergií s dalšími politikami Unie;

| c) | sítě informačních technologií, jejichž funkcí je zpracovávat nebo vyměňovat informace, a opatření správního řízení, i v oblasti bezpečnosti, prováděná Komisí; |
| --- | --- |

c)

sítě informačních technologií, jejichž funkcí je zpracovávat nebo vyměňovat informace, a opatření správního řízení, i v oblasti bezpečnosti, prováděná Komisí;

| d) | technickou a správní pomoc pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně institucionálních systémů informačních technologií. |
| --- | --- |

d)

technickou a správní pomoc pro provádění programu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnoticí činnosti, včetně institucionálních systémů informačních technologií.

5.   Opatření, která obdrží kumulativní financování z různých programů Unie, se podrobí auditu jen jednou a tento audit zahrne všechny zapojené programy a jejich příslušná pravidla.

6.   Rozpočtové závazky související s programem, které pokrývají činnosti trvající déle než jedno finanční období, mohou být rozděleny na roční splátky v průběhu několika let.

7.   Do programu mohou být převedeny na žádost dotčených členských států zdroje přidělené dotčeným členským státům v rámci sdíleného řízení podle podmínek stanovených v článku 26 nařízení o společných ustanoveních. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 prvním pododstavcem písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného pododstavce. Tyto zdroje se použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Článek 12

Účelově vázané příjmy

1.   Příjmy generované složkami programu jsou hrazeny do rozpočtu Unie a použity k financování té složky, která tyto příjmy vygenerovala.

2.   Členské státy mohou složce programu poskytnout dodatečný finanční příspěvek pro účely financování dalších prvků za podmínky, že tyto další prvky nevytvářejí finanční ani technickou zátěž a že nezpůsobují u dotčené složky prodlení. Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne o tom, zda byly uvedené podmínky splněny. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3 rozhodne.

3.   Dodatečný finanční příspěvek podle tohoto článku představuje vnější účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 2 finančního nařízení.

Článek 13

Provádění a formy financování z prostředků Unie

1.   Program se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) finančního nařízení.

2.   Program může poskytovat financování jednou z forem stanovených ve finančním nařízení, zejména formou grantů, cen a veřejných zakázek. Zároveň může poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.

3.   Je-li rozpočet složky Copernicus prováděn v rámci nepřímého řízení, uplatní se v míře umožněné články 62 a 154 finančního nařízení pravidla subjektů pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, která upravují zadávání veřejných zakázek. Zvláštní úpravy nezbytné pro pravidla zadávání veřejných zakázek stanoví příslušné dohody o přiznání příspěvku.

HLAVA III

FINANČNÍ USTANOVENÍ

KAPITOLA I

Zadávání veřejných zakázek

Článek 14

Zásady zadávání veřejných zakázek

1.   V průběhu zadávacího řízení pro účely programu jedná veřejný zadavatel v souladu s těmito zásadami s cílem:

| a) | prosazovat ve všech členských státech, v celé Unii a v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů, a zejména začínajících podniků, nových účastníků na trhu a malých a středních podniků, včetně případů, kdy uchazeči zadávají subdodávky; |
| --- | --- |

a)

prosazovat ve všech členských státech, v celé Unii a v celém dodavatelském řetězci co nejširší a nejotevřenější účast všech hospodářských subjektů, a zejména začínajících podniků, nových účastníků na trhu a malých a středních podniků, včetně případů, kdy uchazeči zadávají subdodávky;

| b) | zajišťovat účinnou hospodářskou soutěž a vyvarovat se, je-li to možné, přílišné závislosti na jediném poskytovateli, zejména u kritického zařízení a služeb, při současném přihlédnutí k cílům technologické nezávislosti a kontinuity služeb; |
| --- | --- |

b)

zajišťovat účinnou hospodářskou soutěž a vyvarovat se, je-li to možné, přílišné závislosti na jediném poskytovateli, zejména u kritického zařízení a služeb, při současném přihlédnutí k cílům technologické nezávislosti a kontinuity služeb;

| c) | odchylně od článku 167 finančního nařízení využívat, kdykoli je to vhodné, více zdrojů dodávek s cílem zajistit lepší celkovou kontrolu nad všemi složkami programu a jejich výdaji a harmonogramy; |
| --- | --- |

c)

odchylně od článku 167 finančního nařízení využívat, kdykoli je to vhodné, více zdrojů dodávek s cílem zajistit lepší celkovou kontrolu nad všemi složkami programu a jejich výdaji a harmonogramy;

| d) | dodržovat zásady otevřeného přístupu a spravedlivé hospodářské soutěže v rámci celého dodavatelského řetězce prostřednictvím nabídkových řízení založených na poskytování transparentních a včasných informací a jasném sdělování platných pravidel a postupů pro zadávání veřejných zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících rovné podmínky pro všechny potenciální uchazeče, včetně malých a středních podniků a začínajících podniků; |
| --- | --- |

d)

dodržovat zásady otevřeného přístupu a spravedlivé hospodářské soutěže v rámci celého dodavatelského řetězce prostřednictvím nabídkových řízení založených na poskytování transparentních a včasných informací a jasném sdělování platných pravidel a postupů pro zadávání veřejných zakázek, kritérií výběru a kritérií pro přidělení zakázky a jakýchkoliv dalších důležitých informací umožňujících rovné podmínky pro všechny potenciální uchazeče, včetně malých a středních podniků a začínajících podniků;

| e) | posilovat autonomii Unie, zejména z technologického hlediska; |
| --- | --- |

e)

posilovat autonomii Unie, zejména z technologického hlediska;

| f) | splňovat požadavky na bezpečnost složek programu a přispívat k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států; |
| --- | --- |

f)

splňovat požadavky na bezpečnost složek programu a přispívat k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů Unie a jejích členských států;

| g) | podporovat kontinuitu služeb a spolehlivost; |
| --- | --- |

g)

podporovat kontinuitu služeb a spolehlivost;

| h) | splňovat odpovídající sociální a environmentální kritéria. |
| --- | --- |

h)

splňovat odpovídající sociální a environmentální kritéria.

2.   Výbor pro zadávání veřejných zakázek kontroluje v rámci Komise proces zadávání veřejných zakázek, který se týká všech složek programu, a sleduje smluvní plnění rozpočtu Unie, které je delegováno na pověřené subjekty. V případě potřeby se přizve zástupce každého pověřeného subjektu.

Článek 15

Zakázky rozdělené na podmíněné části

1.   Pokud jde o činnosti specifické pro provoz a infrastrukturu, může veřejný zadavatel v souladu s tímto článkem zakázku zadat formou rozdělení na podmíněné části.

2.   Zadávací dokumentace v případě zadávání formou zakázky rozdělené na podmíněné části uvádí zvláštní náležitosti zakázky rozdělené na podmíněné části. Je v ní vymezen zejména předmět zakázky, cena nebo ujednání pro její stanovení a ujednání pro zhotovení díla, uskutečnění dodávek a poskytnutí služeb v jednotlivých částech .

3.   Zakázka rozdělená na podmíněné části zahrnuje:

| a) | pevnou část, z níž plyne pevný závazek zhotovit dílo, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část; a |
| --- | --- |

a)

pevnou část, z níž plyne pevný závazek zhotovit dílo, uskutečnit dodávky nebo poskytnout služby dohodnuté pro tuto část; a

| b) | jednu nebo více částí, jež jsou podmíněné z hlediska rozpočtu i plnění. |
| --- | --- |

b)

jednu nebo více částí, jež jsou podmíněné z hlediska rozpočtu i plnění.

4.   Povinnosti v rámci pevné části a povinnosti v rámci každé podmíněné části musí tvořit součásti jednoho soudržného celku s přihlédnutím k povinnostem v rámci dřívějších nebo následných částí.

5.   Plnění jednotlivých podmíněných částí podléhá souhlasu veřejného zadavatele, který své rozhodnutí zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli sdělí v souladu se zakázkou.

Článek 16

Zakázky s nákladově stanovenou cenou

1.   Veřejný zadavatel se může za podmínek stanovených v odstavci 3 rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou.

2.   Cenu, která má být zaplacena za zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou, tvoří náhrada:

| a) | všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli skutečně vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky; |
| --- | --- |

a)

všech přímých nákladů, které zhotoviteli, dodavateli nebo poskytovateli skutečně vznikly při plnění zakázky, jako jsou výdaje za pracovní sílu, materiál, spotřební zboží a využívání zařízení a infrastruktur nezbytných pro plnění zakázky;

| b) | nepřímých nákladů; |
| --- | --- |

b)

nepřímých nákladů;

| c) | a pevného zisku; a |
| --- | --- |

c)

a pevného zisku; a

| d) | vhodného motivačního poplatku v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění. |
| --- | --- |

d)

vhodného motivačního poplatku v závislosti na dosažení cílů, pokud jde o průběh plnění a harmonogram plnění.

3.   Veřejný zadavatel se může rozhodnout pro zakázku se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou, pokud je obtížné nebo nevyhovující uvést přesnou pevnou cenu kvůli nejistotám, jež jsou s plněním zakázky nutně spojené, jelikož:

| a) | se zakázka týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značné technické problémy; nebo |
| --- | --- |

a)

se zakázka týká velmi složitých prvků nebo prvků vyžadujících novou technologii, a proto s sebou nese značné technické problémy; nebo

| b) | činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné přesně stanovit celkovou pevnou cenu, protože existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek. |
| --- | --- |

b)

činnosti, které jsou předmětem zakázky, musí z provozních důvodů začít neprodleně, ačkoli není ještě možné přesně stanovit celkovou pevnou cenu, protože existují značná rizika nebo protože plnění zakázky je částečně závislé na plnění jiných zakázek.

4.   V zakázkách s nákladově stanovenou cenou se stanoví maximální cena. Maximální cenou zakázky se zcela nebo částečně nákladově stanovenou cenou je maximální cena, která může být zaplacena. Cena zmůže být změněna v souladu s článkem 172 finančního nařízení.

Článek 17

Subdodavatelé

1.   Aby veřejný zadavatel podpořil nové účastníky na trhu a malé, střední a začínající podniky a jejich přeshraniční účast a aby nabídl co nejširší zeměpisné pokrytí při současné ochraně autonomie Unie, požaduje po uchazeči, aby část zakázky zadal prostřednictvím veřejné soutěže na příslušných úrovních subdodávek společnostem, které nenáleží do skupiny uchazeče.

2.   Uchazeč odůvodní jakoukoli odchylku od požadavku podle odstavce 1.

3.   U zakázek, jejichž hodnota přesahuje 10 milionů EUR, se veřejný zadavatel snaží zajistit, aby nejméně 30 % hodnoty veřejné zakázky bylo zadáno na základě výběrového řízení na různých úrovních subdodávek společnostem mimo skupinu hlavního uchazeče, zejména s cílem umožnit přeshraniční účast malých a středních podniků. Komise informuje výbor pro program uvedený v čl. 107 odst. 1 o splnění tohoto cíle, pokud jde o smlouvy podepsané po vstupu tohoto nařízení v platnost.

KAPITOLA II

Granty, ceny a operace kombinování zdrojů

Článek 18

Granty a ceny

1.   Unie může pokrýt až 100 % způsobilých nákladů, aniž je tím dotčena zásada spolufinancování.

2.   Odchylně od čl. 181 odst. 6 finančního nařízení při uplatňování paušálních sazeb může příslušná schvalující osoba povolit nebo nařídit financování nepřímých nákladů příjemce do maximální výše 25 % celkových přímých způsobilých nákladů akce.

3.   Bez ohledu na odstavec 2 tohoto článku mohou být nepřímé náklady vykázány formou jednorázové částky nebo jednotkových nákladů, je-li tak stanoveno v pracovním programu podle článku 100.

4.   Odchylně od článku 204 finančního nařízení činí maximální výše finanční podpory, kterou lze vyplatit třetí osobě, 200 000 EUR.

Článek 19

Společné výzvy k podávání návrhů na udělení grantu

1.   Komise nebo pověřený subjekt v rámci programu může vydat společnou výzvu k podávání návrhů se subjekty, orgány nebo osobami uvedenými v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) finančního nařízení.

2.   V případě společné výzvy uvedené v odstavci 1 tohoto článku:

| a) | se uplatní pravidla uvedená v hlavě VIII finančního nařízení; |
| --- | --- |

a)

se uplatní pravidla uvedená v hlavě VIII finančního nařízení;

| b) | hodnotící postupy zahrnují vyváženou skupinu odborníků jmenovaných každou stranou; a |
| --- | --- |

b)

hodnotící postupy zahrnují vyváženou skupinu odborníků jmenovaných každou stranou; a

| c) | hodnotící výbory jednají v souladu s článkem 150 finančního nařízení. |
| --- | --- |

c)

hodnotící výbory jednají v souladu s článkem 150 finančního nařízení.

3.   V grantové dohodě se upřesní způsob, jakým jsou upravena práva duševního vlastnictví.

Článek 20

Granty na zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání zakázek na inovativní řešení

1.   Opatření mohou zahrnovat nebo mít jako svůj hlavní cíl zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi nebo zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, které bude prováděno příjemci, kteří jsou veřejnými zadavateli nebo zadavateli podle definice směrnic Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (40), 2014/25/EU (41) a 2009/81/ES (42).

2.   Zadávací řízení pro zakázky na inovativní řešení:

| a) | musí dodržovat zásady transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení a proporcionality a pravidla hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

a)

musí dodržovat zásady transparentnosti, nediskriminace, rovného zacházení, řádného finančního řízení a proporcionality a pravidla hospodářské soutěže;

| b) | v případě veřejných zakázek v předobchodní fázi se mohou stanovit zvláštní podmínky, např. že místo plnění zadávaných činností musí být omezeno na území členských států a třetích zemí účastnících se programu; |
| --- | --- |

b)

v případě veřejných zakázek v předobchodní fázi se mohou stanovit zvláštní podmínky, např. že místo plnění zadávaných činností musí být omezeno na území členských států a třetích zemí účastnících se programu;

| c) | mohou opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); a |
| --- | --- |

c)

mohou opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); a

| d) | musí zajistit, aby veřejná zakázka byla zadána ekonomicky nejvýhodnější nabídce (nabídkám) a aby současně nedošlo ke střetu zájmů. |
| --- | --- |

d)

musí zajistit, aby veřejná zakázka byla zadána ekonomicky nejvýhodnější nabídce (nabídkám) a aby současně nedošlo ke střetu zájmů.

3.   Zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel, který vytvoří výsledky v rámci zakázky v předobchodní fázi, musí vlastnit alespoň práva duševního vlastnictví spojená s výsledky. Veřejní zadavatelé získají alespoň bezplatná práva přístupu k výsledkům pro své vlastní použití a právo udělovat nebo vyžadovat, aby dodavatelé udělovali třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků pro účely veřejného zadavatele za spravedlivých a přiměřených podmínek bez práva udělovat sublicence. Pokud dodavatel výsledky během období po zadání veřejné zakázky v předobchodní fázi stanoveném ve smlouvě na zakázku komerčně nevyužije, mohou po něm veřejní zadavatelé vyžadovat, aby na ně převedl jakékoli vlastnictví těchto výsledků.

Článek 21

Operace kombinování zdrojů

Operace kombinování zdrojů rozhodnuté v rámci tohoto programu se provádějí v souladu s nařízením (EU) 2021/523 a hlavou X finančního nařízení.

KAPITOLA III

Další finanční ustanovení

Článek 22

Kumulativní a alternativní financování

1.   Na opatření, na něž byl získán příspěvek v rámci tohoto programu, lze rovněž získat příspěvek z jiného programu Unie, pokud příspěvky nepokrývají tytéž náklady. Na takový další příspěvek na opatření se použijí pravidla příslušného programu Unie. Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na opatření. Podporu z jednotlivých programů Unie lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, v nichž jsou stanoveny podmínky podpory.

2.   Opatření, která v rámci tohoto programu obdržela značku Pečeť excelence, mohou obdržet podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj nebo Evropského sociálního fondu plus v souladu s čl. 73 odst. 4 nařízení o společných ustanoveních, pokud splňují následující kumulativní podmínky:

| a) | byla posouzena v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu; |
| --- | --- |

a)

byla posouzena v rámci výzvy k podávání návrhů podle tohoto programu;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu uvedené v této výzvě k podávání návrhů;

| c) | nemohou být financována v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení. |
| --- | --- |

c)

nemohou být financována v rámci této výzvy k podávání návrhů z důvodu rozpočtových omezení.

Článek 23

Společné zadávání veřejných zakázek

1.   Komise nebo agentura mohou provádět společná zadávací řízení nejen jak je stanoveno v článku 165 finančního nařízení, ale i s ESA nebo jinými mezinárodními organizacemi, které jsou zapojeny do provádění složek programu.

2.   Použitelná pravidla pro zadávání veřejných zakázek podle článku 165 finančního nařízení se použijí analogicky za předpokladu, že jsou v každém případě použita procesní ustanovení použitelná na orgány Unie.

Článek 24

Podmínky způsobilosti a účasti pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti provozních systémů Unie

1.   Komise stanoví podmínky způsobilosti a účasti stanovené v odstavci 2 pro zadávání veřejných zakázek, granty nebo ceny podle této hlavy, pokud to považuje za nezbytné a vhodné pro zachování bezpečnosti, integrity a odolnosti provozních systémů Unie, přičemž zohlední cíl podporovat strategickou autonomii Unie, zejména pokud jde o technologie napříč klíčovými technologiemi a hodnotovými řetězci při současném zachování otevřené ekonomiky.

Před použitím podmínek způsobilosti a účasti v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce, Komise informuje výbor pro program uvedený v čl. 107 odst. 1 písm. e) a v co největší míře zohlední názory členských států na oblast působnosti a odůvodnění těchto podmínek způsobilosti a účasti.

2.   Podmínky způsobilosti a účasti jsou tyto:

| a) | způsobilý právní subjekt je usazen v členském státě a jeho struktury výkonného vedení jsou usazeny v tomto členském státě, |
| --- | --- |

a)

způsobilý právní subjekt je usazen v členském státě a jeho struktury výkonného vedení jsou usazeny v tomto členském státě,

| b) | způsobilý právní subjekt se zavazuje k vykonávání veškerých relevantních činností v jednom nebo více členských státech; a |
| --- | --- |

b)

způsobilý právní subjekt se zavazuje k vykonávání veškerých relevantních činností v jednom nebo více členských státech; a

| c) | způsobilý právní subjekt nepodléhá kontrole třetí země nebo subjektu třetí země. |
| --- | --- |

c)

způsobilý právní subjekt nepodléhá kontrole třetí země nebo subjektu třetí země.

Pro účely toho článku se „kontrolou“ rozumí schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů.

Pro účely tohoto článku se „strukturou výkonného vedení“ rozumí orgán právního subjektu jmenovaný v souladu s vnitrostátním právem a případně podléhající generálnímu řediteli nebo jakékoli jiné osobě se srovnatelnou rozhodovací pravomocí, která je oprávněna určovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a který vykonává dohled nad rozhodováním vedení a sleduje jej.

3.   Komise může u konkrétního právního subjektu upustit od podmínek podle odst. 2 prvního pododstavce písm. a) nebo b) na základě hodnocení založeného na těchto kumulativních kritériích:

| a) | u specifických technologií, zboží nebo služeb potřebných pro činnosti uvedené v odstavci 1 nejsou v členských státech snadno dostupné žádné alternativy, |
| --- | --- |

a)

u specifických technologií, zboží nebo služeb potřebných pro činnosti uvedené v odstavci 1 nejsou v členských státech snadno dostupné žádné alternativy,

| b) | právní subjekt je usazen v zemi, která je členem EHP nebo ESVO a která uzavřela mezinárodní dohodu s Unií podle článku 7, její struktury výkonného vedení jsou v této zemi usazeny, a v této zemi nebo v jedné či více takových zemí jsou prováděny činnosti spojené se zadáváním veřejných zakázek, grantem nebo cenou, a |
| --- | --- |

b)

právní subjekt je usazen v zemi, která je členem EHP nebo ESVO a která uzavřela mezinárodní dohodu s Unií podle článku 7, její struktury výkonného vedení jsou v této zemi usazeny, a v této zemi nebo v jedné či více takových zemí jsou prováděny činnosti spojené se zadáváním veřejných zakázek, grantem nebo cenou, a

| c) | jsou zavedena dostatečná opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU podle článku 43 a k zajištění integrity, bezpečnosti a odolnosti složek programu, jejich fungování a jejich služeb. |
| --- | --- |

c)

jsou zavedena dostatečná opatření k zajištění ochrany utajovaných informací EU podle článku 43 a k zajištění integrity, bezpečnosti a odolnosti složek programu, jejich fungování a jejich služeb.

Odchylně od písmene b) prvního pododstavce tohoto odstavce může Komise upustit od podmínek podle písm. a) nebo b) prvního pododstavce druhého odstavce pro právní subjekt usazený ve třetí zemi, která není členem EHP nebo ESVO, nejsou-li v zemích, které jsou členy EHP nebo ESVO, snadno dostupné žádné alternativy a pokud jsou splněna kritéria uvedená v písm. a) a c) prvního pododstavce.

4.   Komise může upustit od podmínky stanovené v odst. 2 prvním pododstavci písm. c), pokud právní subjekt usazený ve členském státě poskytne tyto záruky:

| a) | kontrola nad právním subjektem není vykonávána způsobem, který omezuje jeho schopnost:






  i) | provádět zadávací řízení, grant nebo cenu; a |
| --- | --- | --- |

a)

kontrola nad právním subjektem není vykonávána způsobem, který omezuje jeho schopnost:

i)

provádět zadávací řízení, grant nebo cenu; a

| ii) | dosahovat výsledků, zejména prostřednictvím ohlašovacích povinností; |
| --- | --- |

ii)

dosahovat výsledků, zejména prostřednictvím ohlašovacích povinností;

| b) | třetí země nebo subjekt třetí země provádějící kontrolu se zaváže, že se zdrží výkonu jakýchkoli práv vyplývajících ze směrnice, pokud jde o ohlašovací povinnosti ze strany právního subjektu v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek, grantem nebo cenou, nebo se na tyto povinnosti nebude odvolávat a |
| --- | --- |

b)

třetí země nebo subjekt třetí země provádějící kontrolu se zaváže, že se zdrží výkonu jakýchkoli práv vyplývajících ze směrnice, pokud jde o ohlašovací povinnosti ze strany právního subjektu v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek, grantem nebo cenou, nebo se na tyto povinnosti nebude odvolávat a

| c) | právní subjekt splňuje požadavky čl. 34 odst. 7. |
| --- | --- |

c)

právní subjekt splňuje požadavky čl. 34 odst. 7.

5.   Příslušné orgány členského státu, v němž je právní subjekt usazen, posoudí, zda daný právní subjekt splňuje kritéria stanovená v odst. 3 písm. c) a záruky uvedené v odstavci 4. Komise se tímto posouzením řídí.

6.   Komise poskytne výboru pro program uvedenému v čl. 107 odst. 1 písm. e) tyto informace:

| a) | oblast působnosti podmínek způsobilosti a účasti uvedených v odstavci 1 tohoto článku; |
| --- | --- |

a)

oblast působnosti podmínek způsobilosti a účasti uvedených v odstavci 1 tohoto článku;

| b) | podrobnosti a odůvodnění výjimek udělených v souladu s tímto článkem a |
| --- | --- |

b)

podrobnosti a odůvodnění výjimek udělených v souladu s tímto článkem a

| c) | hodnocení, které bylo základem pro udělení výjimky podle odstavců 3 a 4 tohoto článku, aniž by byly vyzrazeny obchodně citlivé informace. |
| --- | --- |

c)

hodnocení, které bylo základem pro udělení výjimky podle odstavců 3 a 4 tohoto článku, aniž by byly vyzrazeny obchodně citlivé informace.

7.   Podmínky stanovené v odstavci 2, kritéria stanovená v odstavci 3 a záruky stanovené v odstavci 4 jsou součástí dokumentů týkajících se zadání veřejné zakázky, případně grantu nebo ceny, a v případě zadání veřejné zakázky se použijí po celou dobu životního cyklu výsledné veřejné zakázky.

8.   Tímto článkem není dotčeno rozhodnutí č. 1104/2011/EU a rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci ze dne 15.9.2015 (43), nařízení (EU) 2019/452, rozhodnutí 2013/488/EU a rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444 ani bezpečnostní prověrky prováděné členskými státy, pokud jde o právní subjekty zapojené do činností vyžadujících přístup k utajovaným informacím EU v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.

Podléhají-li smlouvy uzavřené na základě tohoto článku stupni utajení, nesmějí být podmínkami způsobilosti a účasti uplatňovanými Komisí v souladu s odstavcem 1 dotčeny pravomoci vnitrostátních bezpečnostních orgánů.

Tento článek nesmí zasahovat do žádného stávajícího postupu pro udělení bezpečnostní prověrky zařízení a personálu v rámci členského státu, měnit jej ani ho rozporovat.

Článek 25

Ochrana finančních zájmů Unie

Účastní-li se tohoto programu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

HLAVA IV

SPRÁVA PROGRAMU

Článek 26

Zásady správy

Správa programu je založena na těchto zásadách:

| a) | jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi subjekty zapojené do provádění každé jednotlivé složky a jednotlivého opatření programu, zejména mezi členské státy, Komisi, agenturu a ESA a EUMETSAT, na základě pravomocí jednotlivých organizací a s cílem vyhnout se překrývání úkolů a odpovědnosti; |
| --- | --- |

a)

jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi subjekty zapojené do provádění každé jednotlivé složky a jednotlivého opatření programu, zejména mezi členské státy, Komisi, agenturu a ESA a EUMETSAT, na základě pravomocí jednotlivých organizací a s cílem vyhnout se překrývání úkolů a odpovědnosti;

| b) | vhodnost řídicí struktury vzhledem ke konkrétním potřebám každé jednotlivé složky a jednotlivého opatření programu; |
| --- | --- |

b)

vhodnost řídicí struktury vzhledem ke konkrétním potřebám každé jednotlivé složky a jednotlivého opatření programu;

| c) | pevná kontrola nad programem, včetně přísného dodržování nákladů, harmonogramu a výkonnosti všemi subjekty v rámci jejich příslušné úlohy a úkolů podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

pevná kontrola nad programem, včetně přísného dodržování nákladů, harmonogramu a výkonnosti všemi subjekty v rámci jejich příslušné úlohy a úkolů podle tohoto nařízení;

| d) | transparentní a nákladově efektivní řízení; |
| --- | --- |

d)

transparentní a nákladově efektivní řízení;

| e) | nepřetržitost služeb a nezbytná kontinuita infrastruktury, včetně ochrany před příslušnými hrozbami; |
| --- | --- |

e)

nepřetržitost služeb a nezbytná kontinuita infrastruktury, včetně ochrany před příslušnými hrozbami;

| f) | systematické a strukturované posuzování potřeb uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu a souvisejícího vědeckého a technologického vývoje; |
| --- | --- |

f)

systematické a strukturované posuzování potřeb uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu a souvisejícího vědeckého a technologického vývoje;

| g) | konstantní úsilí o kontrolu nad riziky a o jejich omezování. |
| --- | --- |

g)

konstantní úsilí o kontrolu nad riziky a o jejich omezování.

Článek 27

Úloha členských států

1.   Členské státy se mohou účastnit programu. Členské státy, které se účastní programu, přispívají svými technickými schopnostmi, know-how a pomocí, zejména v oblasti bezpečnosti a zabezpečení, nebo, je-li to vhodné a možné, tak, že Unii zpřístupní data, informace, služby a infrastrukturu v jejich držení nebo umístěnou na jejich území, a to i zajištěním efektivního, překážek prostého přístupu k datům in situ složky Copernicus a jejich využívání a spoluprací s Komisí na zlepšování dostupnosti dat in situ složky Copernicus, které program potřebuje, s ohledem na příslušné licence a povinnosti.

2.   Komise může dohodou o přiznání příspěvku svěřit konkrétní úkoly organizacím členských států, pokud tyto organizace byly určeny dotčeným členským státem. Komise přijme rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodami o přiznání příspěvku prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty jsou přijaty v souladu s poradním postupem podle čl. 107 odst. 2.

3.   V některých řádně odůvodněných případech může agentura u úkolů uvedených v článku 29 prostřednictvím dohod o přiznání příspěvku svěřit konkrétní úkoly organizacím členských států, pokud tyto organizace byly určeny dotčeným členským státem.

4.   Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění hladkého fungování programu, a to i přispíváním ke vhodné ochraně kmitočtů potřebných pro tento program.

5.   Členské státy a Komise mohou spolupracovat s cílem rozšířit využívání dat, informací a služeb poskytovaných v rámci složek programu.

6.   Je-li to možné, příspěvek členských států k fóru uživatelů podle čl. 107 odst. 6 je založen na systematické a koordinované konzultaci se společenstvími koncových uživatelů na vnitrostátní úrovni, zejména pokud jde o složky Galileo, EGNOS a Copernicus.

7.   Členské státy a Komise spolupracují na vývoji složky in situ složky Copernicus a služeb pozemní kalibrace, které jsou potřebné pro co největší využití kosmických systémů a pro usnadnění využití plného potenciálu souborů dat in situ složky Copernicus a referenčních dat, přičemž vycházejí ze stávajících kapacit.

8.   V oblasti bezpečnosti členské státy vykonávají úkoly uvedené v čl. 34 odst. 6.

Článek 28

Úloha Komise

1.   Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a to i v oblasti bezpečnosti, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti. Komise v souladu s tímto nařízením určuje priority a dlouhodobý rozvoj programu v souladu s požadavky uživatelů a dohlíží na jeho provádění, aniž jsou dotčeny jiné politiky Unie.

2.   Komise řídí každou složku nebo dílčí složku programu, které nejsou svěřeny jinému subjektu, zejména GOVSATCOM, dílčí složku blízkozemní tělesa, dílčí složku kosmické počasí a činnosti uvedené v čl. 55 odst. 1 písm. d).

3.   Komise zajistí jasné rozdělení úkolů a odpovědností mezi jednotlivé subjekty zapojené do programu a koordinuje činnosti těchto subjektů. Komise rovněž zajistí, aby všechny pověřené subjekty zapojené do provádění programu chránily zájmy Unie, zaručily řádnou správu finančních prostředků Unie a dodržovaly finanční nařízení a toto nařízení.

4.   Komise s agenturou a ESA uzavře dohodu o finančním rámcovém partnerství, jak stanoví článek 130 finančního nařízení, přičemž vezme v potaz rámcovou dohodu z roku 2004.

5.   Je-li to nezbytné pro hladké fungování programu a hladké poskytování služeb složkami programu, Komise po konzultaci s uživateli a dalšími zúčastněnými stranami, jakož i v rámci fóra uživatelů uvedeného v čl. 107 odst. 6, stanoví prostřednictvím prováděcích aktů technické a provozní požadavky nezbytné k provádění a vývoji těchto složek a služeb, které tyto složky poskytují. Při stanovení uvedených technických a provozních požadavků Komise nesníží obecnou úroveň bezpečnosti a dodrží požadavky na zpětnou slučitelnost.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

6.   Aniž jsou dotčeny úkoly agentury nebo dalších pověřených subjektů, Komise zajišťuje, aby rozšiřování a využívání dat a služeb poskytovaných složkami programu bylo ve veřejném i soukromém sektoru podporováno a maximalizováno, a to i podporou odpovídajícího vývoje těchto služeb, uživatelsky vstřícných rozhraní a stabilního dlouhodobého prostředí. Buduje náležité synergie mezi aplikacemi jednotlivých složek programu. Zajišťuje doplňkovost, jednotnost, synergie a provázanost mezi programem a jinými opatřeními a programy Unie.

7.   Ve vhodných případech Komise zajistí soudržnost činností vykonávaných v souvislosti s tímto programem s činnostmi v oblasti vesmíru na unijní, národní nebo mezinárodní úrovni. Pobízí ke spolupráci mezi členskými státy a v případě, že je to relevantní pro program, usnadňuje sbližování jejich technologických kapacit a vývoje v oblasti vesmíru. Za tímto účelem Komise v případě potřeby a v rámci příslušných oblastí svých pravomocí spolupracuje s agenturou a ESA.

8.   Komise informuje výbor pro program uvedený v článku 107 o průběžných a konečných výsledcích posouzení zadávacích řízení a o všech smlouvách, včetně subdodávek, s veřejnými a soukromými subjekty.

Článek 29

Úloha agentury

1.   Agentura má tyto vlastní úkoly:

| a) | prostřednictvím své rady pro bezpečnostní akreditaci zajišťuje bezpečnostní akreditaci všech složek programu v souladu s hlavou V kapitolou II; |
| --- | --- |

a)

prostřednictvím své rady pro bezpečnostní akreditaci zajišťuje bezpečnostní akreditaci všech složek programu v souladu s hlavou V kapitolou II;

| b) | vykonává úkoly uvedené v čl. 34 odst. 3 a 5; |
| --- | --- |

b)

vykonává úkoly uvedené v čl. 34 odst. 3 a 5;

| c) | vykonává činnosti v oblasti komunikace, rozvoje trhu a propagace týkající se služeb nabízených složkami Galileo a EGNOS, zejména činnosti týkající se využívání ze strany trhu a koordinace potřeb uživatelů; |
| --- | --- |

c)

vykonává činnosti v oblasti komunikace, rozvoje trhu a propagace týkající se služeb nabízených složkami Galileo a EGNOS, zejména činnosti týkající se využívání ze strany trhu a koordinace potřeb uživatelů;

| d) | vykonává činnosti v oblasti komunikace, rozvoje trhu a propagace, pokud jde o data, informace a služby, které nabízí složka Copernicus, aniž jsou dotčeny činnosti prováděné jinými pověřenými subjekty a Komisí; |
| --- | --- |

d)

vykonává činnosti v oblasti komunikace, rozvoje trhu a propagace, pokud jde o data, informace a služby, které nabízí složka Copernicus, aniž jsou dotčeny činnosti prováděné jinými pověřenými subjekty a Komisí;

| e) | poskytuje poradenství Komisi, včetně přípravy priorit v oblasti navazujícího výzkumu souvisejícího s vesmírem. |
| --- | --- |

e)

poskytuje poradenství Komisi, včetně přípravy priorit v oblasti navazujícího výzkumu souvisejícího s vesmírem.

2.   Komise agenturu pověří těmito úkoly:

| a) | řízením využívání složek EGNOS a Galileo, jak je uvedeno v článku 44; |
| --- | --- |

a)

řízením využívání složek EGNOS a Galileo, jak je uvedeno v článku 44;

| b) | ústřední koordinací uživatelských aspektů složky GOVSATCOM v úzké spolupráci s členskými státy, příslušnými agenturami Unie a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a dalšími subjekty u misí a operací k řešení krizí; |
| --- | --- |

b)

ústřední koordinací uživatelských aspektů složky GOVSATCOM v úzké spolupráci s členskými státy, příslušnými agenturami Unie a Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) a dalšími subjekty u misí a operací k řešení krizí;

| c) | prováděním činností týkajících se vývoje návazných aplikací založených na složkách programu, a základních prvků a integrovaných aplikací založených na datech a službách poskytovaných složkami Galileo, EGNOS a Copernicus, a to i v případech, kdy byly pro tyto činnosti poskytnuty finanční prostředky v souvislosti s programem Horizont Evropa, nebo v případě, že je to nezbytné pro dosažení cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- |

c)

prováděním činností týkajících se vývoje návazných aplikací založených na složkách programu, a základních prvků a integrovaných aplikací založených na datech a službách poskytovaných složkami Galileo, EGNOS a Copernicus, a to i v případech, kdy byly pro tyto činnosti poskytnuty finanční prostředky v souvislosti s programem Horizont Evropa, nebo v případě, že je to nezbytné pro dosažení cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b);

| d) | prováděním činností zaměřených na rozšiřování základny uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu jinými než Galileo a EGNOS, aniž jsou dotčeny činnosti v rámci složky Copernicus a služby složky Copernicus svěřené jiným subjektům; |
| --- | --- |

d)

prováděním činností zaměřených na rozšiřování základny uživatelů dat, informací a služeb poskytovaných složkami programu jinými než Galileo a EGNOS, aniž jsou dotčeny činnosti v rámci složky Copernicus a služby složky Copernicus svěřené jiným subjektům;

| e) | specifickými opatřeními uvedenými v článku 6. |
| --- | --- |

e)

specifickými opatřeními uvedenými v článku 6.

3.   Komise může na základě hodnocení uvedených v čl. 102 odst. 5 svěřit agentuře další úkoly za předpokladu, že nezdvojují činnosti, které provádějí jiné pověřené subjekty v rámci programu, a za předpokladu, že jejich účelem je zvýšit účinnost provádění činností programu.

4.   Pokud jsou činnosti svěřeny agentuře, je třeba zajistit odpovídající finanční, lidské a administrativní zdroje na jejich uskutečnění.

5.   Odchylně od čl. 62 odst. 1 finančního nařízení a s výhradou posouzení Komise týkajícího se ochrany zájmů Unie může agentura prostřednictvím dohod o přiznání příspěvku svěřit konkrétní činnosti jiným subjektům v rámci jejich příslušných pravomocí a za podmínek nepřímého řízení, které se vztahují na Komisi.

Článek 30

Úloha ESA

1.   Za předpokladu, že jsou zájmy Unie chráněny, ESA se pověří těmito úkoly:

| a) | pokud jde o Copernicus:






  i) | koordinací kosmické složky a prováděním kosmické složky programu a jejím rozvojem; |
| --- | --- | --- |

a)

pokud jde o Copernicus:

i)

koordinací kosmické složky a prováděním kosmické složky programu a jejím rozvojem;

| ii) | projektováním, vývojem a budováním kosmické infrastruktury složky Copernicus a provozem této infrastruktury a s tím spojeným zadáváním veřejných zakázek, kromě případů, kdy tyto činnosti vykonávají jiné subjekty; a |
| --- | --- |

ii)

projektováním, vývojem a budováním kosmické infrastruktury složky Copernicus a provozem této infrastruktury a s tím spojeným zadáváním veřejných zakázek, kromě případů, kdy tyto činnosti vykonávají jiné subjekty; a

| iii) | případně poskytováním přístupu k datům třetích stran; |
| --- | --- |

iii)

případně poskytováním přístupu k datům třetích stran;

| b) | pokud jde o Galileo a EGNOS: rozvojem systémů a projektováním a vývojem částí pozemního segmentu a družic, včetně testování a validace; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o Galileo a EGNOS: rozvojem systémů a projektováním a vývojem částí pozemního segmentu a družic, včetně testování a validace;

| c) | pokud jde o všechny složky programu, základními činnostmi výzkumu a vývoje v oblastech odbornosti ESA. |
| --- | --- |

c)

pokud jde o všechny složky programu, základními činnostmi výzkumu a vývoje v oblastech odbornosti ESA.

2.   Na základě posouzení Komise může být ESA pověřena dalšími úkoly vycházejícími z potřeb programu, a to za předpokladu, že tyto úkoly nezdvojují činnosti, které provádějí jiné pověřené subjekty v rámci programu, a že je jejich cílem zvýšit účinnost provádění činností programu.

3.   Aniž je dotčena dohoda o finančním rámcovém partnerství stanovená v článku 31, Komise nebo agentura mohou požádat ESA, aby jim za vzájemně dohodnutých podmínek poskytla technické poradenství a informace nezbytné k plnění úkolů, které jim byly na základě tohoto nařízení svěřeny.

Článek 31

Dohoda o finančním rámcovém partnerství

1.   Dohoda o finančním rámcovém partnerství uvedená v čl. 28 odst. 4:

| a) | jasně vymezuje úlohy, odpovědnost a povinnosti Komise, agentury a ESA v souvislosti s každou jednotlivou složkou programu a potřebnými mechanismy koordinace a kontroly; |
| --- | --- |

a)

jasně vymezuje úlohy, odpovědnost a povinnosti Komise, agentury a ESA v souvislosti s každou jednotlivou složkou programu a potřebnými mechanismy koordinace a kontroly;

| b) | vyžaduje, aby ESA uplatňovala bezpečnostní pravidla Unie stanovená v dohodách o bezpečnosti uzavřených mezi Unií, jejími orgány a agenturami s Evropskou kosmickou agenturou, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací; |
| --- | --- |

b)

vyžaduje, aby ESA uplatňovala bezpečnostní pravidla Unie stanovená v dohodách o bezpečnosti uzavřených mezi Unií, jejími orgány a agenturami s Evropskou kosmickou agenturou, zejména s ohledem na zpracování utajovaných informací;

| c) | stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených ESA, zejména s ohledem na zadávání veřejných zakázek, a to i pokud jde o uplatňování pravidel Unie pro zadávání zakázek, když jsou zadávány jménem Unie, nebo uplatňování pravidel pověřeného subjektu v souladu s článkem 154 finančního nařízení, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavami III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením; |
| --- | --- |

c)

stanoví podmínky řízení finančních prostředků svěřených ESA, zejména s ohledem na zadávání veřejných zakázek, a to i pokud jde o uplatňování pravidel Unie pro zadávání zakázek, když jsou zadávány jménem Unie, nebo uplatňování pravidel pověřeného subjektu v souladu s článkem 154 finančního nařízení, řídicí postupy, očekávané výsledky měřené výkonnostními ukazateli, opatření použitelná v případě nedostatečného nebo podvodného plnění smluv z hlediska nákladů, harmonogramu a výsledků, jakož i komunikační strategii a pravidla týkající se vlastnictví všech hmotných a nehmotných prostředků; tyto podmínky musí být v souladu s hlavami III a V tohoto nařízení a s finančním nařízením;

| d) | vyžaduje, aby se v případě, že agentura nebo ESA zřídí výbor pro hodnocení nabídek pro veřejné zakázky zadávané v souladu s dohodou o finančním rámcovém partnerství, účastnili jako členové zasedání tohoto výboru odborníci z Komise a v případě potřeby i z dalšího pověřeného subjektu. Touto účastí není dotčena technická nezávislost výboru pro hodnocení nabídek; |
| --- | --- |

d)

vyžaduje, aby se v případě, že agentura nebo ESA zřídí výbor pro hodnocení nabídek pro veřejné zakázky zadávané v souladu s dohodou o finančním rámcovém partnerství, účastnili jako členové zasedání tohoto výboru odborníci z Komise a v případě potřeby i z dalšího pověřeného subjektu. Touto účastí není dotčena technická nezávislost výboru pro hodnocení nabídek;

| e) | zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména:






  i) | systém předběžného odhadu nákladů; |
| --- | --- | --- |

e)

zavede monitorovací a kontrolní opatření a mezi nimi zejména:

i)

systém předběžného odhadu nákladů;

| ii) | systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu; a |
| --- | --- |

ii)

systematické informování Komise nebo případně agentury o nákladech a harmonogramu; a

| iii) | v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu; |
| --- | --- |

iii)

v případě nesrovnalostí mezi naplánovaným rozpočtem, plněním a harmonogramem též nápravná opatření, která zajistí splnění úkolů v mezích přiděleného rozpočtu;

| f) | stanoví zásady odměňování ESA pro každou jednotlivou složku programu, které je úměrné podmínkám, za nichž jsou akce prováděny, s náležitým ohledem na situace krize a nestability, a je-li to vhodné, je založeno na výkonnosti; odměňování zahrnuje pouze obecné režijní náklady, které jsou spojeny s činnostmi svěřenými ESA Unií; |
| --- | --- |

f)

stanoví zásady odměňování ESA pro každou jednotlivou složku programu, které je úměrné podmínkám, za nichž jsou akce prováděny, s náležitým ohledem na situace krize a nestability, a je-li to vhodné, je založeno na výkonnosti; odměňování zahrnuje pouze obecné režijní náklady, které jsou spojeny s činnostmi svěřenými ESA Unií;

| g) | stanoví, že ESA přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany zájmů Unie a dodržování rozhodnutí, která přijme Komise pro každou jednotlivou složku programu při uplatňování tohoto nařízení. |
| --- | --- |

g)

stanoví, že ESA přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany zájmů Unie a dodržování rozhodnutí, která přijme Komise pro každou jednotlivou složku programu při uplatňování tohoto nařízení.

2.   Komise rozhodne o dohodě o finančním rámcovém partnerství prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijmou v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 107 odst. 3. Evropský parlament a Rada jsou s dostatečným předstihem plně informovány o dohodě o finančním rámcovém partnerství, jež má být uzavřena, a o jejím provádění.

3.   V rámci dohody o finančním rámcovém partnerství zmíněné v odstavci 1 tohoto článku jsou úkoly uvedené v čl. 29 odst. 2 a 3 svěřeny agentuře a úkoly uvedené v čl. 30 odst. 1 jsou svěřeny ESA prostřednictvím dohod o přiznání příspěvku. Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodou o přiznání příspěvku. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 107 odst. 2. Evropský parlament a Rada jsou s dostatečným předstihem plně informovány o dohodách o přiznání příspěvku, jež mají být uzavřeny, a o jejich provádění.

Článek 32

Úloha EUMETSAT a dalších subjektů

1.   Dohodami o přiznání příspěvku může Komise zcela nebo částečně pověřit subjekty jiné než uvedené v článcích 29 a 30 prováděním následujících úkolů:

| a) | modernizací, přípravou provozu a provozem kosmické infrastruktury složky Copernicus nebo jejích částí a v případě potřeby řízením přístupu k datům z přispěvatelských misí, jež mohou být svěřeny EUMETSAT; |
| --- | --- |

a)

modernizací, přípravou provozu a provozem kosmické infrastruktury složky Copernicus nebo jejích částí a v případě potřeby řízením přístupu k datům z přispěvatelských misí, jež mohou být svěřeny EUMETSAT;

| b) | prováděním služeb složky Copernicus nebo jejich částí, jež mohou být svěřeny příslušným agenturám, subjektům nebo organizacím, jako je Evropská agentura pro životní prostředí Frontex, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, SATCEN a Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí; úkoly svěřené těmto agenturám, subjektům nebo organizacím se provádějí na místech nacházejících se v Unii a agentura, subjekt nebo organizace, která již přemisťuje své svěřené úkoly do Unie, může pokračovat v plnění těchto úkolů v místě mimo Unii po omezenou dobu, která skončí nejpozději 31. prosince 2023. |
| --- | --- |

b)

prováděním služeb složky Copernicus nebo jejich částí, jež mohou být svěřeny příslušným agenturám, subjektům nebo organizacím, jako je Evropská agentura pro životní prostředí Frontex, Evropská agentura pro námořní bezpečnost, SATCEN a Evropské středisko pro střednědobé předpovědi počasí; úkoly svěřené těmto agenturám, subjektům nebo organizacím se provádějí na místech nacházejících se v Unii a agentura, subjekt nebo organizace, která již přemisťuje své svěřené úkoly do Unie, může pokračovat v plnění těchto úkolů v místě mimo Unii po omezenou dobu, která skončí nejpozději 31. prosince 2023.

2.   Kritéria pro výběr takových pověřených subjektů odrážejí zejména schopnost těchto subjektů zajistit kontinuitu a případně bezpečnost provozu s nulovým narušením činností programu.

3.   Podmínky dohod o přiznání příspěvku uvedených v prvním odstavci tohoto článku musí být vždy, kdy je to možné, v souladu s podmínkami dohody o finančním rámcovém partnerství uvedenými v čl. 31 odst. 1.

4.   Výbor pro program je ve věci rozhodnutí o příspěvku v souvislosti s dohodou o přiznání příspěvku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku konzultován poradním postupem podle čl. 107 odst. 2. Výbor pro program je s předstihem informován o dohodách o přiznání příspěvku, jež mají být uzavřeny mezi Unií, zastoupenou Komisí, a subjekty uvedenými v odstavci 1 tohoto článku.

HLAVA V

BEZPEČNOST PROGRAMU

KAPITOLA I

Bezpečnost programu

Článek 33

Zásady bezpečnosti

Bezpečnost programu je založena na těchto zásadách:

| a) | zohlednění zkušeností členských států v oblasti bezpečnosti a inspirace jejich osvědčenými postupy; |
| --- | --- |

a)

zohlednění zkušeností členských států v oblasti bezpečnosti a inspirace jejich osvědčenými postupy;

| b) | využití bezpečnostních pravidel Rady a Komise, která mimo jiné stanoví oddělení provozních funkcí od funkcí souvisejících s akreditací. |
| --- | --- |

b)

využití bezpečnostních pravidel Rady a Komise, která mimo jiné stanoví oddělení provozních funkcí od funkcí souvisejících s akreditací.

Článek 34

Správa bezpečnosti

1.   Komise v oblasti své působnosti a za podpory agentury zajistí vysoký stupeň bezpečnosti, zejména pokud jde o:

| a) | ochranu pozemní i kosmické infrastruktury a poskytování služeb, zejména před fyzickými nebo kybernetickými útoky, včetně zásahů do datových toků; |
| --- | --- |

a)

ochranu pozemní i kosmické infrastruktury a poskytování služeb, zejména před fyzickými nebo kybernetickými útoky, včetně zásahů do datových toků;

| b) | kontrolu a řízení převodů technologií; |
| --- | --- |

b)

kontrolu a řízení převodů technologií;

| c) | rozvoj získaných kompetencí a know-how a jejich udržení v Unii; |
| --- | --- |

c)

rozvoj získaných kompetencí a know-how a jejich udržení v Unii;

| d) | ochranu citlivých neutajovaných informací a utajovaných informací. |
| --- | --- |

d)

ochranu citlivých neutajovaných informací a utajovaných informací.

2.   Pro účely odstavce 1 tohoto článku Komise zajistí, aby byla pro každou složku programu provedena analýza rizik a hrozeb. Na základě této analýzy stanoví do konce roku 2023 prostřednictvím prováděcích aktů obecné bezpečnostní požadavky pro každou složku programu. Přitom Komise vezme v úvahu dopad těchto požadavků na hladké fungování dané složky, zejména z hlediska nákladů, řízení rizik a harmonogramu, a dbá na to, aby nesnížila obecnou úroveň bezpečnosti ani nenarušila fungování stávajícího zařízení založeného na dané složce, a zohlední rizika v oblasti kybernetické bezpečnosti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Po vstupu tohoto nařízení v platnost Komise oznámí orientační seznam prováděcích aktů, které budou předloženy k projednání výboru pro program ve složení zabývajícím se složkou bezpečnosti. K tomuto seznamu bude přiložen orientační harmonogram pro předložení těchto prováděcích aktů.

3.   Subjekt odpovědný za řízení složky programu odpovídá za provozní bezpečnost dané složky a za tím účelem provádí analýzu rizik a hrozeb a veškeré nezbytné činnosti k zajištění a monitorování bezpečnosti dané složky, zejména stanovení technických specifikací a provozních postupů, a monitoruje soulad uvedených nezbytných činností s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v odstavci 2 tohoto článku. V případě složek Galileo a EGNOS je tímto subjektem podle článku 29 agentura.

4.   Na základě analýzy rizik a hrozeb Komise případně určí strukturu za účelem monitorování bezpečnosti a dodržování pokynů vypracovaných v rámci oblasti působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/698. Provoz této struktury se řídí bezpečnostními požadavky uvedenými v odstavci 2. V případě složky Galileo je touto strukturou bezpečnostní středisko systému Galileo.

5.   Agentura:

| a) | zajišťuje bezpečnostní akreditaci všech složek programu v souladu s kapitolou II této hlavy, aniž jsou dotčeny pravomoci členských států; |
| --- | --- |

a)

zajišťuje bezpečnostní akreditaci všech složek programu v souladu s kapitolou II této hlavy, aniž jsou dotčeny pravomoci členských států;

| b) | zajišťuje provoz bezpečnostního střediska systému Galileo v souladu s požadavky odstavce 2 tohoto článku a pokyny vypracovanými v rámci oblasti působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/698; |
| --- | --- |

b)

zajišťuje provoz bezpečnostního střediska systému Galileo v souladu s požadavky odstavce 2 tohoto článku a pokyny vypracovanými v rámci oblasti působnosti rozhodnutí (SZBP) 2021/698;

| c) | plní úkoly, jimiž byla pověřena rozhodnutím č. 1104/2011/EU; |
| --- | --- |

c)

plní úkoly, jimiž byla pověřena rozhodnutím č. 1104/2011/EU;

| d) | poskytuje Komisi svoje technické znalosti a získává veškeré informace nezbytné pro plnění svých úkolů podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

d)

poskytuje Komisi svoje technické znalosti a získává veškeré informace nezbytné pro plnění svých úkolů podle tohoto nařízení.

6.   Za účelem zajištění ochrany pozemní infrastruktury, jež tvoří nedílnou součást programu a je umístěn na jejich území, členské státy:

| a) | přijmou opatření alespoň rovnocenná těm, která jsou nezbytná pro:






  i) | ochranu evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (44); a |
| --- | --- | --- |

a)

přijmou opatření alespoň rovnocenná těm, která jsou nezbytná pro:

i)

ochranu evropských kritických infrastruktur ve smyslu směrnice Rady 2008/114/ES (44); a

| ii) | ochranu jejich vlastních vnitrostátních kritických infrastruktur; |
| --- | --- |

ii)

ochranu jejich vlastních vnitrostátních kritických infrastruktur;

| b) | provádějí úkoly bezpečnostní akreditace uvedené v článku 42 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

provádějí úkoly bezpečnostní akreditace uvedené v článku 42 tohoto nařízení.

7.   Subjekty zapojené do programu přijmou veškerá nezbytná opatření, též s ohledem na problémy zjištěné v analýze rizik, k zajištění bezpečnosti programu.

Článek 35

Bezpečnost systémů a zavedených služeb

V případě, kdy může mít provoz systémů vliv na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, se použijí postupy stanovené rozhodnutím (SZBP) 2021/698.

KAPITOLA II

Bezpečnostní akreditace

Článek 36

Orgán pro bezpečnostní akreditaci

Orgánem pro bezpečnostní akreditaci všech složek programu je Komise pro bezpečnostní akreditaci zřízená v rámci agentury.

Článek 37

Obecné zásady bezpečnostní akreditace

Činnosti bezpečnostní akreditace pro všechny složky programu probíhají v souladu s těmito zásadami:

| a) | činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace se provádějí v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států; |
| --- | --- |

a)

činnosti a rozhodnutí v oblasti bezpečnostní akreditace se provádějí v kontextu kolektivní odpovědnosti za bezpečnost Unie a členských států;

| b) | usiluje se o to, aby rozhodnutí v rámci Komise pro bezpečnostní akreditaci byla přijímána na základě konsensu; |
| --- | --- |

b)

usiluje se o to, aby rozhodnutí v rámci Komise pro bezpečnostní akreditaci byla přijímána na základě konsensu;

| c) | činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace se provádějí s využitím přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zvažují rizika pro bezpečnost dotčené složky, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnížit obecnou úroveň bezpečnosti této složky; |
| --- | --- |

c)

činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace se provádějí s využitím přístupu hodnocení a řízení rizik, přičemž se zvažují rizika pro bezpečnost dotčené složky, jakož i dopad na náklady nebo na harmonogram každého opatření ke snížení rizik s přihlédnutím k cíli nesnížit obecnou úroveň bezpečnosti této složky;

| d) | rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci o bezpečnostní akreditaci připravují a přijímají odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně; |
| --- | --- |

d)

rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci o bezpečnostní akreditaci připravují a přijímají odborníci, kteří mají řádnou kvalifikaci v oblasti akreditace komplexních systémů, mají bezpečnostní prověrku na odpovídající úrovni a jednají objektivně;

| e) | usiluje se o to, aby byly konzultovány všechny relevantní strany zainteresované na bezpečnostních otázkách dotčené složky; |
| --- | --- |

e)

usiluje se o to, aby byly konzultovány všechny relevantní strany zainteresované na bezpečnostních otázkách dotčené složky;

| f) | činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace provádějí v souladu se strategií bezpečnostní akreditace všechny příslušné zúčastněné strany zapojené do dotčené složky, aniž je dotčena úloha Komise; |
| --- | --- |

f)

činnosti v oblasti bezpečnostní akreditace provádějí v souladu se strategií bezpečnostní akreditace všechny příslušné zúčastněné strany zapojené do dotčené složky, aniž je dotčena úloha Komise;

| g) | rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s postupem uvedeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace definované zmíněnou Komisí z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

g)

rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci o bezpečnostní akreditaci vycházejí v souladu s postupem uvedeným v příslušné strategii bezpečnostní akreditace definované zmíněnou Komisí z rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci přijatých na místní úrovni příslušnými vnitrostátními orgány členských států pro bezpečnostní akreditaci;

| h) | soustavným, transparentním a plně srozumitelným postupem monitorování se zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika dotčené složky, aby byla definována bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování složky a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s koncepcí hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento postup týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik se provádí jako iterativní proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do dotčené složky; |
| --- | --- |

h)

soustavným, transparentním a plně srozumitelným postupem monitorování se zajistí, aby byla známa bezpečnostní rizika dotčené složky, aby byla definována bezpečnostní opatření ke snížení těchto rizik na přijatelnou úroveň s ohledem na bezpečnostní potřeby Unie a jejích členských států a pro hladké fungování složky a aby byla tato opatření uplatňována ve shodě s koncepcí hloubkové ochrany. Účinnost těchto opatření se průběžně vyhodnocuje. Tento postup týkající se hodnocení a řízení bezpečnostních rizik se provádí jako iterativní proces a je prováděn společně zúčastněnými subjekty zapojenými do dotčené složky;

| i) | Komise pro bezpečnostní akreditaci přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci striktně nezávisle, a to i na Komisi a na jiných subjektech odpovědných za provádění dotčené složky a za poskytování souvisejících služeb, jakož i na výkonném řediteli a na správní radě agentury; |
| --- | --- |

i)

Komise pro bezpečnostní akreditaci přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci striktně nezávisle, a to i na Komisi a na jiných subjektech odpovědných za provádění dotčené složky a za poskytování souvisejících služeb, jakož i na výkonném řediteli a na správní radě agentury;

| j) | činnosti bezpečnostní akreditace se provádějí s náležitým ohledem na nezbytnost adekvátní koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních pravidel; |
| --- | --- |

j)

činnosti bezpečnostní akreditace se provádějí s náležitým ohledem na nezbytnost adekvátní koordinace mezi Komisí a orgány odpovědnými za provádění bezpečnostních pravidel;

| k) | bezpečnostní akreditací složky EGNOS prováděnou Komisí pro bezpečnostní akreditaci nejsou dotčeny činnosti akreditace pro oblast letectví prováděné Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví. |
| --- | --- |

k)

bezpečnostní akreditací složky EGNOS prováděnou Komisí pro bezpečnostní akreditaci nejsou dotčeny činnosti akreditace pro oblast letectví prováděné Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví.

Článek 38

Úkoly Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Komise pro bezpečnostní akreditaci plní své úkoly, aniž je dotčena odpovědnost Komise nebo odpovědnost svěřená ostatním orgánům agentury, zejména v otázkách týkajících se bezpečnosti, a aniž jsou dotčeny pravomoci členských států v oblasti bezpečnostní akreditace.

2.   Komise pro bezpečnostní akreditaci plní tyto úkoly:

| a) | definuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, která stanoví:






  i) | rozsah činností nezbytných k provádění a udržování akreditace složek programu nebo částí těchto složek a veškerých propojení mezi nimi a jinými systémy nebo složkami; |
| --- | --- | --- |

a)

definuje a schvaluje strategii bezpečnostní akreditace, která stanoví:

i)

rozsah činností nezbytných k provádění a udržování akreditace složek programu nebo částí těchto složek a veškerých propojení mezi nimi a jinými systémy nebo složkami;

| ii) | postup bezpečnostní akreditace složek programu nebo částí těchto složek s úrovní podrobnosti odpovídající požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky akreditace; |
| --- | --- |

ii)

postup bezpečnostní akreditace složek programu nebo částí těchto složek s úrovní podrobnosti odpovídající požadované úrovni jistoty a jasně uvádějící podmínky akreditace;

| iii) | úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do postupu akreditace; |
| --- | --- |

iii)

úlohu příslušných zúčastněných stran zapojených do postupu akreditace;

| iv) | harmonogram akreditace, který je v souladu s fázemi složek programu, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj; |
| --- | --- |

iv)

harmonogram akreditace, který je v souladu s fázemi složek programu, zejména pokud jde o zavádění infrastruktury, poskytování služeb a vývoj;

| v) | zásady bezpečnostní akreditace pro sítě připojené k systémům zřízeným v rámci složek programu nebo pro části těchto složek a pro zařízení připojená k systémům zřízeným těmito složkami, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky; |
| --- | --- |

v)

zásady bezpečnostní akreditace pro sítě připojené k systémům zřízeným v rámci složek programu nebo pro části těchto složek a pro zařízení připojená k systémům zřízeným těmito složkami, kterou provádí vnitrostátní subjekty členských států příslušné pro bezpečnostní otázky;

| b) | přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů zřízených v rámci složek programu nebo prvků těchto složek v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby, které poskytují, až po signál ve vesmíru, a včetně něj, a povolení k provozu pozemních stanic. |
| --- | --- |

b)

přijímá rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci, zejména o schválení vypuštění družic, povolení k provozu systémů zřízených v rámci složek programu nebo prvků těchto složek v jejich jednotlivých konfiguracích a pro jednotlivé služby, které poskytují, až po signál ve vesmíru, a včetně něj, a povolení k provozu pozemních stanic.

| c) | přijímá rozhodnutí, která se týkají sítí a zařízení připojených k PRS podle článku 45 nebo připojených k jakékoli jiné zabezpečené službě pocházející ze složek programu, přičemž rozhoduje pouze o povolení pro subjekty vyvíjet nebo vyrábět citlivé technologie PRS, přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS nebo jiné technologie nebo zařízení, jež musí být zkontrolováno z hlediska obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2, přičemž bere v potaz doporučení vnitrostátních subjektů příslušných pro otázky bezpečnosti a obecná bezpečnostní rizika; |
| --- | --- |

c)

přijímá rozhodnutí, která se týkají sítí a zařízení připojených k PRS podle článku 45 nebo připojených k jakékoli jiné zabezpečené službě pocházející ze složek programu, přičemž rozhoduje pouze o povolení pro subjekty vyvíjet nebo vyrábět citlivé technologie PRS, přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly PRS nebo jiné technologie nebo zařízení, jež musí být zkontrolováno z hlediska obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2, přičemž bere v potaz doporučení vnitrostátních subjektů příslušných pro otázky bezpečnosti a obecná bezpečnostní rizika;

| d) | přezkoumává a s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace; |
| --- | --- |

d)

přezkoumává a s výjimkou dokumentů, které má Komise přijmout podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, schvaluje veškerou dokumentaci týkající se bezpečnostní akreditace;

| e) | poskytuje v oblasti své působnosti Komisi poradenství k vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství k zavádění bezpečnostních provozních postupů, a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem; |
| --- | --- |

e)

poskytuje v oblasti své působnosti Komisi poradenství k vypracovávání návrhů znění aktů uvedených v čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, včetně poradenství k zavádění bezpečnostních provozních postupů, a předkládá prohlášení se svým závěrečným postojem;

| f) | přezkoumává a schvaluje posouzení bezpečnostních rizik vypracované v souladu s postupem monitorování podle čl. 37 písm. h) tohoto nařízení, s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v písmeni c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU a spolupracuje s Komisí na definování opatření ke snížení rizik; |
| --- | --- |

f)

přezkoumává a schvaluje posouzení bezpečnostních rizik vypracované v souladu s postupem monitorování podle čl. 37 písm. h) tohoto nařízení, s ohledem na soulad s dokumenty uvedenými v písmeni c) tohoto odstavce a s dokumenty vypracovanými podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení a článku 8 rozhodnutí č. 1104/2011/EU a spolupracuje s Komisí na definování opatření ke snížení rizik;

| g) | kontroluje provádění bezpečnostních opatření v souvislosti s bezpečnostní akreditací složek programu prováděním nebo finančním zaštítěním bezpečnostních posouzení, inspekcí, auditů či přezkumů v souladu s čl. 42 odst. 2 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

g)

kontroluje provádění bezpečnostních opatření v souvislosti s bezpečnostní akreditací složek programu prováděním nebo finančním zaštítěním bezpečnostních posouzení, inspekcí, auditů či přezkumů v souladu s čl. 42 odst. 2 tohoto nařízení;

| h) | potvrzuje výběr schválených produktů a opatření, jež chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických produktů používaných k zajištění bezpečnosti pro složky programu; |
| --- | --- |

h)

potvrzuje výběr schválených produktů a opatření, jež chrání před elektronickým odposlechem (TEMPEST), a schválených kryptografických produktů používaných k zajištění bezpečnosti pro složky programu;

| i) | schvaluje nebo se případně spolu s relevantními subjekty příslušnými pro otázky bezpečnosti účastní společného schvalování propojení mezi systémy zřízenými v rámci složek programu nebo částí těchto složek a jinými systémy; |
| --- | --- |

i)

schvaluje nebo se případně spolu s relevantními subjekty příslušnými pro otázky bezpečnosti účastní společného schvalování propojení mezi systémy zřízenými v rámci složek programu nebo částí těchto složek a jinými systémy;

| j) | domlouvá s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 42 odst. 4; |
| --- | --- |

j)

domlouvá s příslušným členským státem model pro kontrolu přístupu podle čl. 42 odst. 4;

| k) | připravuje zprávy o rizicích a informuje Komisi, správní radu a výkonného ředitele o svém posouzení rizik a radí jim ohledně možností řešení zbytkového rizika v souvislosti s konkrétním rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

k)

připravuje zprávy o rizicích a informuje Komisi, správní radu a výkonného ředitele o svém posouzení rizik a radí jim ohledně možností řešení zbytkového rizika v souvislosti s konkrétním rozhodnutím o bezpečnostní akreditaci;

| l) | v úzké součinnosti s Komisí je nápomocna Radě a vysokému představiteli při provádění rozhodnutí (CZBP) 2021/698, pokud o to Rada nebo vysoký představitel konkrétně požádají; |
| --- | --- |

l)

v úzké součinnosti s Komisí je nápomocna Radě a vysokému představiteli při provádění rozhodnutí (CZBP) 2021/698, pokud o to Rada nebo vysoký představitel konkrétně požádají;

| m) | provádí konzultace, které jsou nezbytné pro plnění jejích úkolů; |
| --- | --- |

m)

provádí konzultace, které jsou nezbytné pro plnění jejích úkolů;

| n) | přijme svůj jednací řád a zveřejní jej. |
| --- | --- |

n)

přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.

3.   Aniž jsou dotčeny pravomoci a odpovědnosti členských států, pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci se zřídí zvláštní podřízený subjekt zastupující členské státy, který provádí zejména tyto úkoly:

| a) | management letových kryptografických klíčů programu; |
| --- | --- |

a)

management letových kryptografických klíčů programu;

| b) | ověření, monitorování a posouzení toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro evidenci klíčů Galileo PRS , bezpečné zacházení s nimi, jejich uložení, distribuci a likvidaci. |
| --- | --- |

b)

ověření, monitorování a posouzení toho, že byly zavedeny a jsou uplatňovány postupy pro evidenci klíčů Galileo PRS , bezpečné zacházení s nimi, jejich uložení, distribuci a likvidaci.

Článek 39

Složení Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Komise pro bezpečnostní akreditaci je složena ze zástupce z každého členského státu, zástupce Komise a zástupce vysokého představitele. Funkční období členů Komise pro bezpečnostní akreditaci je čtyřleté s možností opětovného jmenování.

2.   Účast na zasedáních Komise pro bezpečnostní akreditaci vychází ze zásady „vědět jen to nejnutnější“. Jako pozorovatelé mohou být na zasedání Komise pro bezpečnostní akreditaci v případě potřeby přizváni zástupci ESA a zástupci agentury, kteří nejsou do bezpečnostní akreditace zapojeni. K účasti na zasedáních Komise pro bezpečnostní akreditaci mohou být jako pozorovatelé ve výjimečných případech přizváni rovněž zástupci agentur Unie, třetích zemí nebo mezinárodních organizací v případě záležitostí, které se těchto třetích zemí nebo mezinárodních organizací přímo týkají, zejména pak záležitostí, které se týkají infrastruktury, jež jim patří nebo jež je zřízena na jejich území. Ujednání pro takovou účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti se stanoví v příslušných dohodách a musí být v souladu s jednacím řádem Komise pro bezpečnostní akreditaci.

Článek 40

Pravidla hlasování v Komisi pro bezpečnostní akreditaci

Nelze-li dosáhnout konsenzu podle obecných zásad uvedených v čl. 37 písm. b tohoto nařízení, přijme Komise pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí na základě hlasování kvalifikovanou většinou v souladu s článkem 16 Smlouvy o EU. Zástupce Komise a zástupce vysokého představitele se hlasování neúčastní. Předseda Komise pro bezpečnostní akreditaci podepisuje jménem Komise pro bezpečnostní akreditaci rozhodnutí, která Komise pro bezpečnostní akreditaci přijme.

Článek 41

Komunikace a dopad rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci jsou určena Komisi.

2.   Komise průběžně informuje Komisi pro bezpečnostní akreditaci o dopadu zamýšlených rozhodnutí Komise pro bezpečnostní akreditaci na řádný chod složek programu a na provádění plánů řešení zbytkového rizika. Komise pro bezpečnostní akreditaci všechny tyto informace obdržené od Komise zohlední.

3.   Komise neprodleně informuje Evropský parlament a Radu o dopadu přijetí rozhodnutí o bezpečnostní akreditaci na řádný chod složek programu. Pokud se Komise domnívá, že by rozhodnutí přijaté Komisí pro bezpečnostní akreditaci mohlo mít významný dopad na řádný chod těchto složek, například pokud jde o náklady, harmonogram nebo plnění, okamžitě informuje Evropský parlament a Radu.

4.   Správní rada je pravidelně informována o průběhu práce Komise pro bezpečnostní akreditaci.

5.   Pracovní harmonogram Komise pro bezpečnostní akreditaci nesmí být v rozporu s harmonogramem činností pracovního programu podle článku 100.

Článek 42

Úloha členských států při bezpečnostní akreditaci

1.   Členské státy předávají Komisi pro bezpečnostní akreditaci veškeré informace, které považují za relevantní pro účely bezpečnostní akreditace.

2.   Členské státy umožní v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy řádně pověřeným osobám, jež byly jmenovány Komisí pro bezpečnostní akreditaci, se souhlasem vnitrostátních subjektů příslušných pro bezpečnostní otázky a pod jejich dohledem přístup k veškerým informacím a do veškerých oblastí nebo míst, která souvisejí s bezpečností systémů spadajících do pravomoci členských států, a to mimo jiné pro účely bezpečnostních inspekcí, auditů a testů, o nichž rozhodla Komise pro bezpečnostní akreditaci, a pro potřeby postupu monitorování bezpečnostních rizik podle čl. 37 písm. h). Tento přístup bude umožněn bez jakékoliv diskriminace na základě státní příslušnosti občanů členských států.

3.   Tyto audity a testy uvedené v odstavci 2 se provádí v souladu s těmito zásadami:

| a) | důraz je kladen na význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů; |
| --- | --- |

a)

důraz je kladen na význam bezpečnosti a účinného řízení rizik u kontrolovaných subjektů;

| b) | doporučena jsou protiopatření za účelem zmírnění specifických dopadů způsobených pozbytím důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací. |
| --- | --- |

b)

doporučena jsou protiopatření za účelem zmírnění specifických dopadů způsobených pozbytím důvěrnosti, integrity nebo dostupnosti utajovaných informací.

4.   Každý členský stát odpovídá za přípravu modelu pro kontrolu přístupu, jenž obsahuje přehled nebo seznam oblastí nebo míst, které mají být akreditovány. Na modelu pro kontrolu přístupu se předem dohodnou členské státy a Komise pro bezpečnostní akreditaci, aby bylo zajištěno, že všechny členské státy poskytují stejnou úroveň kontroly přístupu.

5.   Členské státy odpovídají na místní úrovni za bezpečnostní akreditaci míst, která se nacházejí na jejich území a tvoří část bezpečnostně akreditované oblasti složek programu, a podávají o tom zprávu Komisi pro bezpečnostní akreditaci.

KAPITOLA III

Ochrana utajovaných informací

Článek 43

Ochrana utajovaných informací

1.   Výměna utajovaných informací souvisejících s programem je předmětem mezinárodní dohody mezi Unií a třetí zemí nebo mezinárodní organizací o výměně utajovaných informací nebo případně ujednání mezi příslušným orgánem nebo subjektem Unie a příslušnými orgány třetí země nebo mezinárodní organizací o výměně utajovaných informací a vztahují se na ni podmínky stanovené v této dohodě nebo ujednaní.

2.   Fyzické osoby s bydlištěm ve třetích zemích a právnické osoby usazené ve třetích zemích mohou přicházet do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se programu, pouze pokud se na ně v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy poskytující stupeň ochrany alespoň rovnocenný stupni, který poskytují bezpečnostní pravidla Komise stanovená rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444 a bezpečnostní pravidla Rady stanovená v přílohách rozhodnutí 2013/488/EU. Rovnocennost bezpečnostních předpisů uplatňovaných ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci je definována v dohodě o bezpečnosti informací, včetně záležitostí týkajících se průmyslové bezpečnosti, je-li to relevantní, uzavřené mezi Unií a touto třetí zemí nebo mezinárodní organizací postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU.

3.   Aniž je dotčen článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU a pravidla upravující oblast průmyslové bezpečnosti uvedená v rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444, může být fyzické osobě nebo právnické osobě, třetí zemi nebo mezinárodní organizaci umožněn přístup k utajovaným informacím EU, je-li to považováno za nezbytné v jednotlivých případech s ohledem na povahu a obsah těchto informací, na potřebu příjemce znát utajované informace a na míru prospěchu pro Unii.

HLAVA VI

Galileo a EGNOS

Článek 44

Způsobilá opatření

Využívání systémů Galileo a EGNOS zahrnuje tato způsobilá opatření:

| a) | řízení, provoz, údržbu, neustálé zdokonalování, rozvoj a ochranu kosmické infrastruktury, včetně modernizací a řízení zastarávání; |
| --- | --- |

a)

řízení, provoz, údržbu, neustálé zdokonalování, rozvoj a ochranu kosmické infrastruktury, včetně modernizací a řízení zastarávání;

| b) | řízení, provoz, údržbu, neustálé zdokonalování, rozvoj a ochranu pozemní infrastruktury, zejména pozemních středisek a stanic, na něž odkazuje prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/413 nebo prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1406 (45), sítí, včetně modernizací a managementu zastarávání; |
| --- | --- |

b)

řízení, provoz, údržbu, neustálé zdokonalování, rozvoj a ochranu pozemní infrastruktury, zejména pozemních středisek a stanic, na něž odkazuje prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/413 nebo prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1406 (45), sítí, včetně modernizací a managementu zastarávání;

45

| c) | vývoj budoucích generací systémů a rozvoj služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS, včetně zohlednění potřeb příslušných zúčastněných subjektů, aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí o finančním výhledu Unie; |
| --- | --- |

c)

vývoj budoucích generací systémů a rozvoj služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS, včetně zohlednění potřeb příslušných zúčastněných subjektů, aniž jsou dotčena budoucí rozhodnutí o finančním výhledu Unie;

| d) | podporu vývoje návazných aplikací složek Galileo a EGNOS a vývoje a rozvoje základních technologických prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro Galileo; |
| --- | --- |

d)

podporu vývoje návazných aplikací složek Galileo a EGNOS a vývoje a rozvoje základních technologických prvků, jako jsou čipové sady a přijímače uzpůsobené pro Galileo;

| e) | podporu certifikačních a normalizačních činností souvisejících se složkami Galileo a EGNOS, zejména v odvětví dopravy; |
| --- | --- |

e)

podporu certifikačních a normalizačních činností souvisejících se složkami Galileo a EGNOS, zejména v odvětví dopravy;

| f) | nepřetržité zajišťování služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS a v rámci doplňkovosti s členskými státy a iniciativami soukromého sektoru rozvoj trhu s těmito službami, zejména za účelem maximalizace socioekonomických přínosů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- |

f)

nepřetržité zajišťování služeb poskytovaných složkami Galileo a EGNOS a v rámci doplňkovosti s členskými státy a iniciativami soukromého sektoru rozvoj trhu s těmito službami, zejména za účelem maximalizace socioekonomických přínosů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b);

| g) | spolupráce s jinými regionálními nebo globálními družicovými navigačními systémy, a to i za účelem usnadnění slučitelnosti a interoperability; |
| --- | --- |

g)

spolupráce s jinými regionálními nebo globálními družicovými navigačními systémy, a to i za účelem usnadnění slučitelnosti a interoperability;

| h) | prvky pro monitorování spolehlivosti systémů a jejich využívání a poskytování služeb; |
| --- | --- |

h)

prvky pro monitorování spolehlivosti systémů a jejich využívání a poskytování služeb;

| i) | činnosti související s poskytováním služeb a s koordinací rozšíření jejich pokrytí. |
| --- | --- |

i)

činnosti související s poskytováním služeb a s koordinací rozšíření jejich pokrytí.

Článek 45

Služby poskytované složkou Galileo

1.   Služby poskytované složkou Galileo zahrnují:

| a) | otevřenou službu Galileo (GOS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené především pro masové aplikace družicové navigace pro využití ze strany spotřebitelů; |
| --- | --- |

a)

otevřenou službu Galileo (GOS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené především pro masové aplikace družicové navigace pro využití ze strany spotřebitelů;

| b) | vysoce přesnou službu (HAS), která je pro uživatele bezplatná a prostřednictvím dodatečných dat šířených v doplňkovém kmitočtovém pásmu poskytuje vysoce přesné informace týkající se polohy a synchronizace, které jsou určeny zejména pro aplikace družicové navigace pro profesionální nebo komerční použití; |
| --- | --- |

b)

vysoce přesnou službu (HAS), která je pro uživatele bezplatná a prostřednictvím dodatečných dat šířených v doplňkovém kmitočtovém pásmu poskytuje vysoce přesné informace týkající se polohy a synchronizace, které jsou určeny zejména pro aplikace družicové navigace pro profesionální nebo komerční použití;

| c) | službu ověření pravosti signálu (SAS), která je založena na šifrovaných kódech obsažených v signálech a která je určena zejména pro aplikace družicové navigace pro profesionální nebo komerční použití; |
| --- | --- |

c)

službu ověření pravosti signálu (SAS), která je založena na šifrovaných kódech obsažených v signálech a která je určena zejména pro aplikace družicové navigace pro profesionální nebo komerční použití;

| d) | veřejně regulovanou službu (PRS) určenou pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují vysokou úroveň kontinuity služby, a to i v oblasti bezpečnosti a obrany, která využívá silné, šifrované signály; tato služba bude bezplatně poskytována členským státům, Radě, Komisi, ESVČ a případně řádně zmocněným agenturám Unie; otázka zpoplatnění služby pro ostatní odběratele PRS uvedené v článku 2 rozhodnutí č. 1104/2011/EU bude posuzována případ od případu a v dohodách uzavřených podle čl. 3 odst. 5 uvedeného rozhodnutí se upřesní příslušná ustanovení; přístup k PRS je regulován v souladu s rozhodnutím č. 1104/2011/EU; |
| --- | --- |

d)

veřejně regulovanou službu (PRS) určenou pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují vysokou úroveň kontinuity služby, a to i v oblasti bezpečnosti a obrany, která využívá silné, šifrované signály; tato služba bude bezplatně poskytována členským státům, Radě, Komisi, ESVČ a případně řádně zmocněným agenturám Unie; otázka zpoplatnění služby pro ostatní odběratele PRS uvedené v článku 2 rozhodnutí č. 1104/2011/EU bude posuzována případ od případu a v dohodách uzavřených podle čl. 3 odst. 5 uvedeného rozhodnutí se upřesní příslušná ustanovení; přístup k PRS je regulován v souladu s rozhodnutím č. 1104/2011/EU;

| e) | tísňovou službu (ES), která je pro uživatele bezplatná a vysílá prostřednictvím signálů varování týkající se přírodních katastrof nebo jiných nouzových situací v konkrétních oblastech; tato služba je případně poskytována ve spolupráci s vnitrostátními orgány členských států v oblasti civilní ochrany; |
| --- | --- |

e)

tísňovou službu (ES), která je pro uživatele bezplatná a vysílá prostřednictvím signálů varování týkající se přírodních katastrof nebo jiných nouzových situací v konkrétních oblastech; tato služba je případně poskytována ve spolupráci s vnitrostátními orgány členských států v oblasti civilní ochrany;

| f) | časoměrnou službu (TS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje přesný a spolehlivý referenční čas, jakož i koordinovaný světový čas, a která usnadňuje vývoj časoměrných aplikací založených na systému Galileo a použití v kritických aplikacích. |
| --- | --- |

f)

časoměrnou službu (TS), která je pro uživatele bezplatná a poskytuje přesný a spolehlivý referenční čas, jakož i koordinovaný světový čas, a která usnadňuje vývoj časoměrných aplikací založených na systému Galileo a použití v kritických aplikacích.

2.   Složka Galileo rovněž přispívá:

| a) | ke službě pátrání a záchrany (SAR) systému COSPAS-SARSAT detekcí tísňových signálů vysílaných bójemi a zpětným posíláním zpráv prostřednictvím zpětného spojení; |
| --- | --- |

a)

ke službě pátrání a záchrany (SAR) systému COSPAS-SARSAT detekcí tísňových signálů vysílaných bójemi a zpětným posíláním zpráv prostřednictvím zpětného spojení;

| b) | k službám monitorování integrity normalizovaným na úrovni Unie nebo na mezinárodní úrovni určeným k využití aplikacemi pro zajištění bezpečnosti života na základě signálů otevřené služby Galileo a v kombinaci se systémem EGNOS a jinými družicovými navigačními systémy; |
| --- | --- |

b)

k službám monitorování integrity normalizovaným na úrovni Unie nebo na mezinárodní úrovni určeným k využití aplikacemi pro zajištění bezpečnosti života na základě signálů otevřené služby Galileo a v kombinaci se systémem EGNOS a jinými družicovými navigačními systémy;

| c) | k službám v oblasti informací o kosmickém počasí prostřednictvím střediska služeb GNSS, jak je uvedeno v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/413, a včasného varování poskytovaným prostřednictvím pozemní infrastruktury systému Galileo, které jsou určeny zejména ke snížení potenciálních rizik pro uživatele služeb souvisejících s vesmírem poskytovaných systémem Galileo a jinými globálními družicovými navigačními systémy. |
| --- | --- |

c)

k službám v oblasti informací o kosmickém počasí prostřednictvím střediska služeb GNSS, jak je uvedeno v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/413, a včasného varování poskytovaným prostřednictvím pozemní infrastruktury systému Galileo, které jsou určeny zejména ke snížení potenciálních rizik pro uživatele služeb souvisejících s vesmírem poskytovaných systémem Galileo a jinými globálními družicovými navigačními systémy.

Článek 46

Služby poskytované složkou EGNOS

1.   Služby poskytované složkou EGNOS zahrnují:

| a) | otevřenou službu EGNOS (EOS), která je pro přímého uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené především pro masové aplikace družicové navigace pro využití ze strany spotřebitelů; |
| --- | --- |

a)

otevřenou službu EGNOS (EOS), která je pro přímého uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené především pro masové aplikace družicové navigace pro využití ze strany spotřebitelů;

| b) | službu přístupu k datům EGNOS (EDAS), která je pro přímého uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené zejména pro aplikace družicové navigace pro odborné a komerční využití, přičemž nabízí zlepšenou výkonnost a data s vyšší přidanou hodnotou, než jakou mají data získaná prostřednictvím EOS; |
| --- | --- |

b)

službu přístupu k datům EGNOS (EDAS), která je pro přímého uživatele bezplatná a poskytuje informace o poloze a synchronizaci určené zejména pro aplikace družicové navigace pro odborné a komerční využití, přičemž nabízí zlepšenou výkonnost a data s vyšší přidanou hodnotou, než jakou mají data získaná prostřednictvím EOS;

| c) | službu pro zajištění bezpečnosti života (SoL), která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků a poskytuje informace o poloze a časové synchronizaci s vysokou úrovní kontinuity, dostupnosti a přesnosti, včetně zpráv týkajících se integrity, které uživatele upozorňují na jakékoli selhání v systému Galileo a jiných GNSS, které EGNOS v oblasti pokrytí rozšiřuje, nebo na signály s překročeným limitem vysílané systémem Galileo a těmito jinými GNSS, a která je určena především pro uživatele, pro které má zásadní význam bezpečnost, zejména v oblasti civilního letectví pro účely letových navigačních služeb v souladu s normami ICAO nebo dalších odvětví dopravy. |
| --- | --- |

c)

službu pro zajištění bezpečnosti života (SoL), která je osvobozena od přímých uživatelských poplatků a poskytuje informace o poloze a časové synchronizaci s vysokou úrovní kontinuity, dostupnosti a přesnosti, včetně zpráv týkajících se integrity, které uživatele upozorňují na jakékoli selhání v systému Galileo a jiných GNSS, které EGNOS v oblasti pokrytí rozšiřuje, nebo na signály s překročeným limitem vysílané systémem Galileo a těmito jinými GNSS, a která je určena především pro uživatele, pro které má zásadní význam bezpečnost, zejména v oblasti civilního letectví pro účely letových navigačních služeb v souladu s normami ICAO nebo dalších odvětví dopravy.

2.   Služby uvedené v odstavci 1 se poskytují především na území všech členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě, k němuž se pro tyto účely řadí i Kypr, Azory, Kanárské ostrovy a Madeira, a to do konce roku 2026.

3.   Zeměpisné pokrytí systémem EGNOS může být rozšířeno do dalších oblastí světa, zejména na území kandidátských zemí, třetích zemí přidružených k iniciativě jednotného evropského nebe a třetích zemí v rámci evropské politiky sousedství, pokud je to technicky proveditelné a v souladu s bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 34 odst. 2, a v případě služby SoL na základě mezinárodních dohod.

4.   Náklady rozšíření zeměpisného pokrytí systémem EGNOS podle odstavce 3 tohoto článku, včetně souvisejících provozních nákladů specifických pro uvedené regiony, nejsou hrazeny z rozpočtu podle článku 11. Komise pro účely financování takovýchto opatření zváží i jiné programy nebo nástroje. Uvedené rozšíření nezpůsobí prodlevu v nabízení služeb podle odstavce 1 tohoto článku na území členských států nacházejícím se zeměpisně v Evropě.

Článek 47

Prováděcí opatření pro Galileo a EGNOS

Pro zajištění hladkého fungování složek Galileo a EGNOS a jejich přijetí ze strany trhů Komise prostřednictvím prováděcích aktů v případě potřeby stanoví nezbytná opatření, která jsou potřebná k:

| a) | řízení a snižování rizik spojených s provozem systémů Galileo a EGNOS, zejména s cílem zajistit kontinuitu služeb; |
| --- | --- |

a)

řízení a snižování rizik spojených s provozem systémů Galileo a EGNOS, zejména s cílem zajistit kontinuitu služeb;

| b) | určení hlavních rozhodovacích fází pro monitorování a hodnocení provádění složek Galileo a EGNOS; |
| --- | --- |

b)

určení hlavních rozhodovacích fází pro monitorování a hodnocení provádění složek Galileo a EGNOS;

| c) | určení, v souladu s bezpečnostními požadavky a otevřeným a transparentním postupem, umístění středisek náležejících k pozemní infrastruktuře systémů Galileo a EGNOS, a zajištění jejich provozu; |
| --- | --- |

c)

určení, v souladu s bezpečnostními požadavky a otevřeným a transparentním postupem, umístění středisek náležejících k pozemní infrastruktuře systémů Galileo a EGNOS, a zajištění jejich provozu;

| d) | stanovení technických a provozních specifikací týkajících se služeb uvedených v čl. 45 odst. 1 písm. c), e) a f) a v čl. 45 odst. 2 písm. c). |
| --- | --- |

d)

stanovení technických a provozních specifikací týkajících se služeb uvedených v čl. 45 odst. 1 písm. c), e) a f) a v čl. 45 odst. 2 písm. c).

Uvedené prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 48

Slučitelnost, interoperabilita a standardizace

1.   Galileo a EGNOS a služby, které poskytují, musí být z technického hlediska slučitelné a interoperabilní, a to i na uživatelské úrovni.

2.   Galileo a EGNOS a služby, které poskytují, musí být slučitelné a interoperabilní s jinými systémy družicové navigace a s klasickými prostředky rádiové navigace, pokud jsou v mezinárodních dohodách stanoveny nezbytné požadavky a podmínky ohledně slučitelnosti a interoperability.

HLAVA VII

COPERNICUS

KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 49

Oblast působnosti složky Copernicus

1.   Složka Copernicus se provádí v návaznosti na předchozí investice, včetně investic zúčastněných stran, jako je ESA a EUMETSAT, a ve vhodných a nákladově efektivních případech využívá národní nebo regionální kapacity členských států a zohledňuje kapacity komerčních dodavatelů srovnatelných dat a informací a potřebu podporovat hospodářskou soutěž a rozvoj trhu, přičemž současně maximalizuje příležitosti evropských uživatelů.

2.   Složka Copernicus dodává data a informace, přičemž vychází z potřeb uživatelů této složky a z politiky bezplatného, plného a otevřeného přístupu k datům.

3.   Složka Copernicus podporuje formulování, provádění a monitorování politik Unie a jejích členských států zejména v oblasti životního prostředí, změny klimatu, mořského prostředí, námořní činnosti, atmosféry, zemědělství a rozvoje venkova, ochrany kulturního dědictví, civilní ochrany, monitorování infrastruktury, bezpečnosti a zabezpečení, jakož i digitálního hospodářství s cílem dalšího omezení administrativní zátěže.

4.   Složka Copernicus sestává z následujících prvků:

| a) | získávání dat, což zahrnuje:






  i) | vývoj a provozní činnosti družic Sentinel složky Copernicus; |
| --- | --- | --- |

a)

získávání dat, což zahrnuje:

i)

vývoj a provozní činnosti družic Sentinel složky Copernicus;

| ii) | přístup k datům třetích stran získaným při pozorování Země z vesmíru; |
| --- | --- |

ii)

přístup k datům třetích stran získaným při pozorování Země z vesmíru;

| iii) | přístup k datům in situ a k pomocným datům; |
| --- | --- |

iii)

přístup k datům in situ a k pomocným datům;

| b) | zpracování dat a informací prostřednictvím služeb složky Copernicus, což zahrnuje činnosti pro vytváření informací přidané hodnoty na podporu služeb v oblasti monitorování životního prostředí, podávání zpráv, zajištění dodržování právních předpisů, civilní ochrany a bezpečnosti; |
| --- | --- |

b)

zpracování dat a informací prostřednictvím služeb složky Copernicus, což zahrnuje činnosti pro vytváření informací přidané hodnoty na podporu služeb v oblasti monitorování životního prostředí, podávání zpráv, zajištění dodržování právních předpisů, civilní ochrany a bezpečnosti;

| c) | přístup k datům a jejich distribuce, což zahrnuje infrastrukturu a služby k zajištění uživatelsky vstřícného způsobu vyhledávání, prohlížení a dlouhodobého archivování dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, přístupu k nim a jejich distribuce a využívání; |
| --- | --- |

c)

přístup k datům a jejich distribuce, což zahrnuje infrastrukturu a služby k zajištění uživatelsky vstřícného způsobu vyhledávání, prohlížení a dlouhodobého archivování dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, přístupu k nim a jejich distribuce a využívání;

| d) | rozšiřování uživatelské základny, rozvoj trhu a budování kapacity podle čl. 28 odst. 5, což zahrnuje příslušné činnosti, zdroje a služby na podporu složky Copernicus, dat složky Copernicus a služeb složky Copernicus i souvisejících navazujících aplikací a jejich rozvoje na všech úrovních za účelem maximalizace socioekonomických přínosů, které jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1, jakož i shromažďování údajů o potřebách uživatelů složky Copernicus a jejich analýzu. |
| --- | --- |

d)

rozšiřování uživatelské základny, rozvoj trhu a budování kapacity podle čl. 28 odst. 5, což zahrnuje příslušné činnosti, zdroje a služby na podporu složky Copernicus, dat složky Copernicus a služeb složky Copernicus i souvisejících navazujících aplikací a jejich rozvoje na všech úrovních za účelem maximalizace socioekonomických přínosů, které jsou uvedeny v čl. 4 odst. 1, jakož i shromažďování údajů o potřebách uživatelů složky Copernicus a jejich analýzu.

5.   Složka Copernicus prosazuje mezinárodní koordinaci pozorovacích systémů a s tím související výměny údajů za účelem posílení jejího globálního rozměru a doplňkovosti, přičemž zohledňuje mezinárodní dohody a koordinační postupy.

KAPITOLA II

Způsobilá opatření

Článek 50

Způsobilá opatření pro získávání dat

Způsobilá opatření v rámci složky Copernicus zahrnují:

| a) | opatření pro poskytnutí posílené kontinuity stávajících misí Copernicus Sentinel a pro vývoj, vypouštění do vesmíru, údržbu a provoz dalších družic Copernicus Sentinel rozšiřujících oblast pozorování, přičemž se upřednostňují zejména pozorovací kapacity pro monitorování antropogenních emisí CO2 a dalších skleníkových plynů, které umožní monitorování polárních oblastí, a inovativní environmentální aplikace v oblasti zemědělství, lesnictví, správy vodních a mořských zdrojů a kulturního dědictví; |
| --- | --- |

a)

opatření pro poskytnutí posílené kontinuity stávajících misí Copernicus Sentinel a pro vývoj, vypouštění do vesmíru, údržbu a provoz dalších družic Copernicus Sentinel rozšiřujících oblast pozorování, přičemž se upřednostňují zejména pozorovací kapacity pro monitorování antropogenních emisí CO2 a dalších skleníkových plynů, které umožní monitorování polárních oblastí, a inovativní environmentální aplikace v oblasti zemědělství, lesnictví, správy vodních a mořských zdrojů a kulturního dědictví;

| b) | opatření k zajištění přístupu k datům a informacím třetích stran nezbytným k vytváření služeb složky Copernicus nebo pro využití ze strany orgánů, agentur a decentralizovaných útvarů Unie a v případě, kdy je to vhodné a nákladově efektivní, ze strany celostátních nebo regionálních veřejných subjektů; |
| --- | --- |

b)

opatření k zajištění přístupu k datům a informacím třetích stran nezbytným k vytváření služeb složky Copernicus nebo pro využití ze strany orgánů, agentur a decentralizovaných útvarů Unie a v případě, kdy je to vhodné a nákladově efektivní, ze strany celostátních nebo regionálních veřejných subjektů;

| c) | opatření k poskytnutí a koordinaci přístupu k datům in situ složky Copernicus a jiným pomocným datům potřebným k vytváření, kalibraci a validaci dat a informací složky Copernicus, včetně tam, kdy je to vhodné a nákladově efektivní, využití stávajících národních kapacit a zamezení zdvojování. |
| --- | --- |

c)

opatření k poskytnutí a koordinaci přístupu k datům in situ složky Copernicus a jiným pomocným datům potřebným k vytváření, kalibraci a validaci dat a informací složky Copernicus, včetně tam, kdy je to vhodné a nákladově efektivní, využití stávajících národních kapacit a zamezení zdvojování.

in situ

Článek 51

Způsobilá opatření pro služby složky Copernicus

1.   Způsobilá opatření pro služby složky Copernicus zahrnují:

| a) | služby monitorování životního prostředí, podávání zpráv a zajištění dodržování právních předpisů zahrnující:






  i) | monitorování atmosféry na celosvětové úrovni za účelem poskytování informací o kvalitě ovzduší, zejména se zvláštním zaměřením na evropskou úroveň, a složení atmosféry; |
| --- | --- | --- |

a)

služby monitorování životního prostředí, podávání zpráv a zajištění dodržování právních předpisů zahrnující:

i)

monitorování atmosféry na celosvětové úrovni za účelem poskytování informací o kvalitě ovzduší, zejména se zvláštním zaměřením na evropskou úroveň, a složení atmosféry;

| ii) | monitorování mořského prostředí za účelem poskytování informací o stavu a dynamice ekosystémů oceánů a moří a pobřežních ekosystémů a jejich zdrojů a využití; |
| --- | --- |

ii)

monitorování mořského prostředí za účelem poskytování informací o stavu a dynamice ekosystémů oceánů a moří a pobřežních ekosystémů a jejich zdrojů a využití;

| iii) | monitorování pevniny a zemědělství za účelem poskytování informací o krajinném pokryvu, využívání půdy a změnách využívání půdy, památkách kulturního dědictví, zemském pohybu, městských oblastech, kvantitě a kvalitě vnitrozemské vody, lesích, zemědělských a jiných přírodních zdrojích, biologické rozmanitosti a kryosféře; |
| --- | --- |

iii)

monitorování pevniny a zemědělství za účelem poskytování informací o krajinném pokryvu, využívání půdy a změnách využívání půdy, památkách kulturního dědictví, zemském pohybu, městských oblastech, kvantitě a kvalitě vnitrozemské vody, lesích, zemědělských a jiných přírodních zdrojích, biologické rozmanitosti a kryosféře;

| iv) | monitorování změny klimatu za účelem poskytování informací o antropogenních emisích a absorpcích CO2 a dalších skleníkových plynů, nejdůležitějších klimatických proměnných, reanalýz klimatu, sezónních předpovědí, klimatických předpovědí a přisuzování, informací o změnách v polárních oblastech a Arktidě, jakož i ukazatelů v příslušných časových a prostorových měřítcích; |
| --- | --- |

iv)

monitorování změny klimatu za účelem poskytování informací o antropogenních emisích a absorpcích CO2 a dalších skleníkových plynů, nejdůležitějších klimatických proměnných, reanalýz klimatu, sezónních předpovědí, klimatických předpovědí a přisuzování, informací o změnách v polárních oblastech a Arktidě, jakož i ukazatelů v příslušných časových a prostorových měřítcích;

| b) | služby krizového řízení pro poskytování informací na podporu veřejných orgánů zabývajících se civilní ochranou a v koordinaci s těmito orgány, podporující činnosti v oblasti civilní ochrany a odezvy na mimořádné události (zlepšení činnosti v oblasti včasného varování a kapacit pro reakci na krizi) a opatření v oblasti prevence a připravenosti (analýzy rizik a obnovy) v souvislosti s různými druhy katastrof; |
| --- | --- |

b)

služby krizového řízení pro poskytování informací na podporu veřejných orgánů zabývajících se civilní ochranou a v koordinaci s těmito orgány, podporující činnosti v oblasti civilní ochrany a odezvy na mimořádné události (zlepšení činnosti v oblasti včasného varování a kapacit pro reakci na krizi) a opatření v oblasti prevence a připravenosti (analýzy rizik a obnovy) v souvislosti s různými druhy katastrof;

| c) | bezpečnostní služby na podporu ostrahy v Unii a na jejích vnějších hranicích, námořního dohledu, jakož i vnější činnosti Unie v reakci na bezpečnostní výzvy, jimž Unie čelí, a cílů a opatření společné zahraniční a bezpečnostní politiky. |
| --- | --- |

c)

bezpečnostní služby na podporu ostrahy v Unii a na jejích vnějších hranicích, námořního dohledu, jakož i vnější činnosti Unie v reakci na bezpečnostní výzvy, jimž Unie čelí, a cílů a opatření společné zahraniční a bezpečnostní politiky.

2.   Komise s případnou podporou externího nezávislého poradenství zajišťuje relevantnost služeb Copernicus tím, že:

| a) | ověřuje technickou proveditelnost požadavků vznesených společenstvími uživatelů a jejich vhodnost pro daný účel; |
| --- | --- |

a)

ověřuje technickou proveditelnost požadavků vznesených společenstvími uživatelů a jejich vhodnost pro daný účel;

| b) | posuzuje prostředky a řešení, které byly navrženy nebo realizovány, s cílem splnit požadavky společenství uživatelů a cíle programu. |
| --- | --- |

b)

posuzuje prostředky a řešení, které byly navrženy nebo realizovány, s cílem splnit požadavky společenství uživatelů a cíle programu.

Článek 52

Způsobilá opatření pro přístup k datům a informacím a jejich distribuci

1.   Složka Copernicus zahrnuje opatření k poskytování lepšího přístupu k veškerým datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus a případně k poskytování další infrastruktury a služeb na podporu distribuce uvedených dat a informací, přístupu k nim a jejich využívání.

2.   V případě, že jsou ve smyslu článků 12 až 16 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 data Copernicus a informace složky Copernicus považovány z bezpečnostního hlediska za citlivé, může Komise svěřit pořizování uvedených dat a informací a dohled nad jejich získáváním, přístup k nim a jejich distribuci jednomu nebo více svěřenským subjektům. Tyto subjekty vytvoří a udržují rejstřík akreditovaných uživatelů a udělují přístup k vyhrazeným datům odděleným postupem.

KAPITOLA III

Politika v oblasti dat složky Copernicus

Článek 53

Politika v oblasti dat složky Copernicus a informací složky Copernicus

1.   Data složky Copernicus a informace složky Copernicus se poskytují uživatelům složky Copernicus na základě politiky plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům:

| a) | uživatelé složky Copernicus smí bezplatně a po celém světě reprodukovat, distribuovat, zveřejňovat, přizpůsobovat a upravovat všechna data složky Copernicus a informace složky Copernicus a kombinovat je s jinými daty a informacemi; |
| --- | --- |

a)

uživatelé složky Copernicus smí bezplatně a po celém světě reprodukovat, distribuovat, zveřejňovat, přizpůsobovat a upravovat všechna data složky Copernicus a informace složky Copernicus a kombinovat je s jinými daty a informacemi;

| b) | politika plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům zahrnuje tato omezení:






  i) | formáty, včasnost a vlastnosti šíření dat složky Copernicus a informací složky Copernicus musí být předem definovány; |
| --- | --- | --- |

b)

politika plného, bezplatného a otevřeného přístupu k datům zahrnuje tato omezení:

i)

formáty, včasnost a vlastnosti šíření dat složky Copernicus a informací složky Copernicus musí být předem definovány;

| ii) | v příslušných případech musí být dodržovány licenční podmínky týkající se dat a informací třetích stran složky Copernicus použitých při tvorbě informací složky Copernicus; |
| --- | --- |

ii)

v příslušných případech musí být dodržovány licenční podmínky týkající se dat a informací třetích stran složky Copernicus použitých při tvorbě informací složky Copernicus;

| iii) | bezpečnostní omezení vyplývající z obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2; |
| --- | --- |

iii)

bezpečnostní omezení vyplývající z obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2;

| iv) | musí být zajištěna ochrana proti riziku narušení systému, který vytváří nebo zpřístupňuje data složky Copernicus a informace složky Copernicus, i samotných dat; |
| --- | --- |

iv)

musí být zajištěna ochrana proti riziku narušení systému, který vytváří nebo zpřístupňuje data složky Copernicus a informace složky Copernicus, i samotných dat;

| v) | musí být zajištěna ochrana spolehlivého přístupu k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus pro evropské uživatele. |
| --- | --- |

v)

musí být zajištěna ochrana spolehlivého přístupu k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus pro evropské uživatele.

2.   Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 105 k doplnění zvláštních ustanovení stanovených v odstavci 1 tohoto článku, pokud jde o specifikace, podmínky a postupy pro přístup k datům složky Copernicus a informacím složky Copernicus a jejich využívání.

3.   Ve zvláště závažných naléhavých případech se na akty v přenesené pravomoci podle tohoto článku použije postup stanovený v článku 106.

4.   Komise vydává licence a oznámení pro přístup a využívání dat složky Copernicus a informací složky Copernicus, včetně přidělovacích ustanovení, v souladu s datovou politikou složky Copernicus definovanou v tomto nařízení a v použitelných aktech v přenesené pravomoci přijatých podle odstavce 2.

HLAVA VIII

OSTATNÍ SLOŽKY PROGRAMU

KAPITOLA I

SSA

Oddíl 1

Dílčí složka SST

Článek 54

Oblast působnosti dílčí složky SST

1.   Dílčí složka SST podporuje tyto činnosti:

| a) | vytvoření, rozvoj a provoz sítě pozemních nebo kosmických senzorů SST členských států, včetně senzorů vyvinutých ESA nebo soukromým sektorem Unie a senzorů Unie provozovaných na vnitrostátní úrovni za účelem průzkumu a sledování kosmických objektů a vytvoření evropského katalogu kosmických objektů; |
| --- | --- |

a)

vytvoření, rozvoj a provoz sítě pozemních nebo kosmických senzorů SST členských států, včetně senzorů vyvinutých ESA nebo soukromým sektorem Unie a senzorů Unie provozovaných na vnitrostátní úrovni za účelem průzkumu a sledování kosmických objektů a vytvoření evropského katalogu kosmických objektů;

| b) | zpracování a analýzu dat SST na vnitrostátní úrovni za účelem vytváření informací SST a služeb SST podle čl. 55 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

zpracování a analýzu dat SST na vnitrostátní úrovni za účelem vytváření informací SST a služeb SST podle čl. 55 odst. 1;

| c) | poskytování služeb SST podle čl. 55 odst. 1 uživatelům SST uvedeným v článku 56; |
| --- | --- |

c)

poskytování služeb SST podle čl. 55 odst. 1 uživatelům SST uvedeným v článku 56;

| d) | sledování iniciativ zaměřených na podporu rozvoje a zavádění technologií pro odstraňování celistvých kosmických objektů na konci jejich životnosti, technologických systémů na předcházení vzniku kosmické tříště a její odstraňování a mezinárodních iniciativ v oblasti řízení kosmické dopravy, jakož i usilování o součinnost s takovými iniciativami. |
| --- | --- |

d)

sledování iniciativ zaměřených na podporu rozvoje a zavádění technologií pro odstraňování celistvých kosmických objektů na konci jejich životnosti, technologických systémů na předcházení vzniku kosmické tříště a její odstraňování a mezinárodních iniciativ v oblasti řízení kosmické dopravy, jakož i usilování o součinnost s takovými iniciativami.

2.   Dílčí složka SST poskytuje rovněž technickou a administrativní podporu k zajištění přechodu mezi programem a rámcem pro podporu SST zřízeným rozhodnutím č. 541/2014/EU.

Článek 55

Služby SST

1.   Služby SST zahrnují:

| a) | posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickou tříští a potenciální vydávání upozornění na riziko kolize během startu, rané orbitální fáze, zvyšování oběžné dráhy, provozu na oběžné dráze a během fází vedoucí k ukončení kosmické mise; |
| --- | --- |

a)

posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickou tříští a potenciální vydávání upozornění na riziko kolize během startu, rané orbitální fáze, zvyšování oběžné dráhy, provozu na oběžné dráze a během fází vedoucí k ukončení kosmické mise;

| b) | detekci a charakterizaci fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze; |
| --- | --- |

b)

detekci a charakterizaci fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;

| c) | posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmickou tříští zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu; |
| --- | --- |

c)

posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmickou tříští zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu;

| d) | rozvoj činností v rámci přípravy:






  i) | snižování množství kosmické tříště s cílem omezovat její vznik; a |
| --- | --- | --- |

d)

rozvoj činností v rámci přípravy:

i)

snižování množství kosmické tříště s cílem omezovat její vznik; a

| ii) | řešení problému kosmické tříště prostřednictvím nakládání se stávající kosmickou tříští. |
| --- | --- |

ii)

řešení problému kosmické tříště prostřednictvím nakládání se stávající kosmickou tříští.

2.   Služby SST jsou bezplatné a jsou kdykoli nepřetržitě k dispozici a jsou přizpůsobovány potřebám uživatelů uvedených v článku 56.

3.   Členské státy účastnící se dílčí složky SST, Komise a v příslušných případech ani kontaktní místo SST uvedené v čl. 58 odst. 1 nejsou odpovědné za:

| a) | škody způsobené neposkytnutím služeb SST nebo jejich přerušením; |
| --- | --- |

a)

škody způsobené neposkytnutím služeb SST nebo jejich přerušením;

| b) | zpožděné poskytnutí služeb SST; |
| --- | --- |

b)

zpožděné poskytnutí služeb SST;

| c) | poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST, |
| --- | --- |

c)

poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST,

| d) | opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST. |
| --- | --- |

d)

opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.

Článek 56

Uživatelé SST

1.   Mezi uživatele SST z Unie patří:

| a) | hlavní uživatelé SST: členské státy, ESVČ, Komise, Rada, agentura, jakož i veřejní a soukromí vlastníci a provozovatelé celistvých kosmických objektů usazení v Unii; |
| --- | --- |

a)

hlavní uživatelé SST: členské státy, ESVČ, Komise, Rada, agentura, jakož i veřejní a soukromí vlastníci a provozovatelé celistvých kosmických objektů usazení v Unii;

| b) | jiní než hlavní uživatelé SST: další veřejné a soukromé subjekty usazené v Unii. |
| --- | --- |

b)

jiní než hlavní uživatelé SST: další veřejné a soukromé subjekty usazené v Unii.

Hlavní uživatelé SST mají přístup ke všem službám SST uvedeným v čl. 55 odst. 1.

Jiní než hlavní uživatelé SST mohou mít přístup ke službám SST uvedeným v čl. 55 odst. 1 písm. b) c) a d).

2.   Mezinárodní uživatelé SST zahrnují třetí země, mezinárodní organizace, které nemají ústředí v Unii, a soukromé subjekty, které nejsou usazeny v Unii. Přístup ke službách SST podle čl. 55 odst. 1 písm. d) mají za těchto podmínek:

| a) | třetí země a mezinárodní organizace, které nemají ústředí v Unii, mohou mít přístup ke službám SST podle čl. 8 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

třetí země a mezinárodní organizace, které nemají ústředí v Unii, mohou mít přístup ke službám SST podle čl. 8 odst. 2;

| b) | soukromé subjekty, které nejsou usazeny v Unii, mohou mít přístup ke službám SST na základě mezinárodní dohody uzavřené Unií v souladu s čl. 8 odst. 2 se třetí zemí, v níž jsou usazeny, jež jim tento přístup umožní. |
| --- | --- |

b)

soukromé subjekty, které nejsou usazeny v Unii, mohou mít přístup ke službám SST na základě mezinárodní dohody uzavřené Unií v souladu s čl. 8 odst. 2 se třetí zemí, v níž jsou usazeny, jež jim tento přístup umožní.

Žádná mezinárodní dohoda se nevyžaduje pro přístup ke službám SST, které jsou veřejně přístupné a které jsou uvedeny v čl. 55 odst. 1 písm. a), b). a c).

3.   Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout podrobná ustanovení týkající se přístupu ke službám SST a příslušných postupů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 57

Účast členských států v dílčí složce SST

1.   Členské státy, které si přejí účastnit se poskytování služeb SST podle článku 55 pokrývajících všechny oběžné dráhy, musí Komisi předložit jeden společný návrh, v němž prokážou splnění těchto kritérií:

| a) | vlastnictví buď vhodných senzorů SST, které jsou k dispozici pro dílčí složku SST, a lidské zdroje pro jejich provozování, anebo vhodných kapacit pro provozní analýzu a zpracování dat zvláště navržených pro SST a k dispozici pro dílčí složku SST, nebo přístup k jednomu nebo druhému; |
| --- | --- |

a)

vlastnictví buď vhodných senzorů SST, které jsou k dispozici pro dílčí složku SST, a lidské zdroje pro jejich provozování, anebo vhodných kapacit pro provozní analýzu a zpracování dat zvláště navržených pro SST a k dispozici pro dílčí složku SST, nebo přístup k jednomu nebo druhému;

| b) | počáteční posouzení bezpečnostních rizik každého prostředku SST provedené a validované příslušným členským státem; |
| --- | --- |

b)

počáteční posouzení bezpečnostních rizik každého prostředku SST provedené a validované příslušným členským státem;

| c) | akční plán zohledňující plán koordinace přijatý podle článku 6 rozhodnutí č. 541/2014/EU pro provádění činností uvedených v článku 54 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

akční plán zohledňující plán koordinace přijatý podle článku 6 rozhodnutí č. 541/2014/EU pro provádění činností uvedených v článku 54 tohoto nařízení;

| d) | rozdělení různých činností mezi členy odborných týmů určených podle článku 58 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

rozdělení různých činností mezi členy odborných týmů určených podle článku 58 tohoto nařízení;

| e) | pravidla pro sdílení dat nezbytných k dosažení cílů uvedených v článku 4 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

e)

pravidla pro sdílení dat nezbytných k dosažení cílů uvedených v článku 4 tohoto nařízení.

Pokud jde o kritéria stanovená v prvním pododstavci písm. a) a b) , každý členský stát, který si přeje účastnit se poskytování služeb SST, musí prokázat splnění těchto kritérií zvlášť.

Pokud jde o kritéria stanovená v prvním pododstavci písm. c) až e), všechny členské státy, které si přejí účastnit se poskytování služeb SST, musí prokázat splnění těchto kritérií souhrnně.

2.   Kritéria uvedená v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto článku se považují za splněná členskými státy účastnícími se dílčí složky SST, jejichž určené národní subjekty jsou členy konsorcia vytvořeného v souladu čl. 7 odst. 3 rozhodnutí č. 541/2014/EU ke dni 12. května 2021.

3.   Pokud nebyl předložen žádný společný návrh v souladu s odstavcem 1 nebo pokud Komise usoudí, že předložený návrh není v souladu s kritérii uvedenými v odstavci 1, může nejméně pět členských států podat Komisi nový společný návrh a prokázat, že splňuje kritéria stanovená v odstavci 1.

4.   Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout podrobná ustanovení týkající se postupů a prvků uvedených v odst. 1 až 3 tohoto článku. Uvedené prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 58

Organizační rámec účasti členských států v dílčí složce SST

1.   Každý členský stát, který předložil společný návrh, u kterého Komise zjistila, že je v souladu s čl. 57 odst. 1, nebo který byl Komisí vybrán postupem podle čl. 57 odst. 3, určí ustavující národní subjekt usazený na jejich území, aby je zastupoval. Určený ustavující národní subjekt je orgán veřejné správy členského státu nebo subjekt pověřený výkonem takové veřejné správy.

2.   Ustavující národní subjekty určené podle odstavce 1 tohoto článku uzavřou dohodu, která vytváří partnerství SST (dále jen „dohoda o partnerství SST”) a stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění činností podle článku 54. Dohoda o partnerství SST musí zejména obsahovat prvky zmíněné v čl. 57 odst. 1 písm. c) d) a e) a vytvoření struktury řízení rizik, aby bylo zajištěno provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně dat SST a informací SST.

3.   Ustavující národní subjekty vyvíjejí unijní služby SST vysoké kvality v souladu s víceletým plánem, příslušnými klíčovými ukazateli výkonnosti a uživatelskými požadavky, na základě činností odborných týmů podle odstavce 6 tohoto článku. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout víceletý plán a klíčové ukazatele výkonnosti. Tyto prováděcí akty jsou přijaty v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 107 odst. 3

4.   Ustavující národní subjekty vytvoří síť stávajících a potenciálních budoucích senzorů pro jejich koordinované a optimalizované provozování za účelem vytvoření a aktualizace společného evropského katalogu, aniž jsou dotčeny výsady členských států v oblasti národní bezpečnosti.

5.   Členské státy účastnící se dílčí složky SST provádějí bezpečnostní akreditaci na základě obecných bezpečnostních požadavků podle čl. 34 odst. 2.

6.   Členské státy, které se účastní dílčí složky SST, určí odborné týmy, které budou mít na starosti konkrétní otázky týkající se různých činností SST. Odborné týmy jsou stálé, řízené a personálně obsazené ustavujícími národními subjekty členských států, které je určily, a mohou zahrnovat odborníky z každého ustavujícího národního subjektu.

7.   Ustavující národní subjekty a odborné týmy zajistí ochranu dat SST, informací SST a služeb SST.

8.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme podrobná pravidla týkající se fungování organizačního rámce účasti členských států na dílčí složce SST. Tato pravidla se vztahují také na zapojení některého členského státu do dohody o partnerství SST v pozdější fází v důsledku toho, že se stal stranou dohody o partnerství SST podle odstavce 2 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 59

Kontaktní místo SST

1.   Komise s přihlédnutím k doporučením ustavujících národních subjektů vybere kontaktní místo SST na základě nejlepších odborných znalostí v otázkách bezpečnosti a poskytování služeb. Kontaktní místo SST:

| a) | poskytuje nezbytná bezpečná rozhraní k centralizaci, uchovávání a zpřístupňování informací SST uživatelům SST, jak je uvedeno v článku 56, přičemž musí být zajištěno vhodné nakládání s nimi a sledovatelnost; |
| --- | --- |

a)

poskytuje nezbytná bezpečná rozhraní k centralizaci, uchovávání a zpřístupňování informací SST uživatelům SST, jak je uvedeno v článku 56, přičemž musí být zajištěno vhodné nakládání s nimi a sledovatelnost;

| b) | zajišťuje podávání zpráv o výkonnosti služeb SST partnerství SST, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 2 a Komisi; |
| --- | --- |

b)

zajišťuje podávání zpráv o výkonnosti služeb SST partnerství SST, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 2 a Komisi;

| c) | získává nezbytnou zpětnou vazbu pro partnerství SST, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 2, aby bylo zajištěno požadované sladění služeb SST s očekáváními uživatelů; |
| --- | --- |

c)

získává nezbytnou zpětnou vazbu pro partnerství SST, jak je uvedeno v čl. 58 odst. 2, aby bylo zajištěno požadované sladění služeb SST s očekáváními uživatelů;

| d) | podporuje a propaguje služby SST a podněcuje k jejich využívání. |
| --- | --- |

d)

podporuje a propaguje služby SST a podněcuje k jejich využívání.

2.   Ustavující národní subjekty v takovém případě uzavřou s kontaktním místem SST potřebná prováděcí ujednání.

Oddíl Ii

Dílčí složky kosmické počasí a blízkozemní tělesa

Článek 60

Činnosti v rámci dílčí složky kosmické počasí

1.   Dílčí složka kosmické počasí může podporovat tyto činnosti:

| a) | posouzení a identifikaci potřeb uživatelů v odvětvích uvedených v odst. 2 písm. b) za účelem stanovení služeb v oblasti kosmického počasí, které mají být poskytovány; |
| --- | --- |

a)

posouzení a identifikaci potřeb uživatelů v odvětvích uvedených v odst. 2 písm. b) za účelem stanovení služeb v oblasti kosmického počasí, které mají být poskytovány;

| b) | poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí uživatelům této dílčí složky, podle zjištěných potřeb a technických požadavků těchto uživatelů. |
| --- | --- |

b)

poskytování služeb dílčí složky kosmické počasí uživatelům této dílčí složky, podle zjištěných potřeb a technických požadavků těchto uživatelů.

2.   Služby dílčí složky kosmické počasí musí být k dispozici kdykoli a nepřetržitě. Komise prostřednictvím prováděcích aktů vybere tyto služby podle následujících pravidel:

| a) | Komise stanoví prioritu služeb dílčí složky kosmické počasí, které mají být poskytovány na úrovni Unie, podle potřeb uživatelů, technologické připravenosti služeb a výsledku posouzení rizik; |
| --- | --- |

a)

Komise stanoví prioritu služeb dílčí složky kosmické počasí, které mají být poskytovány na úrovni Unie, podle potřeb uživatelů, technologické připravenosti služeb a výsledku posouzení rizik;

| b) | služby dílčí složky kosmické počasí mohou přispívat k činnostem civilní ochrany a k ochraně široké škály odvětví, jako jsou kosmické odvětví, doprava, globální družicové navigační systémy, elektrické rozvodné sítě a komunikace. |
| --- | --- |

b)

služby dílčí složky kosmické počasí mohou přispívat k činnostem civilní ochrany a k ochraně široké škály odvětví, jako jsou kosmické odvětví, doprava, globální družicové navigační systémy, elektrické rozvodné sítě a komunikace.

Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 107 odst. 2.

3.   Veřejné nebo soukromé subjekty, které budou poskytovat služby dílčí složky kosmické počasí, se vybírají prostřednictvím výzev k podávání nabídek.

Článek 61

Činnosti v rámci dílčí složky blízkozemní tělesa

1.   Dílčí složka blízkozemní tělesa může podporovat tyto činnosti:

| a) | mapování kapacit členských států pro odhalování a monitorování blízkozemních těles; |
| --- | --- |

a)

mapování kapacit členských států pro odhalování a monitorování blízkozemních těles;

| b) | podporu vytváření sítí zařízení a výzkumných středisek členských států; |
| --- | --- |

b)

podporu vytváření sítí zařízení a výzkumných středisek členských států;

| c) | vývoj služby uvedené v odstavci 2; |
| --- | --- |

c)

vývoj služby uvedené v odstavci 2;

| d) | vývoj rutinní služby rychlé reakce schopné charakterizovat nově objevená blízkozemní tělesa; |
| --- | --- |

d)

vývoj rutinní služby rychlé reakce schopné charakterizovat nově objevená blízkozemní tělesa;

| e) | vytvoření evropského katalogu blízkozemních těles. |
| --- | --- |

e)

vytvoření evropského katalogu blízkozemních těles.

2.   Komise může ve své oblasti působnosti zavést postupy s cílem koordinovat při zapojení vhodných subjektů OSN opatření Unie a vnitrostátních veřejných orgánů zabývajících se civilní ochranou v případě, že je zjištěno blízkozemní těleso, které se blíží k Zemi.

KAPITOLA II

GOVSATCOM

Článek 62

Oblast působnosti složky GOVSATCOM

V rámci složky GOVSATCOM se kapacity a služby družicové komunikace kombinují do společného souboru Unie obsahujícího kapacity a služby družicové komunikace s přiměřenými požadavky na bezpečnost. Tato složka zahrnuje:

| a) | vývoj, vybudování a provozní činnosti infrastruktury pozemního segmentu podle článku 67 a případně kosmické infrastruktury uvedené v čl. 102 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

vývoj, vybudování a provozní činnosti infrastruktury pozemního segmentu podle článku 67 a případně kosmické infrastruktury uvedené v čl. 102 odst. 2;

| b) | pořízení vládních a komerčních kapacit a služeb družicové komunikace a uživatelského zařízení nezbytného pro poskytování služeb složky GOVSATCOM; |
| --- | --- |

b)

pořízení vládních a komerčních kapacit a služeb družicové komunikace a uživatelského zařízení nezbytného pro poskytování služeb složky GOVSATCOM;

| c) | opatření nezbytná pro další interoperabilitu a normalizaci uživatelského zařízení GOVSATCOM. |
| --- | --- |

c)

opatření nezbytná pro další interoperabilitu a normalizaci uživatelského zařízení GOVSATCOM.

Článek 63

Kapacity a služby poskytované v rámci složky GOVSATCOM

1.   Poskytování kapacit a služeb složky GOVSATCOM je stanoveno v portfoliu služeb uvedeném v odstavci 3 tohoto článku a v souladu s provozními požadavky uvedenými v odstavci 2 tohoto článku, specifickými bezpečnostními požadavky na GOVSATCOM podle čl. 34 odst. 2 a v mezích pravidel pro sdílení a prioritizaci podle článku 66.

Přístup ke kapacitám a službám složky GOVSATCOM je pro institucionální a vládní uživatele složky GOVSATCOM bezplatný, pokud Komise nevymezí v souladu s čl. 66 odst. 2 cenovou politiku.

2.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme provozní požadavky na služby složky GOVSATCOM v podobě technických specifikací pro případy použití složky GOVSATCOM týkající se zejména krizového řízení, dohledu a řízení klíčové infrastruktury, včetně diplomatických komunikačních sítí. Uvedené provozní požadavky vycházejí z podrobné analýzy požadavků uživatelů složky GOVSATCOM a zohledňují požadavky vyplývající ze stávajících uživatelských zařízení a sítí. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

3.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme portfolio služeb pro služby složky GOVSATCOM v podobě seznamu kategorií kapacit a služeb družicové komunikace a jejich atributů, včetně zeměpisného pokrytí, kmitočtu, šířky pásma, uživatelského zařízení a bezpečnostních prvků. Portfolio služeb zohlední stávající komerčně dostupné služby, aby nedošlo k narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Tyto prováděcí akty musí být pravidelně aktualizovány, musí být založeny na provozních a bezpečnostních požadavcích uvedených v odstavci 1 tohoto článku a musí upřednostňovat služby poskytované uživatelům podle jejich relevantnosti a úrovně kritičnosti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

4.   Uživatelé složky GOVSATCOM mají přístup ke kapacitám a službám složky GOVSATCOM uvedeným v portfoliu služeb uvedeným v odstavci 3 tohoto článku. Tento přístup se poskytuje prostřednictvím center složky GOVSATCOM podle čl. 67 odst. 1.

Článek 64

Poskytovatelé kapacit a služeb družicové komunikace

Kapacity a služby družicové komunikace v rámci složky GOVSATCOM mohou poskytovat tyto subjekty:

| a) | účastníci GOVSATCOM uvedení ve článku 68; a |
| --- | --- |

a)

účastníci GOVSATCOM uvedení ve článku 68; a

| b) | právnické osoby, které jsou řádně akreditovány k poskytování kapacit nebo služeb družicové komunikace v souladu s postupem bezpečnostní akreditace, uvedené v článku 37 na základě obecných bezpečnostních požadavků pro složku GOVSATCOM, jak je uvedeno v čl. 34 odst. 2. |
| --- | --- |

b)

právnické osoby, které jsou řádně akreditovány k poskytování kapacit nebo služeb družicové komunikace v souladu s postupem bezpečnostní akreditace, uvedené v článku 37 na základě obecných bezpečnostních požadavků pro složku GOVSATCOM, jak je uvedeno v čl. 34 odst. 2.

Článek 65

Uživatelé složky GOVSATCOM

1.   Uživateli složky GOVSATCOM mohou být následující subjekty, pokud jim jsou svěřeny úkoly týkající se dohledu nad mimořádnými událostmi a misemi, provozními činnostmi a infrastrukturami, jež jsou klíčové z hlediska bezpečnosti, a jejich řízení:

| a) | orgán veřejné moci Unie nebo členského státu nebo subjekt pověřený výkonem takové veřejné moci; |
| --- | --- |

a)

orgán veřejné moci Unie nebo členského státu nebo subjekt pověřený výkonem takové veřejné moci;

| b) | fyzická nebo právnická osoba, která vyvíjí činnost jménem subjektu uvedeného v písmenu a)tohoto odstavce a pod jeho kontrolou. |
| --- | --- |

b)

fyzická nebo právnická osoba, která vyvíjí činnost jménem subjektu uvedeného v písmenu a)tohoto odstavce a pod jeho kontrolou.

2.   K používání kapacit a služeb složky GOVSATCOM musí být uživatelé složky GOVSATCOM řádně oprávněni účastníkem podle článku 67 a musí splňovat obecné bezpečnostní požadavky uvedené v čl. 34 odst. 2, které jsou stanoveny pro GOVSATCOM.

Článek 66

Sdílení a prioritizace

1.   Sdružené kapacity, služby a uživatelské zařízení družicové komunikace se sdílí a prioritizují mezi účastníky GOVSATCOM uvedenými v článku 68 na základě analýzy bezpečnostních rizik uživatelů. Tato analýza zohlední stávající komunikační infrastrukturu a dostupnost stávajících schopností, jakož i jejich zeměpisné pokrytí na unijní a vnitrostátní úrovni. Při tomto sdílení a prioritizaci jsou upřednostňováni uživatelé složky GOVSATCOM podle své relevantnosti a úrovně kritičnosti.

2.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijme podrobná pravidla pro sdílení a prioritizaci kapacit, služeb a uživatelských zařízení satelitní komunikace, přičemž zohlední očekávanou poptávku po různých případech použití a analýzu bezpečnostních rizik pro tyto případy použití a případně nákladovou efektivitu.

Stanovením cenové politiky v těchto pravidlech Komise zajistí, aby poskytování kapacit a služeb složky GOVSATCOM nenarušovalo trh, a aby kapacity složky GOVSATCOM byly dostatečné.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

3.   Sdílení a prioritizaci kapacit a služeb družicové komunikace mezi uživateli GOVSATCOM, kteří jsou oprávněni stejným účastníkem GOVSATCOM, určuje a provádí uvedený účastník GOVSATCOM.

Článek 67

Infrastruktura a provoz pozemního segmentu

1.   Pozemní segment zahrnuje infrastrukturu nezbytnou k tomu, aby bylo umožněno poskytování služeb uživatelům složky GOVSATCOM v souladu s článkem 66, zejména pokud jde o centra složky GOVSATCOM, která jsou v rámci této složky pořízena k propojení uživatelů složky GOVSATCOM s poskytovateli kapacit a služeb družicové komunikace. Pozemní segment a jeho provoz musí být v souladu s obecnými bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 34 odst. 2stanoveným pro složku GOVSATCOM.

2.   Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví umístění infrastruktury pozemního segmentu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3 a není jimi dotčeno právo členského státu rozhodnout, že nepřijme žádnou takovou infrastrukturu.

Článek 68

Účastníci GOVSATCOM a příslušné orgány

1.   Členské státy, Rada, Komise a ESVČ jsou účastníky GOVSATCOM, pokud opravňují uživatele GOVSATCOM, nebo poskytují kapacity družicové komunikace, či místa pozemních segmentů nebo část zařízení pozemního segmentu.

Pokud Rada, Komise nebo ESVČ opravňují uživatele složky GOVSATCOM, nebo poskytují kapacity družicové komunikace či místa pozemních segmentů nebo část zařízení pozemního segmentu na území členského státu, nesmí být toto oprávnění nebo poskytování v rozporu s ustanoveními o neutralitě nebo neangažovanosti zakotvenými v ústavním právu tohoto členského státu.

2.   Agentury Unie se mohou stát účastníky GOVSATCOM pouze tehdy, je-li to nezbytné k vykonávání jejich úkolů, a v souladu s podrobnými pravidly stanovenými správní dohodou uzavřenou mezi dotčenou agenturou a orgánem Unie provádějícím dozor nad ní.

3.   Třetí země a mezinárodní organizace se mohou stát účastníky GOVSATCOM v souladu s článkem 7.

4.   Každý účastník GOVSATCOM určí jeden příslušný orgán GOVSATCOM.

5.   Příslušný orgán GOVSATCOM zajistí, aby:

| a) | používání služeb bylo v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky; |
| --- | --- |

a)

používání služeb bylo v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky;

| b) | byla určena a spravována přístupová práva pro uživatele složky GOVSATCOM; |
| --- | --- |

b)

byla určena a spravována přístupová práva pro uživatele složky GOVSATCOM;

| c) | uživatelská zařízení a související elektronická komunikační spojení a informace byly využívány a řízeny v souladu s platnými bezpečnostními požadavky; |
| --- | --- |

c)

uživatelská zařízení a související elektronická komunikační spojení a informace byly využívány a řízeny v souladu s platnými bezpečnostními požadavky;

| d) | bylo zřízeno ústřední kontaktní místo, které bude podle potřeby pomáhat při podávání zpráv o bezpečnostních rizicích a hrozbách, zejména pokud jde o detekci potenciálně škodlivého elektromagnetického rušení ovlivňujícího služby v rámci této složky. |
| --- | --- |

d)

bylo zřízeno ústřední kontaktní místo, které bude podle potřeby pomáhat při podávání zpráv o bezpečnostních rizicích a hrozbách, zejména pokud jde o detekci potenciálně škodlivého elektromagnetického rušení ovlivňujícího služby v rámci této složky.

Článek 69

Monitorování nabídky a poptávky týkající se GOVSATCOM

Za účelem optimalizace rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou týkající se služeb složky GOVSATCOM, Komise nepřetržitě monitoruje vývoj nabídky, včetně stávajících kapacit složky GOVSATCOM na oběžné dráze pro sdílení a sdružování, a poptávky týkající se kapacit a služeb složky GOVSATCOM, přičemž zohledňuje nová rizika a hrozby, jakož i nový vývoj technologií.

HLAVA IX

AGENTURA EVROPSKÉ UNIE PRO KOSMICKÝ PROGRAM

KAPITOLA I

Obecná ustanovení týkající se agentury

Článek 70

Právní postavení agentury

1.   Agentura je subjektem Unie. Má právní subjektivitu.

2.   Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právům a právním úkonům, kterou vnitrostátní právo daného členského státu přiznává právnickým osobám. Může zejména nabývat nebo zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.

3.   Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.

Článek 71

Sídlo a místní kanceláře agentury

1.   Agentura sídlí v Praze (Česko).

2.   Zaměstnanci agentury mohou být umístěni v jednom z pozemních středisek Galileo nebo EGNOS uvedených v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/413 nebo (EU) 2017/1406 pro výkon programových činností stanovených v příslušné dohodě.

3.   S ohledem na potřeby programu mohou být zřízeny místní kanceláře ve členských státech v souladu s postupem stanoveným v čl. 79 odst. 2.

KAPITOLA II

Organizace agentury

Článek 72

Správní a řídicí struktura

1.   Správní a řídicí strukturu agentury tvoří:

| a) | správní rada; |
| --- | --- |

a)

správní rada;

| b) | výkonný ředitel; |
| --- | --- |

b)

výkonný ředitel;

| c) | Komise pro bezpečnostní akreditaci. |
| --- | --- |

c)

Komise pro bezpečnostní akreditaci.

2.   Správní rada, výkonný ředitel a Komise pro bezpečnostní akreditaci vzájemně spolupracují, aby zajistili fungování agentury a koordinaci v souladu s postupy stanovenými vnitřními předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád Komise pro bezpečnostní akreditaci, finanční pravidla použitelná na agenturu, prováděcí pravidla služebního řádu úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád“) a pravidla pro přístup k dokumentům.

Článek 73

Správní rada

1.   Správní rada sestává z jednoho zástupce z každého členského státu a čtyř zástupců Komise, přičemž všichni mají hlasovací právo. Správní rada zahrnuje i jednoho člena určeného Evropským parlamentem, bez hlasovacího práva.

2.   Předseda nebo místopředseda Komise pro bezpečnostní akreditaci, zástupce Rady, zástupce vysokého představitele a zástupce ESA jsou k účasti na zasedání správní rady přizváni jako pozorovatelé pro záležitosti, jež se jich přímo dotýkají, za podmínek stanovených v jednacím řádu správní rady.

3.   Každý člen správní rady má náhradníka. Náhradník zastupuje člena v jeho nepřítomnosti.

4.   Každý členský stát jmenuje člena správní rady a jeho náhradníka s ohledem na jejich znalosti v oblasti úkolů agentury, přičemž se přihlédne k relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu. S cílem zajistit kontinuitu činnosti správní rady Evropský parlament, Komise a členské státy usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě.. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě.

5.   Funkční období členů správní rady a jejich náhradníků je čtyřleté a je obnovitelné.

6.   Je-li to vhodné, stanoví se účast zástupců třetích zemí nebo mezinárodních organizací a podmínky této účasti v dohodách podle článku 98 a musí být v souladu s jednacím řádem správní rady. Tito zástupci nemají hlasovací právo.

Článek 74

Předseda správní rady

1.   Správní rada zvolí ze svých členů s volebním právem předsedu a místopředsedu. Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, jeho místo automaticky zaujme místopředseda.

2.   Funkční období předsedy a místopředsedy je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Funkční období vždy skončí v případě, že uvedená osoba přestane být členem správní rady.

3.   Správní rada má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva.

Článek 75

Zasedání správní rady

1.   Zasedání správní rady svolává předseda.

2.   Výkonný ředitel agentury se účastní jednání správní rady, pokud předseda nerozhodne jinak. Výkonný ředitel agentury nemá hlasovací právo.

3.   Řádná zasedání správní rady se konají pravidelně, alespoň dvakrát do roka. Zasedání správní rady se dále konají z podnětu jejího předsedy nebo na žádost nejméně jedné třetiny jejích členů.

4.   Správní rada může přizvat jakoukoli osobu, jejíž stanovisko může být předmětem zájmu. Členům správní rady mohou být v souladu s jednacím řádem správní rady nápomocni poradci nebo odborníci.

5.   Pokud se diskuse týká využití citlivé vnitrostátní infrastruktury, jednání správní rady a hlasování se smí účastnit zástupci členských států a zástupci Komise podle zásady „vědět jen to nejnutnější“. Hlasují nicméně pouze zástupci těch členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, a zástupci Komise. Pokud předseda správní rady nezastupuje jeden z členských států, které takovou infrastrukturu vlastní, nahradí jej zástupci členských států, které takovou infrastrukturu vlastní. Jednací řád správní rady stanoví situace, v nichž se tento postup může použít.

6.   Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.

Článek 76

Pravidla hlasování ve správní radě

1.   Nestanoví-li toto nařízení jinak, přijímá správní rada rozhodnutí většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.

Dvoutřetinová většina všech členů správní rady s hlasovacím právem je nezbytná pro volbu a odvolání předsedy a místopředsedy správní rady a pro přijímání rozpočtu, pracovních programů a schvalování ujednání uvedených v čl. 98 odst. 2, bezpečnostních pravidel agentury, přijetí jednacího řádu, zřízení místních kanceláří a schvalování dohod o umístění uvedených v článku 92.

2.   Každý zástupce členských států a Komise má jeden hlas. V nepřítomnosti člena s hlasovacím právem je k výkonu jeho hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník. Rozhodnutí podle čl. 77 odst. 2 písm. a) nebo čl. 77 odst. 5, kromě záležitostí podle kapitoly II hlavy V, se přijmou pouze tehdy, pokud zástupci Komise hlasují kladně.

3.   Jednací řád správní rady stanoví podrobnější úpravu hlasování, zejména podmínky zastupování jednoho člena správní rady jiným členem, jakož i jakékoli případné požadavky na usnášeníschopnost.

Článek 77

Úkoly správní rady

1.   Správní rada zajišťuje, aby agentura vykonávala za podmínek stanovených tímto nařízením úkoly, které jsou jí svěřeny, a přijímá za tímto účelem veškerá nezbytná rozhodnutí. Tím nejsou dotčeny pravomoci vztahující se k činnostem podle kapitoly II hlavy V, které byly svěřeny Komisi pro bezpečnostní akreditaci.

2.   Správní rada rovněž:

| a) | přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci podle článku 80 písm. b); |
| --- | --- |

a)

přijme každoročně do 15. listopadu po obdržení stanoviska Komise pracovní program agentury pro nadcházející rok, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci podle článku 80 písm. b);

| b) | přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování EU po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období daného víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 80 písm. a) tohoto nařízení vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný; |
| --- | --- |

b)

přijme do 30. června prvního roku víceletého finančního rámce podle článku 312 Smlouvy o fungování EU po obdržení stanoviska Komise víceletý pracovní program agentury na období daného víceletého finančního rámce, do kterého se bez jakékoli změny zahrne část podle čl. 80 písm. a) tohoto nařízení vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci. Evropský parlament je konzultován ohledně tohoto víceletého pracovního programu za předpokladu, že účelem této konzultace je výměna názorů a výsledek není pro agenturu závazný;

| c) | plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 84 odst. 5, 6, 10 a 11; |
| --- | --- |

c)

plní úkoly týkající se rozpočtu stanovené v čl. 84 odst. 5, 6, 10 a 11;

| d) | dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 34 odst. 5 písm. b); |
| --- | --- |

d)

dohlíží na provoz bezpečnostního střediska systému Galileo, jak je uvedeno v čl. 34 odst. 5 písm. b);

| e) | přijímá v souladu s článkem 94 tohoto nařízení ujednání, kterými se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (46); |
| --- | --- |

e)

přijímá v souladu s článkem 94 tohoto nařízení ujednání, kterými se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (46);

| f) | poté, co konzultovala Komisi pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení ujednání týkajících se bezpečnostní akreditace, schvaluje ujednání podle článku 98; |
| --- | --- |

f)

poté, co konzultovala Komisi pro bezpečnostní akreditaci ohledně ustanovení ujednání týkajících se bezpečnostní akreditace, schvaluje ujednání podle článku 98;

| g) | přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů; |
| --- | --- |

g)

přijímá technické postupy nezbytné pro plnění svých úkolů;

| h) | přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 80 písm. c), a každoročně ji předává do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; |
| --- | --- |

h)

přijímá výroční zprávu o činnostech a výhledech agentury, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci podle čl. 80 písm. c), a každoročně ji předává do 1. července Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru;

| i) | zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 102, jakož i z vyšetřování prováděného OLAFem a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů; |
| --- | --- |

i)

zajišťuje, aby byly náležitě provedeny závěry a doporučení vyplývající z hodnocení a auditů podle článku 102, jakož i z vyšetřování prováděného OLAFem a ze všech zpráv o interním či externím auditu a předává rozpočtovému orgánu veškeré informace významné pro výsledek hodnotících postupů;

| j) | je výkonným ředitelem konzultována ohledně dohody o finančním rámcovém partnerství uvedené v článku 31a a dohod o přiznání příspěvku uvedených v čl. 27 odst. 2a a čl. 29 odst. 5 před jejich podpisem; |
| --- | --- |

j)

je výkonným ředitelem konzultována ohledně dohody o finančním rámcovém partnerství uvedené v článku 31a a dohod o přiznání příspěvku uvedených v čl. 27 odst. 2a a čl. 29 odst. 5 před jejich podpisem;

| k) | přijímá bezpečnostní pravidla agentury podle článku 96; |
| --- | --- |

k)

přijímá bezpečnostní pravidla agentury podle článku 96;

| l) | schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům; |
| --- | --- |

l)

schvaluje na základě návrhu výkonného ředitele strategii proti podvodům;

| m) | podle potřeby a na návrh výkonného ředitele schvaluje organizační struktury uvedené v čl. 79 odst. 1 písm. l); |
| --- | --- |

m)

podle potřeby a na návrh výkonného ředitele schvaluje organizační struktury uvedené v čl. 79 odst. 1 písm. l);

| n) | jmenuje účetního, který může být účetním Komise,:






  i) | na něhož se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád”) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie (dále jen „pracovní řád”) stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (47); a |
| --- | --- | --- |

n)

jmenuje účetního, který může být účetním Komise,:

i)

na něhož se vztahuje služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád”) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Unie (dále jen „pracovní řád”) stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (47); a

| ii) | který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý; |
| --- | --- |

ii)

který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý;

| o) | přijme svůj jednací řád a zveřejní jej. |
| --- | --- |

o)

přijme svůj jednací řád a zveřejní jej.

3.   Vůči zaměstnancům agentury vykonává správní rada pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování a pravomoci orgánu zmocněného k uzavírání pracovních smluv ve smyslu služebního řádu a pracovního řádu (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).

Správní rada postupem podle článku 110 služebního řádu přijme na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu rozhodnutí, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel informuje správní radu o výkonu těchto přenesených pravomocí. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenášet na další osoby.

Při uplatňování druhého pododstavce tohoto odstavce může správní rada, pokud to vyžadují výjimečné okolnosti, rozhodnutím dočasně pozastavit přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a pravomocí, které výkonný ředitel přenesl na další osoby, a může tyto pravomoci vykonávat sama nebo je může přenést na jednoho ze svých členů nebo na jiného zaměstnance než na výkonného ředitele.

Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce je správní rada povinna pravomoci uvedené v prvním pododstavci, pokud jde o přijímání zaměstnanců zapojených do činností spadajících do působnosti kapitoly II hlavy V, jejich hodnocení a změnu jejich pracovního zařazení a o disciplinární opatření přijímaná vůči těmto zaměstnancům, svěřit předsedovi Komise pro bezpečnostní akreditaci.

Postupem podle článku 110 služebního řádu přijme správní rada prováděcí pravidla ke služebnímu řádu úředníků Unie a pracovnímu řádu. Při přijímání zaměstnanců, kteří se podílejí na činnostech spadajících do působnosti kapitoly II hlavy V tohoto nařízení, jejich hodnocení a změně jejich pracovního zařazení a při přijímání příslušných disciplinárních opatření vůči těmto zaměstnancům konzultuje správní rada nejdříve Komisi pro bezpečnostní akreditaci a její připomínky náležitě zohlední.

Správní rada přijme rovněž rozhodnutí, jímž se stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do agentury. Před přijetím tohoto rozhodnutí konzultuje správní rada Komisi pro bezpečnostní akreditaci ohledně vysílání národních odborníků podílejících se na činnostech spojených s bezpečnostní akreditací podle kapitoly II hlavy V, a její připomínky náležitým způsobem zohlední.

4.   Správní rada jmenuje výkonného ředitele a může jeho funkční období prodloužit nebo ukončit podle článku 89.

5.   S výjimkou činností vykonávaných podle kapitoly II hlavy V, správní rada vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem ve vztahu k plnění jeho úkolů, zejména pokud jde o bezpečnostní otázky spadající do pravomoci agentury,.

Článek 78

Výkonný ředitel

1.   Agenturu řídí její výkonný ředitel. Výkonný ředitel je odpovědný správní radě.

Tímto odstavcem není dotčena samostatnost ani nezávislost Komise pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanců agentury pod jejím dohledem v souladu s článkem 82 ani pravomoci svěřené Komise pro bezpečnostní akreditaci podle článku 38 a jejímu předsedovi podle článku 81.

2.   Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise a správní rady, plní výkonný ředitel své povinnosti nezávisle a nesmí požadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády nebo jakéhokoli subjektu.

Článek 79

Úkoly výkonného ředitele

1.   Výkonný ředitel plní tyto úkoly:

| a) | zastupuje agenturu a podepisuje dohody podle čl. 27 odst. 3, čl. 29 odst. 5 a článku 31; |
| --- | --- |

a)

zastupuje agenturu a podepisuje dohody podle čl. 27 odst. 3, čl. 29 odst. 5 a článku 31;

| b) | připravuje činnost správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 75 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

připravuje činnost správní rady a podílí se na činnosti správní rady bez hlasovacího práva s výhradou čl. 75 odst. 2;

| c) | provádí rozhodnutí správní rady; |
| --- | --- |

c)

provádí rozhodnutí správní rady;

| d) | připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých Komisí pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 80 písm. a) a b); |
| --- | --- |

d)

připravuje víceleté a roční pracovní programy agentury a předkládá je správní radě ke schválení, s výjimkou částí připravených a přijatých Komisí pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 80 písm. a) a b);

| e) | provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

e)

provádí víceleté a roční pracovní programy, s výjimkou částí prováděných předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci;

| f) | vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

f)

vypracovává pro každé zasedání správní rady zprávu o pokroku v provádění ročního pracovního programu a případně víceletého pracovního programu, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci;

| g) | připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech, s výjimkou části připravené a schválené Komisí pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 80 písm. c), která se týká činností podle hlavy V, a předkládá ji správní radě ke schválení; |
| --- | --- |

g)

připravuje výroční zprávu o činnostech agentury a jejích výhledech, s výjimkou části připravené a schválené Komisí pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 80 písm. c), která se týká činností podle hlavy V, a předkládá ji správní radě ke schválení;

| h) | zajišťuje každodenní správu agentury a přijímá veškerá nezbytná opatření k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení; |
| --- | --- |

h)

zajišťuje každodenní správu agentury a přijímá veškerá nezbytná opatření k zajištění fungování agentury v souladu s tímto nařízením, včetně vnitřních správních pokynů a vydávání oznámení;

| i) | sestavuje návrh výkazu odhadu příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 84 a plní rozpočet v souladu s článkem 85; |
| --- | --- |

i)

sestavuje návrh výkazu odhadu příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 84 a plní rozpočet v souladu s článkem 85;

| j) | zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě rozhodnutí (SZBP) 2021/698 a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí č. 1104/2011/EU; |
| --- | --- |

j)

zajišťuje, aby byla agentura jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě rozhodnutí (SZBP) 2021/698 a plnit svoji úlohu podle článku 6 rozhodnutí č. 1104/2011/EU;

| k) | zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, v rámci struktury agentury podle čl. 72 odst. 1; |
| --- | --- |

k)

zajišťuje předávání všech příslušných informací, zejména s ohledem na bezpečnost, v rámci struktury agentury podle čl. 72 odst. 1;

| l) | v úzké spolupráci s předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly II hlavy V určuje organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě. Uvedené struktury odrážejí specifické vlastnosti různých složek programu; |
| --- | --- |

l)

v úzké spolupráci s předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci v případě otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly II hlavy V určuje organizační struktury agentury a předkládá je ke schválení správní radě. Uvedené struktury odrážejí specifické vlastnosti různých složek programu;

| m) | vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování podle čl. 77 odst. 3 prvního pododstavce v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci v souladu s čl. 77 odst. 3 druhým pododstavcem; |
| --- | --- |

m)

vykonává vůči zaměstnancům agentury pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování podle čl. 77 odst. 3 prvního pododstavce v rozsahu, v němž jsou na něj přeneseny tyto pravomoci v souladu s čl. 77 odst. 3 druhým pododstavcem;

| n) | zajišťuje, že jsou Komisi pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 38 odst. 3 a čl. 82 odst. 3 a předsedovi Komise pro bezpečnostní akreditaci poskytovány služby sekretariátu a všechny zdroje potřebné pro jejich řádné fungování; |
| --- | --- |

n)

zajišťuje, že jsou Komisi pro bezpečnostní akreditaci, orgánům uvedeným v čl. 38 odst. 3 a čl. 82 odst. 3 a předsedovi Komise pro bezpečnostní akreditaci poskytovány služby sekretariátu a všechny zdroje potřebné pro jejich řádné fungování;

| o) | s výjimkou části akčního plánu týkající se činností podle kapitoly II hlavy V, vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k přijetí opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení podle článku 102, a dvakrát ročně předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci, přičemž tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě; |
| --- | --- |

o)

s výjimkou části akčního plánu týkající se činností podle kapitoly II hlavy V, vypracovává akční plán s cílem zajistit, aby došlo k přijetí opatření v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z hodnocení podle článku 102, a dvakrát ročně předkládá Komisi zprávu o pokroku, do které se bez jakékoli změny zahrne část vypracovaná Komisí pro bezpečnostní akreditaci, přičemž tato zpráva se rovněž předloží pro informaci správní radě;

| p) | přijímá tato opatření na ochranu finančních zájmů Unie:






  i) | preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná dohledová opatření; |
| --- | --- | --- |

p)

přijímá tato opatření na ochranu finančních zájmů Unie:

i)

preventivní opatření proti podvodům, korupci a jakékoli jiné nedovolené činnosti, přičemž uplatňuje účinná dohledová opatření;

| ii) | při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce; |
| --- | --- |

ii)

při zjištění nesrovnalostí vymáhá neoprávněně vyplacené částky a případně ukládá účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce;

| q) | vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAFu, a předkládá ji správní radě ke schválení; |
| --- | --- |

q)

vypracovává strategii agentury proti podvodům, která je přiměřená riziku podvodů, s ohledem na analýzu nákladů a přínosů prováděných opatření a s přihlédnutím ke zjištěním a doporučením plynoucím z vyšetřování OLAFu, a předkládá ji správní radě ke schválení;

| r) | je-li k tomu vyzván, podává o plnění svých povinností zprávu Evropskému parlamentu. Rada může výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění jeho povinností. |
| --- | --- |

r)

je-li k tomu vyzván, podává o plnění svých povinností zprávu Evropskému parlamentu. Rada může výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění jeho povinností.

2.   Výkonný ředitel rozhoduje o tom, zda je za účelem účinného a účelného provádění úkolů agentury nutné vyslat jednoho či více zaměstnanců do jednoho či více členských států. Před rozhodnutím o zřízení místní kanceláře musí výkonný ředitel získat předchozí souhlas Komise, správní rady a příslušného členského státu nebo příslušných členských států. Rozhodnutím se určí rozsah činností, jež mají být v místní kanceláři prováděny, a to způsobem, který zabrání zbytečným nákladům a zdvojování administrativních funkcí agentury. Je-li to možné, zahrne se do návrhu jednotného programového dokumentu uvedeného v čl. 84 odst. 6 dopad, pokud jde o přidělování zaměstnanců a rozpočet.

Článek 80

Řídící úkoly Komise pro bezpečnostní akreditaci

Kromě úkolů uvedených v článku 38 Komise pro bezpečnostní akreditaci v rámci řízení agentury:

| a) | připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu; |
| --- | --- |

a)

připravuje a schvaluje část víceletého pracovního programu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do víceletého pracovního programu;

| b) | připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu; |
| --- | --- |

b)

připravuje a schvaluje část ročního pracovního programu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do ročního pracovního programu;

| c) | připravuje a schvaluje část výroční zprávy, která se týká činností agentury a výhledů podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy. |
| --- | --- |

c)

připravuje a schvaluje část výroční zprávy, která se týká činností agentury a výhledů podle kapitoly II hlavy V a finančních a lidských zdrojů, jež jsou nezbytné pro realizaci těchto činností a výhledů, a předloží ji včas správní radě, aby mohla být zahrnuta do výroční zprávy.

Článek 81

Předseda Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Komise pro bezpečnostní akreditaci volí ze svých členů předsedu a místopředsedu dvoutřetinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. Pokud po dvou zasedáních Komise pro bezpečnostní akreditaci není dosaženo dvoutřetinové většiny, je vyžadována prostá většina.

2.   Nemůže-li předseda plnit své povinnosti, jeho místo automaticky zaujme místopředseda.

3.   Komise pro bezpečnostní akreditaci má pravomoc odvolat předsedu, místopředsedu, nebo oba dva. Rozhodnutí o odvolání přijímá dvoutřetinovou většinou hlasů.

4.   Funkční období předsedy a místopředsedy Komise pro bezpečnostní akreditaci je dvouleté s možností jednoho opětovného jmenování. Každé funkční období končí v okamžiku, kdy příslušná osoba přestane být členem Komise pro bezpečnostní akreditaci.

Článek 82

Organizační hlediska Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Komise pro bezpečnostní akreditaci má přístup k veškerým lidským a materiálním zdrojům, které jsou nezbytné k nezávislému plnění jejích úkolů. Má přístup k veškerým informacím, které jsou pro plnění jejích úkolů užitečné a které jsou v držení jiných subjektů agentury, aniž jsou dotčeny zásady samostatnosti a nezávislosti uvedené v čl. 37 písm. i).

2.   Komise pro bezpečnostní akreditaci a zaměstnanci agentury, nad nimiž vykonává dohled, vykonávají svou činnost způsobem, který v souladu s cíli různých složek programu zaručuje samostatnost a nezávislost na ostatních činnostech agentury, zejména na provozních činnostech spojených s využitím systémů. Zaměstnance agentury pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci nelze zároveň přidělit na jiné úkoly v rámci agentury.

Za tímto účelem se v rámci agentury zajistí účinné organizační oddělení zaměstnanců zapojených do činností podle kapitoly II hlavy V od ostatních zaměstnanců agentury. Komise pro bezpečnostní akreditaci neprodleně informuje výkonného ředitele, správní radu a Komisi o veškerých okolnostech, které by mohly ohrozit její samostatnost nebo nezávislost. V případě, že nebude nalezeno žádné řešení v rámci agentury, posoudí situaci Komise po konzultování příslušných stran. Na základě výsledků tohoto posouzení přijme Komise příslušná zmírňující opatření, která má agentura uplatňovat, a informuje o nich Evropský parlament a Radu.

3.   Komise pro bezpečnostní akreditaci zřídí zvláštní podřízené subjekty, které se budou na základě jejích pokynů zabývat specifickými otázkami. Při zajišťování kontinuity své činnosti Komise pro bezpečnostní akreditaci zejména zřídí panel, který provádí přezkumy bezpečnostních analýz a testy a vypracovává příslušné zprávy o riziku s cílem napomoci jí při přípravě jejích rozhodnutí. Komise pro bezpečnostní akreditaci může zřizovat skupiny odborníků, aby přispívaly k práci tohoto panelu, a tyto skupiny rozpouštět.

Článek 83

Úkoly předsedy Komise pro bezpečnostní akreditaci

1.   Předseda Komise pro bezpečnostní akreditaci zajistí, aby tato komise vykonávala své činnosti bezpečnostní akreditace nezávisle, a plní tyto úkoly:

| a) | pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci řídí bezpečnostní akreditaci; |
| --- | --- |

a)

pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci řídí bezpečnostní akreditaci;

| b) | pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci provádí příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury podle kapitoly II hlavy V; |
| --- | --- |

b)

pod dohledem Komise pro bezpečnostní akreditaci provádí příslušnou část víceletých a ročních pracovních programů agentury podle kapitoly II hlavy V;

| c) | spolupracuje s výkonným ředitelem a pomáhá mu s vypracováním návrhu plánu pracovních míst podle čl. 84 odst. 4 a organizačních struktur agentury; |
| --- | --- |

c)

spolupracuje s výkonným ředitelem a pomáhá mu s vypracováním návrhu plánu pracovních míst podle čl. 84 odst. 4 a organizačních struktur agentury;

| d) | připravuje část zprávy o pokroku, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V, a předkládá ji Komisi pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku; |
| --- | --- |

d)

připravuje část zprávy o pokroku, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V, a předkládá ji Komisi pro bezpečnostní akreditaci a výkonnému řediteli včas, aby mohla být zahrnuta do zprávy o pokroku;

| e) | připravuje část výroční zprávy a akčního plánu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V, a předkládá ji včas výkonnému řediteli; |
| --- | --- |

e)

připravuje část výroční zprávy a akčního plánu, která se týká provozních činností podle kapitoly II hlavy V, a předkládá ji včas výkonnému řediteli;

| f) | zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle kapitoly II hlavy V; |
| --- | --- |

f)

zastupuje agenturu, pokud jde o činnosti a rozhodnutí podle kapitoly II hlavy V;

| g) | vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle kapitoly II hlavy V, pravomoci uvedené v čl. 77 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 77 odst. 3 čtvrtým pododstavcem. |
| --- | --- |

g)

vykonává vůči zaměstnancům agentury, kteří se podílejí na činnostech podle kapitoly II hlavy V, pravomoci uvedené v čl. 77 odst. 3 prvním pododstavci, které na něj byly přeneseny v souladu s čl. 77 odst. 3 čtvrtým pododstavcem.

2.   Pokud jde o činnosti podle kapitoly II hlavy V, Evropský parlament a Rada mohou předsedu Komise pro bezpečnostní akreditaci vyzvat k výměně názorů před těmito orgány na práci a výhledy agentury, a to i pokud jde o víceletý a roční pracovní program.

KAPITOLA III

Finanční ustanovení týkající se agentury

Článek 84

Rozpočet agentury

1.   Aniž jsou dotčeny další zdroje a příspěvky, zahrnují příjmy agentury příspěvek Unie, jenž je zapsán do rozpočtu Unie, s cílem zajistit rovnováhu mezi příjmy a výdaji. Agentura může získat granty ad hoc z rozpočtu Unie.

2.   Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správní výdaje a výdaje na infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené s činností Komisí pro bezpečnostní akreditaci, včetně subjektů uvedených v čl. 38 odst. 3 a čl. 82 odst. 3, a se smlouvami a dohodami uzavřenými agenturou za účelem plnění úkolů, kterými je pověřena.

3.   Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.

4.   Výkonný ředitel vypracuje v úzké spolupráci s předsedou Komise pro bezpečnostní akreditaci pro činnosti podle kapitoly II hlavy V návrh výkazu odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž jasně rozliší mezi prvky návrhu výkazu odhadu souvisejícími s činnostmi v oblasti bezpečnostní akreditace a prvky souvisejícími s ostatními činnostmi agentury. Předseda Komise pro bezpečnostní akreditaci může vypracovat stanovisko k tomuto návrhu a výkonný ředitel předá návrh výkazu odhadu spolu s tímto stanoviskem správní radě a Komisi pro bezpečnostní akreditaci spolu s návrhem plánu pracovních míst.

5.   Každoročně sestaví správní rada na základě návrhu výkazu odhadu příjmů a výdajů a v případě činností podle kapitoly II hlavy V úzké spolupráci s Komisí pro bezpečnostní akreditaci odhad příjmů a výdajů pro agenturu pro následující rozpočtový rok.

6.   Každoročně do 31. ledna předá správní rada návrh jednotného programového dokumentu, včetně mimo jiné výkazu odhadu, návrhu plánu pracovních míst a předběžného ročního pracovního programu, Komisi a třetím zemím nebo mezinárodním organizacím, se kterými agentura uzavřela ujednání v souladu s článkem 98.

7.   Komise předá výkaz odhadu příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě („rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

8.   Na základě tohoto výkazu odhadu Komise zapracuje ty položky odhadu, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace, která má být poskytnuta ze souhrnného rozpočtu, do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie. Komise předloží návrh souhrnného rozpočtu rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.

9.   Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na příspěvek pro agenturu a přijímá plán pracovních míst agentury.

10.   Rozpočet přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se rozpočet odpovídajícím způsobem upraví.

11.   Správní rada oznámí co nejdříve rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, jenž by mohl mít významné finanční dopady na rozpočet, zejména veškeré projekty související s nemovitostmi, jako je nájem či koupě budov. Uvědomí o tom Komisi.

12.   Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení tohoto záměru.

Článek 85

Plnění rozpočtu agentury

1.   Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.

2.   Výkonný ředitel každoročně sdělí rozpočtovému orgánu veškeré informace potřebné k výkonu jeho hodnotících povinností.

Článek 86

Předložení účetní závěrky a absolutorium

Předložení předběžné a konečné účetní závěrky agentury a udělení absolutoria se řídí pravidly a harmonogramem finančního nařízení a rámcového finančního nařízení pro subjekty uvedené v článku 70 finančního nařízení.

Článek 87

Finanční ustanovení týkající se agentury

Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční pravidla použitelná pro agenturu. Tato pravidla se mohou odchýlit od rámcového finančního nařízení pro subjekty uvedené v článku 70 finančního nařízení pouze tehdy, pokud to vyžadují zvláštní potřeby fungování agentury, a s předchozím souhlasem Komise.

KAPITOLA V

Lidské zdroje agentury

Článek 88

Zaměstnanci agentury

1.   Na zaměstnance agentury se vztahují služební řád, pracovní řád a prováděcí pravidla ke služebnímu řádu a pracovnímu řádu společně přijatá orgány Evropské unie.

2.   Zaměstnanci agentury jsou zaměstnanci přijatí podle potřeby agenturou pro plnění jejích úkolů. Musí mít bezpečnostní prověrku odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají.

3.   Vnitřní předpisy agentury, jako jsou jednací řád správní rady, jednací řád Komise pro bezpečnostní akreditaci, finanční pravidla použitelná na agenturu, pravidla provádějící služební řád a pravidla pro přístup k dokumentům zaručují samostatnost a nezávislost zaměstnanců vykonávajících činnosti bezpečnostní akreditace na zaměstnancích vykonávajících jiné činnosti agentury podle čl. 37 písm. i).

Článek 89

Jmenování výkonného ředitele a jeho funkční období

1.   Výkonný ředitel se přijme jako dočasný zaměstnanec agentury v souladu s čl. 2 písm. a) pracovního řádu.

Výkonného ředitele jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících dovedností i relevantních schopností a zkušeností ze seznamu alespoň tří kandidátů navržených Komisí po otevřeném a transparentním výběrovém řízení, které následovalo po zveřejnění výzvy k projevení zájmu v Úředním věstníku Evropské unie nebo jinde.

Kandidát vybraný správní radou na pozici výkonného ředitele může být vyzván, aby při nejbližší příležitosti učinil prohlášení před Evropským parlamentem a zodpověděl otázky jeho poslanců.

Pro účely uzavření smluv s výkonným ředitelem zastupuje agenturu předseda správní rady.

Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou svých členů.

2.   Funkční období výkonného ředitele je pětileté. Na konci uvedeného období provede Komise hodnocení výsledků výkonného ředitele, v němž zohlední budoucí úkoly a výzvy agentury.

Na návrh Komise, v němž zohlední posouzení uvedené v prvním pododstavci, může správní rada funkční období výkonného ředitele jednou prodloužit na dobu nejvýše pěti let.

Rozhodnutí o prodloužení funkčního období výkonného ředitele přijímá správní rada dvoutřetinovou většinou svých členů.

Výkonný ředitel, jehož funkční období bylo prodlouženo, se poté, co jeho prodloužený mandát skončí, nemůže zúčastnit výběrového řízení na totéž místo.

Správní rada informuje Evropský parlament o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele. Výkonný ředitel může být vyzván, aby před tímto prodloužením učinil prohlášení před příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jejich poslanců.

3.   Správní rada může výkonného ředitele na návrh Komise nebo jedné třetiny svých členů odvolat rozhodnutím dvoutřetinové většiny svých členů.

4.   Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat k výměně názorů před těmito orgány na práci a výhledy agentury, a to i pokud jde o víceletý a roční pracovní program. Tato výměna názorů se nemůže týkat otázek vztahujících se k činnostem spojeným s bezpečnostní akreditací podle kapitoly II hlavy V.

Článek 90

Vysílání národních odborníků do agentury

Agentura může zaměstnávat národní odborníky z členských států, jakož i podle článku 98 odst. 2 národní odborníky ze třetích zemí a mezinárodních organizací, které se účastní činností agentury. Tito odborníci musí mít bezpečnostní prověrku odpovídající stupni utajení informací, s nimiž nakládají, podle čl. 43 odst. 2. Na tyto zaměstnance se nevztahuje služební řád, ani pracovní řád.

KAPITOLA VI

Jiná ustanovení

Článek 91

Výsady a imunity

Na agenturu a její zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie připojený ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU.

Článek 92

Dohoda o sídle a dohody o umístění místních kanceláří

1.   Nezbytná ujednání, jež se týkají umístění agentury v hostitelském členském státě, v němž se nachází sídlo agentury, a zařízení, které dá k dispozici tento členský stát, a zvláštní pravidla, která se v hostitelském členském státě použijí na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky, se stanoví v dohodě o sídle. Dohoda o sídle se uzavře mezi agenturou a dotčeným členským státem, v němž se sídlo nachází, poté, co k tomu správní rada udělí souhlas.

2.   Pokud je to pro provoz místní kanceláře agentury, zřízené podle čl. 79 odst. 2, nezbytné, uzavře se po obdržení schválení správní radou dohoda o umístění místní kanceláře mezi agenturou a dotčeným členským státem, kde se kancelář nachází

3.   Hostitelské členské státy agentury zajistí co nejlepší podmínky k jejímu plynulému a efektivnímu fungování, včetně vícejazyčné, evropsky zaměřené školní výuky a vhodných dopravních spojení.

Článek 93

Úprava používání jazyků pro agenturu

1.   Na agenturu se vztahuje nařízení Rady č. 1 (48).

2.   Překladatelské služby potřebné pro fungování agentury zajišťuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.

Článek 94

Politika přístupu k dokumentům, které má agentura v držení

1.   Na dokumenty v držení agentury se vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.

2.   Správní rada přijme prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1049/2001.

3.   Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie podle článků 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.

Článek 95

Předcházení podvodům agenturou

1.   Za účelem usnadnění boje proti podvodům, korupci a jinému protiprávnímu jednání podle nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 přistoupí agentura do šesti měsíců od svého zprovoznění k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (49) a s použitím vzorového rozhodnutí stanoveného v příloze k uvedené dohodě přijme vhodné předpisy, které se budou vztahovat na všechny její zaměstnance.

2.   Evropský účetní dvůr má pravomoc provádět audit na základě dokumentů a inspekcí na místě u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří od agentury obdrželi finanční prostředky Unie.

3.   OLAF může provádět vyšetřování včetně kontrol a inspekcí na místě v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 s cílem stanovit, zda v souvislosti s grantem nebo zakázkou financovanou agenturou nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie.

4.   Dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, které agentura uzavře nebo přijme, obsahují ustanovení, která Evropský účetní dvůr a OLAF výslovně zmocňují k provádění těchto auditů či vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi. Tím nejsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3.

Článek 96

Ochrana utajovaných informací EU nebo citlivých neutajovaných informací agenturou

Agentura po předchozí konzultaci s Komisí přijme vlastní bezpečnostní pravidla rovnocenná bezpečnostním pravidlům Komise na ochranu utajovaných informací EU a citlivých neutajovaných informací, včetně pravidel týkajících se výměny, zpracovávání a uchovávání takových informací v souladu s rozhodnutími (EU, Euratom) 2015/443 a (EU, Euratom) 2015/444.

Článek 97

Odpovědnost agentury

1.   Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.

2.   Soudní dvůr Evropské unie má soudní pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.

3.   V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami, které jsou společné právním řádům členských států, škody způsobené jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při plnění jejich povinností.

4.   Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradě škody uvedené v odstavci 3.

5.   Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí ustanoveními služebního řádu nebo pracovního řádu, která se na ně vztahují.

Článek 98

Spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi

1.   Agentura je otevřena účasti třetích zemí a mezinárodních organizací, které uzavřely s Unií za tímto účelem mezinárodní dohody.

2.   Podle příslušných ustanovení dohod podle odstavce 1 tohoto článku a v článku 43 se vypracují ujednání, jež určí zejména povahu, rozsah a způsob účasti dotčených třetích zemí a mezinárodních organizací na činnostech agentury, včetně ustanovení o účasti na iniciativách, které agentura provádí, finančních příspěvcích a zaměstnancích. Pokud jde o záležitosti týkající se zaměstnanců, tato ujednání musí být v každém případě v souladu se služebním řádem. V případě potřeby zahrnují rovněž ustanovení o výměně utajovaných informací se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi a jejich ochraně. Tato ustanovení podléhají předchozímu schválení Komisí.

3.   Správní rada přijme strategii pro vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi v otázkách, které spadají do působnosti agentury, a to v rámci pro mezinárodní dohody uvedeném v odstavci 1.

4.   Komise zajistí, aby agentura v rámci svých vztahů se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi jednala v mezích svého mandátu a stávajícího institucionálního rámce tím, že s výkonným ředitelem agentury uzavře příslušné pracovní ujednání.

Článek 99

Střet zájmů

1.   Členové správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, vyslaní národní odborníci a pozorovatelé učiní prohlášení o závazcích a prohlášení o zájmech, v nichž uvedou, zda mají nebo nemají jakékoli přímé nebo nepřímé zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti. Tato prohlášení musí být:

| a) | správná a úplná; |
| --- | --- |

a)

správná a úplná;

| b) | učiněná písemně při nástupu dotčených osob do funkce; |
| --- | --- |

b)

učiněná písemně při nástupu dotčených osob do funkce;

| c) | každoročně obnovována; a |
| --- | --- |

c)

každoročně obnovována; a

| d) | podle potřeby aktualizována, zejména v případě relevantních osobních změn, k nimž došlo u dotčených osob. |
| --- | --- |

d)

podle potřeby aktualizována, zejména v případě relevantních osobních změn, k nimž došlo u dotčených osob.

2.   Členové správní rady a Komise pro bezpečnostní akreditaci, výkonný ředitel, vyslaní národní odborníci, pozorovatelé a externí odborníci, kteří spolupracují na činnosti pracovních skupin ad hoc, učiní před každým zasedáním, kterého se účastní, správné a úplné prohlášení o tom, zda mají či nemají jakékoli zájmy, které by mohly být považovány za újmu jejich nezávislosti ve vztahu k bodům na pořadu jednání a pokud některý z členů takový zájem má, zdrží se tento člen v takových bodech účasti na jednání a hlasování.

3.   Správní rada a Komise pro bezpečnostní akreditaci stanoví ve svém jednacím řádu podrobnou úpravu, pokud jde o prohlášení o zájmech uvedené v odstavcích 1 a 2 a o předcházení střetům zájmů a jejich řešení.

HLAVA X

TVORBA PROGRAMŮ, MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A KONTROLA

Článek 100

Pracovní program

Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení, které jsou specifické a zcela samostatné pracovní programy pro jednotlivé složky programu. V pracovních programech se stanoví akce spolu se souvisejícím rozpočtem, které jsou nutné pro dosažení cílů programu, a případně i celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů.

Komise přijme pracovní programy prováděcími akty. Uvedené prováděcí akty se přijmou přezkumným postupem podle čl. 107 odst. 3.

Článek 101

Monitorování a podávání zpráv

1.   Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku při plnění obecných a specifických cílů tohoto programu stanovených v článku 4 jsou uvedeny v příloze.

2.   Za účelem zajištění účinného posouzení pokroku programu při plnění jeho cílů je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 105 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění ukazatelé v příloze, je-li to považováno za nezbytné, a za účelem doplnění tohoto nařízení o ustanovení týkající se zavedení rámce pro monitorování a hodnocení.

3.   Ve zvláště závažných naléhavých případech se na akty v přenesené pravomoci podle tohoto článku použije postup stanovený v článku 106.

4.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění programu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas.

Za tímto účelem se pro příjemce finančních prostředků Unie a, je-li to vhodné i pro členské státy, stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv.

5.   Pro účely odstavce 1 platí, že příjemci finančních prostředků Unie poskytují odpovídající informace. Údaje nezbytné k ověření výkonnosti by měly být shromažďovány účinně, efektivně a včas.

Článek 102

Hodnocení

1.   Komise provádí hodnocení programu včas, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.

2.   Do 30. června 2024 a následně každé čtyři roky Komise vyhodnotí provádění programu. Toto hodnocení se týká všech složek a akcí programu. V hodnocení se posuzuje:

| a) | výkonnost služeb poskytovaných v rámci programu; |
| --- | --- |

a)

výkonnost služeb poskytovaných v rámci programu;

| b) | vývoj potřeb uživatelů programu; a |
| --- | --- |

b)

vývoj potřeb uživatelů programu; a

| c) | při hodnocení provádění p složek SSA a GOVSATCOM vývoj kapacit dostupných pro sdílení a sdružování, nebo při hodnocení provádění složek Galileo, Copernicus a EGNOS vývoj dat a služeb nabízených konkurenty. |
| --- | --- |

c)

při hodnocení provádění p složek SSA a GOVSATCOM vývoj kapacit dostupných pro sdílení a sdružování, nebo při hodnocení provádění složek Galileo, Copernicus a EGNOS vývoj dat a služeb nabízených konkurenty.

U každé složky programu hodnocení rovněž na základě analýzy nákladů a přínosů posoudí dopad vývoje uvedeného v prvním pododstavci písm. c), včetně potřeby změn cenové politiky nebo potřeby další kosmické nebo pozemní infrastruktury.

V případě potřeby hodnocení doplní příslušný návrh.

3.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

4.   Subjekty zapojené do provádění tohoto nařízení poskytnou Komisi data a informace nezbytné k hodnocení podle odstavce 1.

5.   Do 30. června 2024 a poté každé čtyři roky posoudí Komise na základě svých vlastních pokynů výsledky agentury s ohledem na její cíle, mandát a úkoly. Hodnocení vychází z analýzy nákladů a přínosů. Toto hodnocení se týká zejména případné potřeby změnit mandát agentury a finančních dopadů takové změny a zakládá se na analýze nákladů a přínosů. Zaměří se také na uplatňování politiky agentury v oblasti střetu zájmů a na nezávislost a samostatnost Komise pro bezpečnostní akreditaci. Komise může rovněž hodnotit výkonnost agentury za účelem posouzení možnosti svěřit jí dodatečné úkoly v souladu s čl. 29 odst. 3. V případě potřeby hodnocení doplní příslušný návrh.

Pokud Komise usoudí, že s ohledem na cíle, mandát a úkoly agentury již neexistují důvody, aby agentura v provádění svých činností pokračovala, může navrhnout, aby toto nařízení bylo odpovídajícím způsobem změněno.

Zprávu o hodnocení agentury a jeho závěry předá Komise Evropskému parlamentu, Radě, správní radě a Komisi pro bezpečnostní akreditaci agentury. Zjištění vyplývající z hodnocení zveřejní.

Článek 103

Audity

Audity týkající se použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty včetně auditů, jež nebyly pověřeny orgány či institucemi Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku 127 finančního nařízení.

Článek 104

Ochrana osobních údajů a soukromí

1.   Všechny osobní údaje, s nimiž je nakládáno v souvislosti s plněním úkolů a činností stanovených tímto nařízením, též agenturou , jsou zpracovávány v souladu s právními předpisy platnými v oblasti ochrany osobních údajů, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (50) a (EU) 2018/1725 (51).

2.   Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (EU) 2018/1725 ze strany agentury, včetně opatření pro jmenování pověřence agentury pro ochranu osobních údajů. Tato opatření se stanoví po konzultaci s evropským inspektorem ochrany údajů.

HLAVA XI

PŘENESENÍ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ OPATŘENÍ

Článek 105

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 53 a 101 je svěřena Komisi do 31. prosince 2028.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 53 a 101 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 53 a 101 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 106

Postup pro naléhavé případy

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody pro použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v č. 105 odst. 6. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.

Článek 107

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor pro program. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

Výbor pro program zasedá v následujících různých specifických složeních:

| a) | Galileo a EGNOS; |
| --- | --- |

a)

Galileo a EGNOS;

| b) | Copernicus; |
| --- | --- |

b)

Copernicus;

| c) | SSA; |
| --- | --- |

c)

SSA;

| d) | GOVSATCOM; |
| --- | --- |

d)

GOVSATCOM;

| e) | ve složení pro bezpečnost: všechny bezpečnostní aspekty programu, aniž je dotčena úloha Komise pro bezpečnostní akreditaci. Zástupci ESA a agentury mohou být přizváni k účasti jako pozorovatelé. K účasti je přizvána rovněž ESVČ; |
| --- | --- |

e)

ve složení pro bezpečnost: všechny bezpečnostní aspekty programu, aniž je dotčena úloha Komise pro bezpečnostní akreditaci. Zástupci ESA a agentury mohou být přizváni k účasti jako pozorovatelé. K účasti je přizvána rovněž ESVČ;

| f) | horizontální složení: strategický dohled nad prováděním programu, soudržnost různých složek programu, průřezová opatření a přerozdělování rozpočtových prostředků podle článku 11. |
| --- | --- |

f)

horizontální složení: strategický dohled nad prováděním programu, soudržnost různých složek programu, průřezová opatření a přerozdělování rozpočtových prostředků podle článku 11.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

4.   Pokud výbor pro program nevydá žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu uvedeného v čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

5.   V souladu s mezinárodními dohodami uzavřenými Unií mohou být zástupci třetích zemí nebo mezinárodních organizací přizváni jako pozorovatelé na zasedání výboru pro program za podmínek stanovených jednacím řádem tohoto výboru s přihlédnutím k bezpečnosti Unie.

6.   Výbor pro program v souladu se svým jednacím řádem zřídí fórum uživatelů jakožto pracovní skupinu, která poskytuje výboru pro program poradenství ohledně otázky uživatelských požadavků, vývoje služeb a rozšiřování uživatelské základny. Cílem fóra uživatelů je zajistit nepřetržité a účinné zapojení uživatelů, přičemž se schází ve specifických složeních pro každou složku programu.

HLAVA XII

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 108

Informace, komunikace a publicita

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci opatření a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účelné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti.

2.   Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se tohoto programu, akcí uskutečněných v rámci tohoto programu a dosažených výsledků.

Finanční zdroje přidělené na tento program rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli uvedenými v článku 4.

3.   Agentura může z vlastní iniciativy provádět komunikační činnost v oblasti své působnosti. Přidělování zdrojů na komunikační činnost nesmí být na úkor účinného plnění úkolů uvedených v článku 29. Uvedené komunikační činnosti se provádějí v souladu s příslušnými plány pro komunikaci a šíření informací přijatými správní radou.

Článek 109

Zrušení

1.   Nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU se zrušují s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

2.   Odkazy na zrušené akty se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 110

Přechodná ustanovení a kontinuita služeb po roce 2027

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna opatření zahájených podle nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) 1285/2013 a (EU) 377/2014 a podle rozhodnutí č. 541/2014/EU, která se na tato opatření použijí až do jejich ukončení. Zejména konsorcium zřízené podle čl. 7 odst. 3 rozhodnutí č. 541/2014/EU poskytuje služby SST tří měsíce po podpisu dohody o vytvoření partnerství SST podle článku 58 tohoto nařízení ustavujícími národními subjekty.

2.   Finanční krytí tohoto programu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi programem a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a podle rozhodnutí č. 541/2014/EU.

3.   V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po roce 2027 zapsat prostředky na krytí výdajů nezbytných k dosažení cílů stanovených v článku 4, aby bylo možno řídit akce, jež nebudou dokončeny do konce programu, jakož i výdaje pokrývající kriticky důležité provozní činnosti a poskytování služeb, mimo jiné prostřednictvím dohody o finančním rámcovém partnerství a dohod o přiznání příspěvku.

Článek 111

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. dubna 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předsedkyně

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 17. dubna 2019 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 19. dubna 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne 28. dubna 2021.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rad (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zřizuje Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/697 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zřizuje Evropský obranný fond a zrušuje nařízení (EU) 2018/1092 (viz strana 149 v tomto čísle Úředního věstníku).

5

(6)  
  Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 28.

6

(7)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

7

(8)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

9

(10)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

10

(11)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

11

(12)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

13

(14)  
  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

14

(15)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU ze dne 14. března 2012 o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 ze dne 22. září 2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS, kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11).

16

(17)  
  Úř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 64.

17

(18)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 541/2014/EU ze dne 16. dubna 2014, kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (Úř. věst. EU L 158, 27.5.2014, s. 227).

18

(19)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/698 ze dne 30. dubna 2021 o bezpečnosti systémů a služeb zavedených, provozovaných nebo využívaných v rámci Kosmického programu, které mohou mít dopad na bezpečnost Evropské unie, a o zrušení rozhodnutí 2014/496/SZBP (viz strana 178 v tomto čísle Úředního věstníku).

19

(20)  Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).

20

(21)  Rozhodnutí Rady ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2013/488/EU) (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).

21

(22)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/452 ze dne 19. března 2019, kterým se stanoví rámec pro prověřování přímých zahraničních investic směřujících do Unie (Úř. věst. L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1139 ze dne 4. července 2018 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Agentury Evropské unie pro bezpečnost letectví, kterým se mění nařízení (ES) č. 2111/2005, (ES) č. 1008/2008, (EU) č. 996/2010, (EU) č. 376/2014 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/30/EU a 2014/53/EU a kterým se zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 a (ES) č. 216/2008 a nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 (Úř. věst. L 212, 22.8.2018, s. 1).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení evropských systémů družicové navigace a jejich využití a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 876/2002 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 1).

25

(26)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/224 ze dne 8. února 2017, kterým se stanoví technické a provozní specifikace, jež umožňují, aby obchodní služba poskytovaná systémem vytvořeným v rámci programu Galileo odpovídala funkci podle čl. 2 odst. 4 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (Úř. věst. L 34, 9.2.2017, s. 36).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 ze dne 3. dubna 2014, kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010 (Úř. věst. L 122, 24.4.2014, s. 44).

27

(28)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1).

28

(29)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

29

(30)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90).

30

(31)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1159/2013 ze dne 12. července 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) stanovením registračních a licenčních podmínek pro uživatele GMES a určením kritérií pro omezení přístupu ke zvláštním údajům GMES a informacím služeb GMES (Úř. věst. L 309, 19.11.2013, s. 1).

31

(32)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

32

(33)  Rozhodnutí 2010/803/EU, přijaté vzájemnou dohodou mezi zástupci vlád členských států ze dne 10. prosince 2010 o umístění sídla Agentury pro evropský GNSS (Úř. věst. L 342, 28.12.2010, s. 15).

33

(34)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/413 ze dne 18. března 2016 o určení lokalizace pozemní infrastruktury systému vytvořeného v rámci programu Galileo, o stanovení opatření nezbytných pro její fungování a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2012/117/EU (Úř. věst. L 74, 19.3.2016, s. 45).

34

(35)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

35

(36)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

36

(37)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/443 ze dne 13. března 2015 o bezpečnosti v Komisi (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 41).

37

(38)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/694 ze dne 29. dubna 2021, kterým se zavádí program Digitální Evropa a zrušuje nařízení (EU) 2015/2240 (Úř. věst. L 166, 11.5.2021, s. 1).

38

(39)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU ze dne 25. října 2011 o podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo (Úř. věst. L 287, 4.11.2011, s. 1).

39

(40)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

40

(41)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

41

(42)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

42

(43)  Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci ze dne 15. září 2015, kterým se doplňuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU, pokud jde o společné minimální standardy, které musí splňovat příslušné orgány PRS C(2015) 6123.

43

(44)  Směrnice Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu (Úř. věst. L 345, 23.12.2008, s. 75).

44

(45)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1406 ze dne 31. července 2017, kterým se určuje umístění pozemní infrastruktury systému EGNOS (Úř. věst. L 200, 1.8.2017, s. 4).

45

(46)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).

46

(47)  
  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1.

47

(48)  Nařízení Rady č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385).

48

(49)  
  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 15.

49

(50)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (text s významem pro EHP) (Úř. věst. EU L 119, 4.5.2016, s. 1).

50

(51)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

51

---

PŘÍLOHA

KLÍČOVÉ UKAZATELE

Klíčové ukazatele strukturují monitorování výkonnosti programu s ohledem na jeho cíle uvedené v článku 4 s cílem minimalizovat administrativní zátěž a náklady.

1.

Za tímto účelem se pro každoroční podávání zpráv shromažďují údaje týkající se následujícího souboru klíčových ukazatelů, pro něž jsou v dohodách uzavřených s pověřenými subjekty stanoveny podrobnosti provádění, jako jsou metriky, číselné údaje a související nominální hodnoty a prahové hodnoty, včetně kvantitativních údajů a kvalitativních případových studií, podle platných požadavků na mise a očekávané výkonnosti.

1.1.

Ukazatel 1: Přesnost navigačních a časoměrných služeb poskytovaných zvlášť systémem Galileo a zvlášť systémem EGNOS

Ukazatel 2: Dostupnost a kontinuita služeb poskytovaných zvlášť systémem Galileo a zvlášť systémem EGNOS

Ukazatel 3: Geografické pokrytí službami EGNOS a počet zveřejněných postupů EGNOS (APV-I i LPV-200)

Ukazatel 4: Spokojenost uživatelů v Unii, pokud jde o služby složek Galileo a EGNOS

Ukazatel 5: Podíl přijímačů využívajících systémy Galileo a EGNOS v celosvětovém měřítku a na trhu s přijímači globálního družicového navigačního systému / družicového rozšiřujícího systému (GNSS/SBAS) EU

1.2.

Ukazatel 1: Počet uživatelů služeb složky Copernicus, dat složky Copernicus a služeb přístupu k datům a informacím (DIAS) z Unie, včetně pokud možno informací, jako je druh uživatele a zeměpisné rozdělení a odvětví činnosti uživatelů

Ukazatel 2: Případně počet žádostí o aktivaci služeb složky Copernicus nebo provedených aktivací

Ukazatel 3: Spokojenost uživatelů z Unie se službami složky Copernicus a službami DIAS

Ukazatel 4: Spolehlivost, dostupnost a kontinuita služeb a datového toku složky Copernicus

Ukazatel 5: Počet nových informačních produktů poskytovaných v portfoliu každé služby složky Copernicus

Ukazatel 6: Objem dat generovaných družicemi Sentinel

1.3.

Ukazatel 1: Počet uživatelů složky SSA, včetně pokud možno informací, jako je druh uživatele a zeměpisné rozdělení a odvětví činnosti uživatelů

Ukazatel 2: Dostupnost služeb

1.4.

Ukazatel 1: Počet uživatelů složky GOVSATCOM , včetně pokud možno informací, jako je druh uživatele a zeměpisné rozdělení a odvětví činnosti uživatelů

Ukazatel 2: Dostupnost služeb

1.5.

Ukazatel 1: Počet vypuštění v rámci programu (včetně počtů podle typu nosných raket)

1.6.

Ukazatel 1: Počet a umístění kosmických center v Unii

Ukazatel 2: Podíl malých a středních podniků usazených v Unii na celkové hodnotě smluv v rámci programu

2.

Hodnocení uvedené v článku 102 zohlední další prvky, jako jsou:

2.1.

výkonnost konkurentů v oblasti navigace a pozorování Země;

2.2.

rozšiřování uživatelské základny služeb složek Galileo a EGNOS;

2.3.

integrita služeb složky EGNOS;

2.4.

využívání služeb složky Copernicus jeho hlavními uživateli;

2.5.

počet politik Unie nebo členských států využívajících složku Copernicus;

2.6.

analýza samostatnosti dílčí složky SST a úrovně nezávislosti Unie v této oblasti;

2.7.

aktuálnost sítí pro činnosti v oblasti dílčí složky NEO;

2.8.

posouzení kapacit složky GOVSATCOM, pokud jde o uživatelské potřeby uvedené v článcích 69 a 102;

2.9.

spokojenost uživatelů se službami složek SSA a GOVSATCOM;

2.10.

podíl startů raket Ariane a Vega na celkovém trhu na základě veřejně dostupných údajů;

2.11.

rozvoj navazujícího odvětví měřený počtem nových společností využívajících unijní kosmická data, informace a služby, počtem vytvořených pracovních míst a obratem podle členských států, jsou-li k dispozici, za použití průzkumů Komise (Eurostatu), jsou-li k dispozici;

2.12.

rozvoj unijního základního kosmického odvětví měřený počtem vytvořených pracovních míst a obratem podle členských států a celkovým podílem evropského kosmického průmyslu na celosvětovém trhu, jsou-li k dispozici, s využitím průzkumů Komise (Eurostatu), jsou-li k dispozici.

---

| 12.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 170/149 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 170/149

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/697

ze dne 29. dubna 2021,

kterým se zřizuje Evropský obranný fond a zrušuje nařízení (EU) 2018/1092

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3, čl. 182 odst. 4, článek 183 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Geopolitický kontext Unie se v posledním desetiletí dramaticky změnil. Situace v sousedních regionech Evropy je nestabilní a Unie čelí složité a náročné situaci, v níž se objevují nové hrozby, jako například hybridní a kybernetické útoky, a zároveň se vracejí tradičnější problémy. Vzhledem k těmto okolnostem zastávají evropští občané i jejich političtí představitelé shodně názor, že v oblasti obrany je třeba společně učinit více. |
| --- | --- |

(1)

Geopolitický kontext Unie se v posledním desetiletí dramaticky změnil. Situace v sousedních regionech Evropy je nestabilní a Unie čelí složité a náročné situaci, v níž se objevují nové hrozby, jako například hybridní a kybernetické útoky, a zároveň se vracejí tradičnější problémy. Vzhledem k těmto okolnostem zastávají evropští občané i jejich političtí představitelé shodně názor, že v oblasti obrany je třeba společně učinit více.

| (2) | Obranný sektor se vyznačuje rostoucími náklady na obranné vybavení a vysokými náklady na výzkum a vývoj, které omezují zahájení nových obranných programů a mají přímý vliv na konkurenceschopnost a inovační kapacitu evropské technologické a průmyslové základny obrany (European Defence Technological and Industrial Base, dále jen „EDTIB“). S ohledem na tento strmý růst nákladů by měl být vývoj nové generace hlavních obranných systémů a nových obranných technologií podporován na úrovni Unie, tak aby se mezi členskými státy posílila spolupráce v oblasti investic do obranného vybavení. |
| --- | --- |

(2)

Obranný sektor se vyznačuje rostoucími náklady na obranné vybavení a vysokými náklady na výzkum a vývoj, které omezují zahájení nových obranných programů a mají přímý vliv na konkurenceschopnost a inovační kapacitu evropské technologické a průmyslové základny obrany (European Defence Technological and Industrial Base, dále jen „EDTIB“). S ohledem na tento strmý růst nákladů by měl být vývoj nové generace hlavních obranných systémů a nových obranných technologií podporován na úrovni Unie, tak aby se mezi členskými státy posílila spolupráce v oblasti investic do obranného vybavení.

| (3) | Ve sdělení ze dne 30. listopadu 2016 nazvaném „Evropský obranný akční plán“ se Komise zavázala, že je odhodlána doplňovat, posilovat pákovým efektem a konsolidovat spolupráci členských států při rozvoji obranných technologických a průmyslových schopností v reakci na bezpečnostní výzvy, jakož i podporovat konkurenceschopný, inovativní a efektivní evropský obranný průmysl v celé Unii i mimo ni. Kromě toho se Komise zavázala, že přispěje k vytvoření jednotného trhu v oblasti obrany v Unii a podpoří pronikání evropských obranných produktů a technologií na vnitřní trh, čímž se posílí nezávislost na zdrojích mimo Unii. Komise zejména navrhla zřídit Evropský obranný fond na podporu investic do společného výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, což přispěje k synergiím a nákladové efektivnosti, a na podporu toho, aby členské státy nakupovaly a udržovaly obranné vybavení společně. Evropský obranný fond by měl doplňovat vnitrostátní finanční prostředky již používané k tomuto účelu a působit jako pobídka pro členské státy, aby více spolupracovaly a investovaly do obrany, a podporovat spolupráci v průběhu celého životního cyklu obranných produktů a technologií. |
| --- | --- |

(3)

Ve sdělení ze dne 30. listopadu 2016 nazvaném „Evropský obranný akční plán“ se Komise zavázala, že je odhodlána doplňovat, posilovat pákovým efektem a konsolidovat spolupráci členských států při rozvoji obranných technologických a průmyslových schopností v reakci na bezpečnostní výzvy, jakož i podporovat konkurenceschopný, inovativní a efektivní evropský obranný průmysl v celé Unii i mimo ni. Kromě toho se Komise zavázala, že přispěje k vytvoření jednotného trhu v oblasti obrany v Unii a podpoří pronikání evropských obranných produktů a technologií na vnitřní trh, čímž se posílí nezávislost na zdrojích mimo Unii. Komise zejména navrhla zřídit Evropský obranný fond na podporu investic do společného výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, což přispěje k synergiím a nákladové efektivnosti, a na podporu toho, aby členské státy nakupovaly a udržovaly obranné vybavení společně. Evropský obranný fond by měl doplňovat vnitrostátní finanční prostředky již používané k tomuto účelu a působit jako pobídka pro členské státy, aby více spolupracovaly a investovaly do obrany, a podporovat spolupráci v průběhu celého životního cyklu obranných produktů a technologií.

| (4) | Evropský obranný fond by měl přispívat k vytvoření silné, konkurenceschopné a inovativní EDTIB a doplňovat iniciativy Unie zaměřené na integrovanější evropský trh v oblasti obrany, a zejména pak směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES (3) a 2009/81/ES (4) o transferech uvnitř Unie a o zadávání zakázek v obranném sektoru z roku 2009. |
| --- | --- |

(4)

Evropský obranný fond by měl přispívat k vytvoření silné, konkurenceschopné a inovativní EDTIB a doplňovat iniciativy Unie zaměřené na integrovanější evropský trh v oblasti obrany, a zejména pak směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES (3) a 2009/81/ES (4) o transferech uvnitř Unie a o zadávání zakázek v obranném sektoru z roku 2009.

| (5) | Aby se přispělo ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovační kapacity obranného průmyslu Unie, měl by být na základě integrovaného přístupu zřízen Evropský obranný fond (dále jen „fond“) na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021-2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (5). Cílem fondu je zvýšení konkurenceschopnosti, inovativnosti, efektivnosti a technologické autonomie obranného průmyslu Unie, čímž by se přispělo ke strategické autonomii Unie podporou přeshraniční spolupráce mezi členskými státy a rovněž spolupráce mezi podniky, výzkumnými středisky, vnitrostátními správními orgány, mezinárodními organizacemi a vysokými školami v celé Unii, a to jak ve fázi výzkumu, tak ve fázi vývoje obranných produktů a technologií. K dosažení inovativnějších řešení a k podpoře otevřeného vnitřního trhu by měl fond podporovat a usnadňovat rozšiřování přeshraniční spolupráce malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v obranném sektoru. Nedostatky ve společných obranných schopnostech jsou v Unii identifikovány v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky, a to zejména prostřednictvím Plánu rozvoje schopností (Capability Development Plan, dále jen „CDP“), přičemž proces OSRA (Overarching Strategic Research Agenda) rovněž stanoví výzkumné cíle v oblasti společné obrany.
  Účelem dalších procesů Unie, jako jsou Koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (Coordinated Annual Review, dále jen „CARD“) a Stálá strukturovaná spolupráce (Permanent Structured Cooperation, dále jen „PESCO“), je podpořit provádění příslušných priorit, a to identifikací a využitím příležitostí pro posílenou spolupráci s cílem splnit úroveň ambicí Unie v oblasti bezpečnosti a obrany. Tam, kde je to vhodné, mohou být zohledněny také regionální a mezinárodní priority, včetně těch v kontextu Severoatlantické aliance, pokud jsou v souladu s prioritami Unie a nebrání tomu, aby se jich zúčastnil jakýkoli členský stát nebo přidružená země, přičemž bude věnováno úsilí tomu, aby nedocházelo ke zbytečnému zdvojování činností. |
| --- | --- |

(5)

Aby se přispělo ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovační kapacity obranného průmyslu Unie, měl by být na základě integrovaného přístupu zřízen Evropský obranný fond (dále jen „fond“) na období sedmi let s cílem sladit jeho trvání s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021-2027 stanoveného v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (5). Cílem fondu je zvýšení konkurenceschopnosti, inovativnosti, efektivnosti a technologické autonomie obranného průmyslu Unie, čímž by se přispělo ke strategické autonomii Unie podporou přeshraniční spolupráce mezi členskými státy a rovněž spolupráce mezi podniky, výzkumnými středisky, vnitrostátními správními orgány, mezinárodními organizacemi a vysokými školami v celé Unii, a to jak ve fázi výzkumu, tak ve fázi vývoje obranných produktů a technologií. K dosažení inovativnějších řešení a k podpoře otevřeného vnitřního trhu by měl fond podporovat a usnadňovat rozšiřování přeshraniční spolupráce malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v obranném sektoru. Nedostatky ve společných obranných schopnostech jsou v Unii identifikovány v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky, a to zejména prostřednictvím Plánu rozvoje schopností (Capability Development Plan, dále jen „CDP“), přičemž proces OSRA (Overarching Strategic Research Agenda) rovněž stanoví výzkumné cíle v oblasti společné obrany.

Účelem dalších procesů Unie, jako jsou Koordinovaný každoroční přezkum v oblasti obrany (Coordinated Annual Review, dále jen „CARD“) a Stálá strukturovaná spolupráce (Permanent Structured Cooperation, dále jen „PESCO“), je podpořit provádění příslušných priorit, a to identifikací a využitím příležitostí pro posílenou spolupráci s cílem splnit úroveň ambicí Unie v oblasti bezpečnosti a obrany. Tam, kde je to vhodné, mohou být zohledněny také regionální a mezinárodní priority, včetně těch v kontextu Severoatlantické aliance, pokud jsou v souladu s prioritami Unie a nebrání tomu, aby se jich zúčastnil jakýkoli členský stát nebo přidružená země, přičemž bude věnováno úsilí tomu, aby nedocházelo ke zbytečnému zdvojování činností.

| (6) | Fáze výzkumu spojená s rozvojem obranných schopností je klíčová, neboť podporuje kapacitu a autonomii evropského průmyslu při vyvíjení obranných produktů a nezávislost členských států jako koncových uživatelů těchto produktů. Fáze výzkumu může zahrnovat významná rizika, zejména rizika související s nízkou úrovní vyspělosti a přelomovostí technologií. Také fázi vývoje, jež obvykle následuje po fázi výzkumu, provázejí značná rizika a náklady, které brání dalšímu využití výsledků výzkumu a mají nepříznivý vliv na konkurenceschopnost a inovativnost obranného průmyslu Unie. Fond by měl tudíž podporovat provázanost fází výzkumu a vývoje. |
| --- | --- |

(6)

Fáze výzkumu spojená s rozvojem obranných schopností je klíčová, neboť podporuje kapacitu a autonomii evropského průmyslu při vyvíjení obranných produktů a nezávislost členských států jako koncových uživatelů těchto produktů. Fáze výzkumu může zahrnovat významná rizika, zejména rizika související s nízkou úrovní vyspělosti a přelomovostí technologií. Také fázi vývoje, jež obvykle následuje po fázi výzkumu, provázejí značná rizika a náklady, které brání dalšímu využití výsledků výzkumu a mají nepříznivý vliv na konkurenceschopnost a inovativnost obranného průmyslu Unie. Fond by měl tudíž podporovat provázanost fází výzkumu a vývoje.

| (7) | Fond nepodporuje základní výzkum, který by měl využívat jiných financujících programů, mohl by však podporovat základní výzkum zaměřený na obranu, který by tvořil slibný základ pro řešení zjištěných nebo očekávaných problémů nebo by byl zdrojem nových možností. |
| --- | --- |

(7)

Fond nepodporuje základní výzkum, který by měl využívat jiných financujících programů, mohl by však podporovat základní výzkum zaměřený na obranu, který by tvořil slibný základ pro řešení zjištěných nebo očekávaných problémů nebo by byl zdrojem nových možností.

| (8) | Fond by mohl podporovat akce týkající se jak nových obranných produktů a technologií, tak modernizace stávajících obranných produktů a technologií, včetně jejich vzájemné interoperability. Akce zaměřené na modernizaci stávajících obranných produktů a technologií by měly být způsobilé pouze tehdy, pokud se na stávající informace potřebné pro provedení akce nevztahuje žádné omezení ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí takovým způsobem, že danou akci nelze realizovat. Při podávání žádostí o financování z prostředků Unie by po právních subjektech mělo být požadováno, aby předložily informace relevantní pro prokázání neexistence těchto omezení. Pokud nebudou takové informace předloženy, financování z prostředků Unie by nemělo být možné. |
| --- | --- |

(8)

Fond by mohl podporovat akce týkající se jak nových obranných produktů a technologií, tak modernizace stávajících obranných produktů a technologií, včetně jejich vzájemné interoperability. Akce zaměřené na modernizaci stávajících obranných produktů a technologií by měly být způsobilé pouze tehdy, pokud se na stávající informace potřebné pro provedení akce nevztahuje žádné omezení ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí takovým způsobem, že danou akci nelze realizovat. Při podávání žádostí o financování z prostředků Unie by po právních subjektech mělo být požadováno, aby předložily informace relevantní pro prokázání neexistence těchto omezení. Pokud nebudou takové informace předloženy, financování z prostředků Unie by nemělo být možné.

| (9) | Fond by měl podporovat akce přispívající k vývoji přelomových obranných technologií. Vzhledem k tomu, že přelomové technologie mohou vycházet z koncepcí či myšlenek aktérů nepůsobících tradičně v oblasti obrany, měl by fond umožnit dostatečnou flexibilitu, pokud jde o konzultace se zúčastněnými stranami a o provádění těchto akcí. |
| --- | --- |

(9)

Fond by měl podporovat akce přispívající k vývoji přelomových obranných technologií. Vzhledem k tomu, že přelomové technologie mohou vycházet z koncepcí či myšlenek aktérů nepůsobících tradičně v oblasti obrany, měl by fond umožnit dostatečnou flexibilitu, pokud jde o konzultace se zúčastněnými stranami a o provádění těchto akcí.

| (10) | Aby bylo zajištěno, že při provádění tohoto nařízení budou dodržovány mezinárodní závazky Unie a jejích členských států, neměl by fond podporovat akce související s produkty nebo technologiemi, jejichž použití, vývoj nebo výrobu zakazuje mezinárodní právo. V tomto ohledu by vývoji v oblasti mezinárodního práva měla podléhat i způsobilost akcí souvisejících s novými obrannými produkty nebo technologiemi. Způsobilé pro podporu z fondu by neměly být ani akce na vývoj smrtících autonomních zbraní bez možnosti smysluplné lidské kontroly nad rozhodnutími o výběru a použití při provádění útoků na člověka, aniž by byla dotčena možnost poskytnout finanční prostředky na akce zaměřené na vývoj systémů včasného varování a protiopatření pro obranné účely. |
| --- | --- |

(10)

Aby bylo zajištěno, že při provádění tohoto nařízení budou dodržovány mezinárodní závazky Unie a jejích členských států, neměl by fond podporovat akce související s produkty nebo technologiemi, jejichž použití, vývoj nebo výrobu zakazuje mezinárodní právo. V tomto ohledu by vývoji v oblasti mezinárodního práva měla podléhat i způsobilost akcí souvisejících s novými obrannými produkty nebo technologiemi. Způsobilé pro podporu z fondu by neměly být ani akce na vývoj smrtících autonomních zbraní bez možnosti smysluplné lidské kontroly nad rozhodnutími o výběru a použití při provádění útoků na člověka, aniž by byla dotčena možnost poskytnout finanční prostředky na akce zaměřené na vývoj systémů včasného varování a protiopatření pro obranné účely.

| (11) | Skutečnost, že je obtížné dosáhnout shody na harmonizovaných požadavcích na obranné schopnosti a na společných technických specifikacích nebo normách, ztěžuje přeshraniční spolupráci mezi členskými státy a mezi právními subjekty usazenými v různých členských státech. Absence takových požadavků, specifikací a norem vedla k vysoké roztříštěnosti v obranném sektoru, technické složitosti, zdržením, nárůstu nákladů, zbytečnému zdvojování činností a nízké interoperabilitě. Shoda na společných technických specifikacích by měla být předpokladem pro akce, které zahrnují vyšší úroveň technologické připravenosti. Způsobilé pro podporu z fondu by měly být rovněž činnosti, které vedou k harmonizovaným požadavkům na obranné schopnosti, jakož i činnosti zaměřené na podporu vytváření společné definice technických specifikací nebo norem, zejména pokud posilují interoperabilitu. |
| --- | --- |

(11)

Skutečnost, že je obtížné dosáhnout shody na harmonizovaných požadavcích na obranné schopnosti a na společných technických specifikacích nebo normách, ztěžuje přeshraniční spolupráci mezi členskými státy a mezi právními subjekty usazenými v různých členských státech. Absence takových požadavků, specifikací a norem vedla k vysoké roztříštěnosti v obranném sektoru, technické složitosti, zdržením, nárůstu nákladů, zbytečnému zdvojování činností a nízké interoperabilitě. Shoda na společných technických specifikacích by měla být předpokladem pro akce, které zahrnují vyšší úroveň technologické připravenosti. Způsobilé pro podporu z fondu by měly být rovněž činnosti, které vedou k harmonizovaným požadavkům na obranné schopnosti, jakož i činnosti zaměřené na podporu vytváření společné definice technických specifikací nebo norem, zejména pokud posilují interoperabilitu.

| (12) | Jelikož cílem fondu je podpořit konkurenceschopnost, efektivnost a inovace obranného průmyslu Unie využitím pákového efektu a doplňováním kooperativních činností v oblasti obranného výzkumu a technologií a snižováním rizika spojeného s vývojovou fází kooperativních projektů, měly by být pro podporu z fondu způsobilé rovněž akce, které se týkají fází výzkumu a vývoje obranného produktu nebo technologie. |
| --- | --- |

(12)

Jelikož cílem fondu je podpořit konkurenceschopnost, efektivnost a inovace obranného průmyslu Unie využitím pákového efektu a doplňováním kooperativních činností v oblasti obranného výzkumu a technologií a snižováním rizika spojeného s vývojovou fází kooperativních projektů, měly by být pro podporu z fondu způsobilé rovněž akce, které se týkají fází výzkumu a vývoje obranného produktu nebo technologie.

| (13) | Vzhledem k tomu, že cílem fondu je zejména posílení spolupráce mezi právními subjekty a členskými státy v Unii, měla by být akce způsobilá k financování z fondu pouze tehdy, pokud má být prováděna právními subjekty spolupracujícími v rámci konsorcia alespoň tří způsobilých právních subjektů usazených alespoň ve třech různých členských státech nebo přidružených zemích. Alespoň tři z těchto způsobilých právních subjektů usazených přinejmenším ve dvou různých členských státech nebo přidružených zemích by neměly být po celou dobu provádění akce přímo ani nepřímo kontrolovány týmž právním subjektem ani by se neměly kontrolovat navzájem. Kontrolu je třeba v této souvislosti chápat jako schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů. Tyto akce by s ohledem na specifičnost přelomových obranných technologií, jakož i studií, mohly být prováděny jediným právním subjektem. Pro posílení spolupráce mezi členskými státy by mělo být rovněž možné z fondu podporovat společné zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k tomu, že cílem fondu je zejména posílení spolupráce mezi právními subjekty a členskými státy v Unii, měla by být akce způsobilá k financování z fondu pouze tehdy, pokud má být prováděna právními subjekty spolupracujícími v rámci konsorcia alespoň tří způsobilých právních subjektů usazených alespoň ve třech různých členských státech nebo přidružených zemích. Alespoň tři z těchto způsobilých právních subjektů usazených přinejmenším ve dvou různých členských státech nebo přidružených zemích by neměly být po celou dobu provádění akce přímo ani nepřímo kontrolovány týmž právním subjektem ani by se neměly kontrolovat navzájem. Kontrolu je třeba v této souvislosti chápat jako schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů. Tyto akce by s ohledem na specifičnost přelomových obranných technologií, jakož i studií, mohly být prováděny jediným právním subjektem. Pro posílení spolupráce mezi členskými státy by mělo být rovněž možné z fondu podporovat společné zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi.

| (14) | Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (6) jsou subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny. |
| --- | --- |

(14)

Podle rozhodnutí Rady 2013/755/EU (6) jsou subjekty usazené v zámořských zemích nebo územích způsobilé k získání finančních prostředků s výhradou pravidel a cílů fondu a případných režimů použitelných na členský stát, s nímž jsou příslušná zámořská země nebo území spojeny.

| (15) | Jelikož je fond zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti a efektivnosti obranného průmyslu Unie, měly by být k podpoře v zásadě způsobilé pouze právní subjekty, které jsou usazeny v Unii nebo v přidružených třetích zemích a které nepodléhají kontrole nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Kontrolu je třeba v této souvislosti chápat jako schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů. Aby byla navíc zajištěna ochrana základních bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států, měly by se infrastruktura, zařízení, majetek a zdroje příjemců a subdodavatelů zapojených do akce podporované z fondu nacházet na území členského státu nebo přidružené země po celou dobu trvání akce a struktury výkonného vedení příjemců a subdodavatelů by měly být usazeny v Unii nebo v přidružené třetí zemi. Právní subjekt usazený v nepřidružené třetí zemi, nebo právní subjekt usazený v Unii nebo v přidružené zemi, jehož struktury výkonného vedení jsou však usazeny v nepřidružené třetí zemi, by tudíž neměl být způsobilý stát se příjemcem nebo subdodavatelem zapojeným do akce. K zajištění základních bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států by se tato kritéria způsobilosti měla odchylně od článku 176 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (dále jen „finanční nařízení“) vztahovat rovněž na finanční prostředky poskytované prostřednictvím zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

(15)

Jelikož je fond zaměřen na zvýšení konkurenceschopnosti a efektivnosti obranného průmyslu Unie, měly by být k podpoře v zásadě způsobilé pouze právní subjekty, které jsou usazeny v Unii nebo v přidružených třetích zemích a které nepodléhají kontrole nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. Kontrolu je třeba v této souvislosti chápat jako schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů. Aby byla navíc zajištěna ochrana základních bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států, měly by se infrastruktura, zařízení, majetek a zdroje příjemců a subdodavatelů zapojených do akce podporované z fondu nacházet na území členského státu nebo přidružené země po celou dobu trvání akce a struktury výkonného vedení příjemců a subdodavatelů by měly být usazeny v Unii nebo v přidružené třetí zemi. Právní subjekt usazený v nepřidružené třetí zemi, nebo právní subjekt usazený v Unii nebo v přidružené zemi, jehož struktury výkonného vedení jsou však usazeny v nepřidružené třetí zemi, by tudíž neměl být způsobilý stát se příjemcem nebo subdodavatelem zapojeným do akce. K zajištění základních bezpečnostních a obranných zájmů Unie a jejích členských států by se tato kritéria způsobilosti měla odchylně od článku 176 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (dále jen „finanční nařízení“) vztahovat rovněž na finanční prostředky poskytované prostřednictvím zadávání veřejných zakázek.

| (16) | Za určitých okolností by mělo být možné odchýlit se od pravidla, že příjemci a subdodavatelé zapojení do akce podporované z fondu nepodléhají kontrole nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. V této souvislosti by právní subjekty usazené v Unii nebo v přidružené zemi, které kontroluje nepřidružená třetí země nebo subjekt nepřidružené třetí země, měly být způsobilé být příjemci nebo subdodavateli zapojenými do akce, pokud jsou splněny přísné podmínky související s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie a jejích členských států. Účast takových právních subjektů by neměla být v rozporu s cíli fondu. Žadatelé by měli poskytnout veškeré relevantní informace o infrastruktuře, zařízeních, majetku a zdrojích, které mají být v rámci akce využívány. V tomto kontextu je třeba zohlednit i obavy členských států v souvislosti se zabezpečením dodávek. |
| --- | --- |

(16)

Za určitých okolností by mělo být možné odchýlit se od pravidla, že příjemci a subdodavatelé zapojení do akce podporované z fondu nepodléhají kontrole nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí. V této souvislosti by právní subjekty usazené v Unii nebo v přidružené zemi, které kontroluje nepřidružená třetí země nebo subjekt nepřidružené třetí země, měly být způsobilé být příjemci nebo subdodavateli zapojenými do akce, pokud jsou splněny přísné podmínky související s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie a jejích členských států. Účast takových právních subjektů by neměla být v rozporu s cíli fondu. Žadatelé by měli poskytnout veškeré relevantní informace o infrastruktuře, zařízeních, majetku a zdrojích, které mají být v rámci akce využívány. V tomto kontextu je třeba zohlednit i obavy členských států v souvislosti se zabezpečením dodávek.

| (17) | V rámci omezujících opatření Unie přijatých na základě článku 29 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a čl. 215 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) nesmějí být přímo ani nepřímo zpřístupněny žádné finanční prostředky ani hospodářské zdroje určeným právnickým osobám, subjektům či orgánům ani v jejich prospěch. Tyto určené subjekty a subjekty, které jsou jimi vlastněny nebo kontrolovány, proto nemohou být z fondu podporovány. |
| --- | --- |

(17)

V rámci omezujících opatření Unie přijatých na základě článku 29 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a čl. 215 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) nesmějí být přímo ani nepřímo zpřístupněny žádné finanční prostředky ani hospodářské zdroje určeným právnickým osobám, subjektům či orgánům ani v jejich prospěch. Tyto určené subjekty a subjekty, které jsou jimi vlastněny nebo kontrolovány, proto nemohou být z fondu podporovány.

| (18) | Finanční prostředky Unie by měly být poskytovány na základě výzev k podávání návrhů vyhlášených v souladu s finančním nařízením. V řádně odůvodněných výjimečných případech by však mělo být možné poskytnout finanční prostředky Unie bez výzvy k podávání návrhů podle čl. 195 prvního pododstavce písm. e) finančního nařízení. Vzhledem k tomu, že přidělení finančních prostředků podle čl. 195 prvního pododstavce písm. e) finančního nařízení představuje odchylku od obecného pravidla, jímž jsou výzvy k podávání návrhů, je třeba tyto výjimečné případy vykládat restriktivně. Aby mohl být udělen grant bez výzvy k podávání návrhů, měla by v této souvislosti Komise za pomoci výboru členských států (dále jen „výbor“) posoudit, do jaké míry navrhovaná akce odpovídá cílům fondu, pokud jde o přeshraniční průmyslovou spolupráci a hospodářskou soutěž v celém dodavatelském řetězci. |
| --- | --- |

(18)

Finanční prostředky Unie by měly být poskytovány na základě výzev k podávání návrhů vyhlášených v souladu s finančním nařízením. V řádně odůvodněných výjimečných případech by však mělo být možné poskytnout finanční prostředky Unie bez výzvy k podávání návrhů podle čl. 195 prvního pododstavce písm. e) finančního nařízení. Vzhledem k tomu, že přidělení finančních prostředků podle čl. 195 prvního pododstavce písm. e) finančního nařízení představuje odchylku od obecného pravidla, jímž jsou výzvy k podávání návrhů, je třeba tyto výjimečné případy vykládat restriktivně. Aby mohl být udělen grant bez výzvy k podávání návrhů, měla by v této souvislosti Komise za pomoci výboru členských států (dále jen „výbor“) posoudit, do jaké míry navrhovaná akce odpovídá cílům fondu, pokud jde o přeshraniční průmyslovou spolupráci a hospodářskou soutěž v celém dodavatelském řetězci.

| (19) | Hodlá-li se na způsobilé akci podílet konsorcium a finanční pomoc Unie má mít formu grantu, mělo by konsorcium jmenovat jednoho ze svých členů jako koordinátora. Koordinátor by měl být hlavní styčnou osobou pro vztahy konsorcia s Komisí. |
| --- | --- |

(19)

Hodlá-li se na způsobilé akci podílet konsorcium a finanční pomoc Unie má mít formu grantu, mělo by konsorcium jmenovat jednoho ze svých členů jako koordinátora. Koordinátor by měl být hlavní styčnou osobou pro vztahy konsorcia s Komisí.

| (20) | Pokud akci podporovanou z fondu řídí projektový manažer jmenovaný členským státem nebo přidruženou zemí, měla by Komise před provedením platby příjemcům konzultovat projektového manažera ohledně pokroku dosaženého v rámci akce, aby mohl zajistit, že příjemci dodrží veškeré lhůty. Projektový manažer by měl Komisi předávat poznámky k pokroku dosaženému v rámci akce, aby Komise mohla rozhodnout, zda podmínky pro přistoupení k platbě byly splněny. |
| --- | --- |

(20)

Pokud akci podporovanou z fondu řídí projektový manažer jmenovaný členským státem nebo přidruženou zemí, měla by Komise před provedením platby příjemcům konzultovat projektového manažera ohledně pokroku dosaženého v rámci akce, aby mohl zajistit, že příjemci dodrží veškeré lhůty. Projektový manažer by měl Komisi předávat poznámky k pokroku dosaženému v rámci akce, aby Komise mohla rozhodnout, zda podmínky pro přistoupení k platbě byly splněny.

| (21) | Fond by měl být prováděn v rámci přímého řízení tak, aby se maximalizovala účinnost a efektivnost a zajistil plný soulad s ostatními iniciativami Unie. Komise by proto měla být i nadále odpovědná za výběrové a udělovací řízení, a to i pokud jde o etické prověřování a hodnocení. V odůvodněných případech by však Komise měla mít možnost svěřit úkoly související s plněním rozpočtu u konkrétních akcí podporovaných z fondu subjektům uvedeným v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) finančního nařízení, jako například v případě, kdy je projektový manažer jmenován členskými státy, které spolufinancují akci, za předpokladu, že jsou splněny požadavky finančního nařízení. Toto pověření úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu by pomohlo zefektivnit řízení spolufinancovaných akcí a zajistit hladkou koordinaci mezi dohodou o financování a smlouvou podepsanou konsorciem a projektovým manažerem jmenovaným členskými státy, které tuto akci spolufinancují. |
| --- | --- |

(21)

Fond by měl být prováděn v rámci přímého řízení tak, aby se maximalizovala účinnost a efektivnost a zajistil plný soulad s ostatními iniciativami Unie. Komise by proto měla být i nadále odpovědná za výběrové a udělovací řízení, a to i pokud jde o etické prověřování a hodnocení. V odůvodněných případech by však Komise měla mít možnost svěřit úkoly související s plněním rozpočtu u konkrétních akcí podporovaných z fondu subjektům uvedeným v čl. 62 odst. 1 prvním pododstavci písm. c) finančního nařízení, jako například v případě, kdy je projektový manažer jmenován členskými státy, které spolufinancují akci, za předpokladu, že jsou splněny požadavky finančního nařízení. Toto pověření úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu by pomohlo zefektivnit řízení spolufinancovaných akcí a zajistit hladkou koordinaci mezi dohodou o financování a smlouvou podepsanou konsorciem a projektovým manažerem jmenovaným členskými státy, které tuto akci spolufinancují.

| (22) | Aby bylo zajištěno, že financované vývojové akce jsou finančně životaschopné, je třeba, aby žadatelé prokázali, že náklady akce, na které se financování z prostředků Unie nevztahuje, budou pokryty jinými způsoby financování. |
| --- | --- |

(22)

Aby bylo zajištěno, že financované vývojové akce jsou finančně životaschopné, je třeba, aby žadatelé prokázali, že náklady akce, na které se financování z prostředků Unie nevztahuje, budou pokryty jinými způsoby financování.

| (23) | Členské státy by měly mít k dispozici různé druhy finančních mechanismů pro společný vývoj a získávání obranných schopností. Komise by mohla poskytnout různé druhy mechanismů, které by členské státy mohly dobrovolně využít k překonání překážek bránících kooperativnímu vývoji a zadávání veřejných zakázek z hlediska financování. Využívání takových finančních mechanismů by mohlo dále podpořit kooperativní a přeshraniční obranné projekty a zvýšit efektivnost výdajů na obranu, a to i pokud jde o projekty podporované fondem. |
| --- | --- |

(23)

Členské státy by měly mít k dispozici různé druhy finančních mechanismů pro společný vývoj a získávání obranných schopností. Komise by mohla poskytnout různé druhy mechanismů, které by členské státy mohly dobrovolně využít k překonání překážek bránících kooperativnímu vývoji a zadávání veřejných zakázek z hlediska financování. Využívání takových finančních mechanismů by mohlo dále podpořit kooperativní a přeshraniční obranné projekty a zvýšit efektivnost výdajů na obranu, a to i pokud jde o projekty podporované fondem.

| (24) | Vzhledem ke specifikům obranného průmyslu, kde poptávka přichází téměř výhradně jen od členských států a přidružených zemí, které také kontrolují veškeré pořizování obranných produktů a technologií, včetně vývozu, se fungování obranného sektoru neřídí konvenčními pravidly a modely podnikání, které platí na tradičnějších trzích. Tento průmysl tudíž nemůže sám financovat významné projekty zaměřené na výzkum a vývoj v oblasti obrany a veškeré náklady na výzkum a vývoj často v plné výši hradí členské státy a přidružené země. Aby bylo možné dosáhnout cílů fondu, zejména posílit spolupráci mezi právními subjekty z různých členských států a přidružených zemí, a vzhledem ke specifikům obranného sektoru by u akcí, které probíhají před prototypovou fází, měly být způsobilé náklady hrazeny až do jejich celkové výše. |
| --- | --- |

(24)

Vzhledem ke specifikům obranného průmyslu, kde poptávka přichází téměř výhradně jen od členských států a přidružených zemí, které také kontrolují veškeré pořizování obranných produktů a technologií, včetně vývozu, se fungování obranného sektoru neřídí konvenčními pravidly a modely podnikání, které platí na tradičnějších trzích. Tento průmysl tudíž nemůže sám financovat významné projekty zaměřené na výzkum a vývoj v oblasti obrany a veškeré náklady na výzkum a vývoj často v plné výši hradí členské státy a přidružené země. Aby bylo možné dosáhnout cílů fondu, zejména posílit spolupráci mezi právními subjekty z různých členských států a přidružených zemí, a vzhledem ke specifikům obranného sektoru by u akcí, které probíhají před prototypovou fází, měly být způsobilé náklady hrazeny až do jejich celkové výše.

| (25) | Prototypová fáze je důležitá fáze, kdy se členské státy nebo přidružené země obvykle domluví na svých konsolidovaných investicích a zahájí proces pořizování budoucích obranných produktů nebo technologií. Z tohoto důvodu se v této konkrétní fázi členské státy a přidružené země dohodnou na potřebných závazcích, včetně sdílení nákladů a odpovědnosti za projekt. Aby byla zajištěna důvěryhodnost jejich závazku, neměla by podpora z fondu za normálních okolností překročit 20 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

(25)

Prototypová fáze je důležitá fáze, kdy se členské státy nebo přidružené země obvykle domluví na svých konsolidovaných investicích a zahájí proces pořizování budoucích obranných produktů nebo technologií. Z tohoto důvodu se v této konkrétní fázi členské státy a přidružené země dohodnou na potřebných závazcích, včetně sdílení nákladů a odpovědnosti za projekt. Aby byla zajištěna důvěryhodnost jejich závazku, neměla by podpora z fondu za normálních okolností překročit 20 % způsobilých nákladů.

| (26) | Pro akce následující po prototypové fázi by mělo být stanoveno financování až do výše 80 %. Tyto akce, které jsou blíže dokončení výrobku a technologií, mohou s sebou i tak nést velké náklady. |
| --- | --- |

(26)

Pro akce následující po prototypové fázi by mělo být stanoveno financování až do výše 80 %. Tyto akce, které jsou blíže dokončení výrobku a technologií, mohou s sebou i tak nést velké náklady.

| (27) | Subjekty v obranném sektoru čelí specifickým nepřímým nákladům, jako jsou například náklady na bezpečnost. Tyto subjekty působí navíc na specifickém trhu, kde při neexistenci poptávky na straně kupujícího nedokáží získat zpět náklady na výzkum a vývoj stejným způsobem, jak je to možné v civilním sektoru. Je tedy přiměřené povolit paušální sazbu ve výši 25 % z celkových přímých způsobilých nákladů akce i možnost účtovat nepřímé způsobilé náklady určené v souladu s běžnými účetními postupy pro náklady příjemců, pokud tyto postupy uznávají jejich vnitrostátní orgány pro srovnatelné činnosti v oblasti obrany a byly oznámeny těmito příjemci Komisi. |
| --- | --- |

(27)

Subjekty v obranném sektoru čelí specifickým nepřímým nákladům, jako jsou například náklady na bezpečnost. Tyto subjekty působí navíc na specifickém trhu, kde při neexistenci poptávky na straně kupujícího nedokáží získat zpět náklady na výzkum a vývoj stejným způsobem, jak je to možné v civilním sektoru. Je tedy přiměřené povolit paušální sazbu ve výši 25 % z celkových přímých způsobilých nákladů akce i možnost účtovat nepřímé způsobilé náklady určené v souladu s běžnými účetními postupy pro náklady příjemců, pokud tyto postupy uznávají jejich vnitrostátní orgány pro srovnatelné činnosti v oblasti obrany a byly oznámeny těmito příjemci Komisi.

| (28) | Akce, jichž se účastní přeshraniční malé a střední podniky a společnosti se střední tržní kapitalizací, podporují zpřístupňování dodavatelských řetězců a přispívají k dosažení cílů fondu. Tyto akce by proto měly být způsobilé pro vyšší míru financování, jíž by mohly využít všechny účastnící se právní subjekty. |
| --- | --- |

(28)

Akce, jichž se účastní přeshraniční malé a střední podniky a společnosti se střední tržní kapitalizací, podporují zpřístupňování dodavatelských řetězců a přispívají k dosažení cílů fondu. Tyto akce by proto měly být způsobilé pro vyšší míru financování, jíž by mohly využít všechny účastnící se právní subjekty.

| (29) | Aby se zajistilo, že financované akce přispějí ke konkurenceschopnosti a efektivnosti evropského obranného průmyslu, je důležité, aby členské státy zamýšlely společně pořizovat konečný obranný produkt nebo využívat technologii, zejména prostřednictvím společného přeshraničního zadávání veřejných zakázek, kdy členské státy organizují svá zadávací řízení společně, například prostřednictvím centrálního zadavatele. |
| --- | --- |

(29)

Aby se zajistilo, že financované akce přispějí ke konkurenceschopnosti a efektivnosti evropského obranného průmyslu, je důležité, aby členské státy zamýšlely společně pořizovat konečný obranný produkt nebo využívat technologii, zejména prostřednictvím společného přeshraničního zadávání veřejných zakázek, kdy členské státy organizují svá zadávací řízení společně, například prostřednictvím centrálního zadavatele.

| (30) | Aby se zajistilo, že akce podporované z fondu budou přispívat ke konkurenceschopnosti a efektivnosti evropského obranného průmyslu, měly by být tržně orientovány, založeny na poptávce a ve střednědobém až dlouhodobém horizontu komerčně životaschopné. Z tohoto důvodu by se u kritérií způsobilosti pro vývojové akce mělo přihlédnout ke skutečnosti, že členské státy zamýšlejí, mimo jiné i prostřednictvím memoranda o porozumění nebo prohlášení o záměru, pořídit konečný produkt nebo používat technologii koordinovaným způsobem. Kritéria pro přidělení prostředků na vývojové akce by měla kromě toho zohledňovat skutečnost, že se členské státy politicky nebo právně zaváží konečný produkt nebo technologii používat, vlastnit či udržovat společně. |
| --- | --- |

(30)

Aby se zajistilo, že akce podporované z fondu budou přispívat ke konkurenceschopnosti a efektivnosti evropského obranného průmyslu, měly by být tržně orientovány, založeny na poptávce a ve střednědobém až dlouhodobém horizontu komerčně životaschopné. Z tohoto důvodu by se u kritérií způsobilosti pro vývojové akce mělo přihlédnout ke skutečnosti, že členské státy zamýšlejí, mimo jiné i prostřednictvím memoranda o porozumění nebo prohlášení o záměru, pořídit konečný produkt nebo používat technologii koordinovaným způsobem. Kritéria pro přidělení prostředků na vývojové akce by měla kromě toho zohledňovat skutečnost, že se členské státy politicky nebo právně zaváží konečný produkt nebo technologii používat, vlastnit či udržovat společně.

| (31) | Podpora inovací a technologického rozvoje v obranném průmyslu Unie by měla probíhat konzistentně s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie. Z toho vyplývá, že kritériem pro přidělení by měly být přínosy daných akcí pro tyto zájmy a pro priority v oblasti obranného výzkumu a obranných schopností, na nichž se členské státy společně dohodly. |
| --- | --- |

(31)

Podpora inovací a technologického rozvoje v obranném průmyslu Unie by měla probíhat konzistentně s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie. Z toho vyplývá, že kritériem pro přidělení by měly být přínosy daných akcí pro tyto zájmy a pro priority v oblasti obranného výzkumu a obranných schopností, na nichž se členské státy společně dohodly.

| (32) | Způsobilé akce vyvíjené v rámci projektů PESCO v institucionálním rámci Unie by měly průběžně umocňovat spolupráci mezi právními subjekty v různých členských státech, a bezprostředně tak přispívat k cílům fondu. Takové akce, pokud by byly vybrány, by proto měly být způsobilé pro navýšenou míru financování. |
| --- | --- |

(32)

Způsobilé akce vyvíjené v rámci projektů PESCO v institucionálním rámci Unie by měly průběžně umocňovat spolupráci mezi právními subjekty v různých členských státech, a bezprostředně tak přispívat k cílům fondu. Takové akce, pokud by byly vybrány, by proto měly být způsobilé pro navýšenou míru financování.

| (33) | Komise vezme v úvahu další činnosti financované z rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (8) s cílem zamezit zbytečnému zdvojování činností a zajistit vzájemné obohacování civilního a obranného výzkumu a synergie mezi nimi. |
| --- | --- |

(33)

Komise vezme v úvahu další činnosti financované z rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (8) s cílem zamezit zbytečnému zdvojování činností a zajistit vzájemné obohacování civilního a obranného výzkumu a synergie mezi nimi.

| (34) | Stále významnějšími výzvami jsou kybernetická bezpečnost a kybernetická obrana, a tak Komise a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku uznali v této souvislosti potřebu vytvořit synergie mezi akcemi v oblasti kybernetické obrany v rámci působnosti tohoto nařízení a iniciativami Unie na poli kybernetické bezpečnosti, například těmi, jež byly oznámeny ve společném sdělení Komise ze dne 13. září 2017 nazvaném „Odolnost, odrazování a obrana: budování silné kybernetické bezpečnosti pro EU“. Zúčastněné strany by zejména měly usilovat o synergie mezi civilním a obranným rozměrem kybernetické bezpečnosti s cílem zvýšit kybernetickou odolnost. |
| --- | --- |

(34)

Stále významnějšími výzvami jsou kybernetická bezpečnost a kybernetická obrana, a tak Komise a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku uznali v této souvislosti potřebu vytvořit synergie mezi akcemi v oblasti kybernetické obrany v rámci působnosti tohoto nařízení a iniciativami Unie na poli kybernetické bezpečnosti, například těmi, jež byly oznámeny ve společném sdělení Komise ze dne 13. září 2017 nazvaném „Odolnost, odrazování a obrana: budování silné kybernetické bezpečnosti pro EU“. Zúčastněné strany by zejména měly usilovat o synergie mezi civilním a obranným rozměrem kybernetické bezpečnosti s cílem zvýšit kybernetickou odolnost.

| (35) | Je třeba zajistit integrovaný přístup propojením činností, na něž se vztahuje přípravná akce zaměřená na obranný výzkum zahájená Komisí podle čl. 58 odst. 2 písm. b) finančního nařízení a Evropský program rozvoje obranného průmyslu zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 (9), jakož i harmonizací podmínek účasti ve fondu. Takový integrovaný přístup by měl vytvořit soudržnější soubor nástrojů a zvýšit inovační, kooperativní a hospodářský dopad fondu, přičemž současně je třeba zabránit zbytečnému zdvojování činností a roztříštěnosti. Takový integrovaný přístup by také zajistil, aby fond přispíval k lepšímu využívání výsledků obranného výzkumu, neboť by překlenul mezeru mezi fázemi výzkumu a vývoje s přihlédnutím ke specifikům obranného sektoru a podporoval všechny formy inovací, včetně přelomových obranných technologií. Lze také případně očekávat rozšíření pozitivních účinků do civilního sektoru. |
| --- | --- |

(35)

Je třeba zajistit integrovaný přístup propojením činností, na něž se vztahuje přípravná akce zaměřená na obranný výzkum zahájená Komisí podle čl. 58 odst. 2 písm. b) finančního nařízení a Evropský program rozvoje obranného průmyslu zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 (9), jakož i harmonizací podmínek účasti ve fondu. Takový integrovaný přístup by měl vytvořit soudržnější soubor nástrojů a zvýšit inovační, kooperativní a hospodářský dopad fondu, přičemž současně je třeba zabránit zbytečnému zdvojování činností a roztříštěnosti. Takový integrovaný přístup by také zajistil, aby fond přispíval k lepšímu využívání výsledků obranného výzkumu, neboť by překlenul mezeru mezi fázemi výzkumu a vývoje s přihlédnutím ke specifikům obranného sektoru a podporoval všechny formy inovací, včetně přelomových obranných technologií. Lze také případně očekávat rozšíření pozitivních účinků do civilního sektoru.

| (36) | Tam, kde je to s ohledem na specifika dané akce vhodné, měly by být cíle fondu řešeny rovněž prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtových záruk v rámci Programu InvestEU zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (10). |
| --- | --- |

(36)

Tam, kde je to s ohledem na specifika dané akce vhodné, měly by být cíle fondu řešeny rovněž prostřednictvím finančních nástrojů a rozpočtových záruk v rámci Programu InvestEU zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (10).

| (37) | Podpora z fondu by měla být využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, a akce by neměly zdvojovat ani vytěsňovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít pro Unii jasnou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

(37)

Podpora z fondu by měla být využívána k tomu, aby úměrným způsobem řešila selhání trhu nebo nepříznivé investiční situace, a akce by neměly zdvojovat ani vytěsňovat soukromé financování nebo narušovat hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. Akce by měly mít pro Unii jasnou přidanou hodnotu.

| (38) | Formy financování z prostředků Unie a způsoby provádění fondu by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů daných akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Při této volbě by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálního financování a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojené s náklady, jak je stanoveno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(38)

Formy financování z prostředků Unie a způsoby provádění fondu by měly být voleny na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů daných akcí a přinést výsledky, přičemž se přihlíží k nákladům na kontroly, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Při této volbě by se mělo zvážit použití jednorázových částek, paušálního financování a jednotkových nákladů, jakož i financování, které není spojené s náklady, jak je stanoveno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

| (39) | Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů přijmout roční pracovní programy v souladu s cíli fondu a zohlednit přitom prvotní poznatky získané při provádění Evropského programu rozvoje obranného průmyslu (dále jen „program EDIDP“) a přípravné akce zaměřené na obranný výzkum (dále jen „akce PADR“ nebo „PADR“). Při sestavování pracovních programů by měl být Komisi nápomocen výbor. Komise by měla usilovat o nalezení řešení, která mají ve výboru co nejširší podporu. V této souvislosti by měl mít výbor možnost zasedat ve složení vnitrostátních odborníků pro oblast obrany a bezpečnosti, aby Komisi poskytovali specifickou pomoc, včetně poradenství ohledně ochrany utajovaných informací v rámci akcí. Rozhodnutí jmenovat své zástupce v uvedeném výboru přísluší členským státům. Členové výboru by měli mít příležitost včas a účinně posoudit návrhy prováděcích aktů a vyjádřit své názory. |
| --- | --- |

(39)

Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů přijmout roční pracovní programy v souladu s cíli fondu a zohlednit přitom prvotní poznatky získané při provádění Evropského programu rozvoje obranného průmyslu (dále jen „program EDIDP“) a přípravné akce zaměřené na obranný výzkum (dále jen „akce PADR“ nebo „PADR“). Při sestavování pracovních programů by měl být Komisi nápomocen výbor. Komise by měla usilovat o nalezení řešení, která mají ve výboru co nejširší podporu. V této souvislosti by měl mít výbor možnost zasedat ve složení vnitrostátních odborníků pro oblast obrany a bezpečnosti, aby Komisi poskytovali specifickou pomoc, včetně poradenství ohledně ochrany utajovaných informací v rámci akcí. Rozhodnutí jmenovat své zástupce v uvedeném výboru přísluší členským státům. Členové výboru by měli mít příležitost včas a účinně posoudit návrhy prováděcích aktů a vyjádřit své názory.

| (40) | Jednotlivé kategorie stanovené v pracovních programech by měly tam, kde je to vhodné, obsahovat funkční požadavky s cílem vyjasnit pro potřeby průmyslu, jaké funkce a úkoly mají být zajišťovány prostřednictvím schopností, jež budou vyvinuty. Tyto požadavky by měly jasně naznačit očekávané funkční způsobilosti, ale neměly by být zaměřeny na konkrétní řešení nebo konkrétní právní subjekty a neměly by bránit soutěži na úrovni výzev k podávání návrhů. |
| --- | --- |

(40)

Jednotlivé kategorie stanovené v pracovních programech by měly tam, kde je to vhodné, obsahovat funkční požadavky s cílem vyjasnit pro potřeby průmyslu, jaké funkce a úkoly mají být zajišťovány prostřednictvím schopností, jež budou vyvinuty. Tyto požadavky by měly jasně naznačit očekávané funkční způsobilosti, ale neměly by být zaměřeny na konkrétní řešení nebo konkrétní právní subjekty a neměly by bránit soutěži na úrovni výzev k podávání návrhů.

| (41) | Během vypracovávání pracovních programů by Komise rovněž měla prostřednictvím vhodných konzultací výboru zajistit, aby navrhované výzkumné nebo vývojové akce nevedly ke zbytečnému zdvojování činností. V tomto ohledu může Komise provést předběžné posouzení možných případů zdvojení stávajících schopností nebo již financovaných výzkumných a vývojových akcí v rámci Unie. |
| --- | --- |

(41)

Během vypracovávání pracovních programů by Komise rovněž měla prostřednictvím vhodných konzultací výboru zajistit, aby navrhované výzkumné nebo vývojové akce nevedly ke zbytečnému zdvojování činností. V tomto ohledu může Komise provést předběžné posouzení možných případů zdvojení stávajících schopností nebo již financovaných výzkumných a vývojových akcí v rámci Unie.

| (42) | Komise by měla zajistit soudržnost pracovních programů po celou dobu průmyslového životního cyklu obranných produktů a technologií. |
| --- | --- |

(42)

Komise by měla zajistit soudržnost pracovních programů po celou dobu průmyslového životního cyklu obranných produktů a technologií.

| (43) | V pracovních programech by mělo být rovněž zajištěno, aby věrohodná část celkového rozpočtu byla určena ve prospěch akcí, které umožní přeshraniční účast malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(43)

V pracovních programech by mělo být rovněž zajištěno, aby věrohodná část celkového rozpočtu byla určena ve prospěch akcí, které umožní přeshraniční účast malých a středních podniků.

| (44) | Aby bylo možné využívat odbornost Evropské obranné agentury v obranném sektoru, měla by mít tato agentura ve výboru status pozorovatele. Vzhledem ke specifikům oblasti obrany by výboru měla být nápomocna i Evropská služba pro vnější činnost. |
| --- | --- |

(44)

Aby bylo možné využívat odbornost Evropské obranné agentury v obranném sektoru, měla by mít tato agentura ve výboru status pozorovatele. Vzhledem ke specifikům oblasti obrany by výboru měla být nápomocna i Evropská služba pro vnější činnost.

| (45) | Za účelem zajištění účinnosti tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akty, jimiž se mění příloha tohoto nařízení, co do ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (11). Zejména pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(45)

Za účelem zajištění účinnosti tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akty, jimiž se mění příloha tohoto nařízení, co do ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (11). Zejména pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (46) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovních programů a o přidělování finančních prostředků na vybrané výzkumné a vývojové akce. Při provádění výzkumných a vývojových akcí by měla být zohledněna specifika obranného sektoru, zejména odpovědnost členských států nebo přidružených zemí za proces plánování a pořizování. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(46)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přijetí pracovních programů a o přidělování finančních prostředků na vybrané výzkumné a vývojové akce. Při provádění výzkumných a vývojových akcí by měla být zohledněna specifika obranného sektoru, zejména odpovědnost členských států nebo přidružených zemí za proces plánování a pořizování. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).

| (47) | Komise by měla sestavit seznam nezávislých odborníků. Bezpečnostní prověrky těchto nezávislých odborníků by měly potvrdit příslušné členské státy. Tento seznam by neměl být zveřejňován. Nezávislí odborníci by měli být vybíráni na základě svých dovedností, zkušeností a znalostí s ohledem na úkoly, jež jim mají být přiděleny. Při jmenování nezávislých odborníků by Komise měla v rámci možností a s ohledem na situaci v oblasti dané akce přijmout vhodná opatření s cílem dosáhnout vyváženého složení skupin nezávislých odborníků a hodnotících panelů z hlediska rozmanitosti jejich dovedností, zkušeností a znalostí, zeměpisné rozmanitosti a zastoupení žen a mužů. Je rovněž třeba usilovat o přiměřenou obměnu nezávislých odborníků a o vyvážené zastoupení soukromého a veřejného sektoru. |
| --- | --- |

(47)

Komise by měla sestavit seznam nezávislých odborníků. Bezpečnostní prověrky těchto nezávislých odborníků by měly potvrdit příslušné členské státy. Tento seznam by neměl být zveřejňován. Nezávislí odborníci by měli být vybíráni na základě svých dovedností, zkušeností a znalostí s ohledem na úkoly, jež jim mají být přiděleny. Při jmenování nezávislých odborníků by Komise měla v rámci možností a s ohledem na situaci v oblasti dané akce přijmout vhodná opatření s cílem dosáhnout vyváženého složení skupin nezávislých odborníků a hodnotících panelů z hlediska rozmanitosti jejich dovedností, zkušeností a znalostí, zeměpisné rozmanitosti a zastoupení žen a mužů. Je rovněž třeba usilovat o přiměřenou obměnu nezávislých odborníků a o vyvážené zastoupení soukromého a veřejného sektoru.

| (48) | Nezávislí odborníci by neměli hodnotit záležitosti, ohledně kterých se nacházejí ve střetu zájmů, zejména pokud jde o jejich postavení v době hodnocení, ani poskytovat poradenství či pomoc týkající se takových záležitostí. Především by neměli být v postavení, v jehož rámci by mohli využívat získaných informací na úkor konsorcia, jež hodnotí. |
| --- | --- |

(48)

Nezávislí odborníci by neměli hodnotit záležitosti, ohledně kterých se nacházejí ve střetu zájmů, zejména pokud jde o jejich postavení v době hodnocení, ani poskytovat poradenství či pomoc týkající se takových záležitostí. Především by neměli být v postavení, v jehož rámci by mohli využívat získaných informací na úkor konsorcia, jež hodnotí.

| (49) | Komise by poté, co s pomocí nezávislých odborníků vyhodnotí návrhy, měla vybrat akce, na které má být z fondu poskytnuta podpora. O výsledcích hodnocení prezentovaných formou seznamu vybraných akcí seřazených podle pořadí a o pokroku ve financovaných akcích by měly být informovány členské státy. |
| --- | --- |

(49)

Komise by poté, co s pomocí nezávislých odborníků vyhodnotí návrhy, měla vybrat akce, na které má být z fondu poskytnuta podpora. O výsledcích hodnocení prezentovaných formou seznamu vybraných akcí seřazených podle pořadí a o pokroku ve financovaných akcích by měly být informovány členské státy.

| (50) | Při navrhování nových obranných produktů nebo technologií či modernizaci stávajících obranných produktů a technologií by se měli žadatelé zavázat k dodržování etických zásad, jako jsou zásady týkající se dobrých životních podmínek lidí a ochrany lidského genomu, které se odrážejí také v příslušných unijních, vnitrostátních a mezinárodních právních předpisech, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a případně jejích protokolů. Komise by měla prověřovat návrhy systematicky s cílem identifikovat ty návrhy, které vyvolávají závažné etické otázky. Tam, kde je to vhodné, by měly být tyto návrhy předloženy k etickému posouzení. |
| --- | --- |

(50)

Při navrhování nových obranných produktů nebo technologií či modernizaci stávajících obranných produktů a technologií by se měli žadatelé zavázat k dodržování etických zásad, jako jsou zásady týkající se dobrých životních podmínek lidí a ochrany lidského genomu, které se odrážejí také v příslušných unijních, vnitrostátních a mezinárodních právních předpisech, včetně Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a případně jejích protokolů. Komise by měla prověřovat návrhy systematicky s cílem identifikovat ty návrhy, které vyvolávají závažné etické otázky. Tam, kde je to vhodné, by měly být tyto návrhy předloženy k etickému posouzení.

| (51) | Za účelem podpory otevřeného vnitřního trhu by měla být podporována účast přeshraničních malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací jako členů konsorcií, subdodavatelů nebo jiných právních subjektů v dodavatelském řetězci. |
| --- | --- |

(51)

Za účelem podpory otevřeného vnitřního trhu by měla být podporována účast přeshraničních malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací jako členů konsorcií, subdodavatelů nebo jiných právních subjektů v dodavatelském řetězci.

| (52) | K zajištění úspěšnosti fondu by Komise měla usilovat o udržování dialogu s členskými státy a průmyslem. V tomto ohledu by měl být jako spolunormotvůrce a klíčový zúčastněný subjekt zapojen i Evropský parlament. |
| --- | --- |

(52)

K zajištění úspěšnosti fondu by Komise měla usilovat o udržování dialogu s členskými státy a průmyslem. V tomto ohledu by měl být jako spolunormotvůrce a klíčový zúčastněný subjekt zapojen i Evropský parlament.

| (53) | Toto nařízení stanoví pro fond finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (13). Komise by měla zajistit, aby byly administrativní postupy co nejjednodušší a aby v souvislosti s nimi vznikaly co nejmenší dodatečné náklady. |
| --- | --- |

(53)

Toto nařízení stanoví pro fond finanční krytí, které má v ročním rozpočtovém procesu pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částku ve smyslu bodu 18 Interinstitucionální dohody ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (13). Komise by měla zajistit, aby byly administrativní postupy co nejjednodušší a aby v souvislosti s nimi vznikaly co nejmenší dodatečné náklady.

| (54) | Není-li stanoveno jinak, použije se na fond finanční nařízení. Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk a finanční pomoci. |
| --- | --- |

(54)

Není-li stanoveno jinak, použije se na fond finanční nařízení. Finanční nařízení stanoví pravidla pro plnění rozpočtu Unie, včetně pravidel týkajících se grantů, cen, zadávání veřejných zakázek, nepřímého řízení, finančních nástrojů, rozpočtových záruk a finanční pomoci.

| (55) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, cen, zadávání veřejných zakázek a nepřímého plnění, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie |
| --- | --- |

(55)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, cen, zadávání veřejných zakázek a nepřímého plnění, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU rovněž zahrnují obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie

| (56) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (15), (Euratom, ES) č. 2185/96 (16) a (EU) 2017/1939 (17) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
  V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (18). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(56)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (14) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (15), (Euratom, ES) č. 2185/96 (16) a (EU) 2017/1939 (17) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí. Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie.

V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (18). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (57) | Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (19), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po těchto třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. |
| --- | --- |

(57)

Třetí země, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), se mohou účastnit programů Unie v rámci spolupráce zavedené podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru (19), která stanoví provádění programů na základě rozhodnutí přijatého podle uvedené dohody. Toto nařízení by mělo obsahovat zvláštní ustanovení požadující po těchto třetích zemích, aby udělily nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci.

| (58) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů by měl být fond hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a mělo by se zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má tento fond účinky v praxi. Nejpozději čtyři roky od začátku období provádění fondu by Komise měla provést průběžné hodnocení, mimo jiné s cílem předložit návrhy na jakékoli vhodné změny tohoto nařízení. Na konci období provádění fondu by Komise měla také provést závěrečné hodnocení, které finanční činnosti přezkoumá z hlediska finančního plnění a, v co největším možném rozsahu v té chvíli, z hlediska výsledků provádění a dopadů fondu. V této souvislosti by závěrečná hodnotící zpráva měla rovněž napomoci k určení oblastí, ve kterých je Unie při vývoji obranných produktů a technologií závislá na třetích zemích. Tato závěrečná zpráva by rovněž měla analyzovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v projektech podporovaných z fondu, jakož i podíl malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací na globálním hodnotovém řetězci a přínos fondu k řešení nedostatků zjištěných v CDP, a měla by obsahovat informace o zemích původu příjemců, počtu členských států a přidružených zemí zapojených do jednotlivých akcí a o rozdělení vzniklých práv duševního vlastnictví. Komise může rovněž navrhnout změny tohoto nařízení s cílem reagovat na případný vývoj během provádění fondu. |
| --- | --- |

(58)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů by měl být fond hodnocen na základě informací shromážděných v souladu se zvláštními požadavky na monitorování a mělo by se zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky by měly v příslušných případech zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení toho, jaké má tento fond účinky v praxi. Nejpozději čtyři roky od začátku období provádění fondu by Komise měla provést průběžné hodnocení, mimo jiné s cílem předložit návrhy na jakékoli vhodné změny tohoto nařízení. Na konci období provádění fondu by Komise měla také provést závěrečné hodnocení, které finanční činnosti přezkoumá z hlediska finančního plnění a, v co největším možném rozsahu v té chvíli, z hlediska výsledků provádění a dopadů fondu. V této souvislosti by závěrečná hodnotící zpráva měla rovněž napomoci k určení oblastí, ve kterých je Unie při vývoji obranných produktů a technologií závislá na třetích zemích. Tato závěrečná zpráva by rovněž měla analyzovat přeshraniční účast malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací v projektech podporovaných z fondu, jakož i podíl malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací na globálním hodnotovém řetězci a přínos fondu k řešení nedostatků zjištěných v CDP, a měla by obsahovat informace o zemích původu příjemců, počtu členských států a přidružených zemí zapojených do jednotlivých akcí a o rozdělení vzniklých práv duševního vlastnictví. Komise může rovněž navrhnout změny tohoto nařízení s cílem reagovat na případný vývoj během provádění fondu.

| (59) | Komise by měla pravidelně monitorovat provádění fondu a každoročně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosaženém pokroku včetně toho, jak jsou poznatky a poučení získané při provádění programu EDIDP a akce PADR zohledněny při provádění fondu. Za tímto účelem by Komise měla zavést nezbytná opatření pro monitorování. Tato zpráva by neměla obsahovat citlivé informace. |
| --- | --- |

(59)

Komise by měla pravidelně monitorovat provádění fondu a každoročně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosaženém pokroku včetně toho, jak jsou poznatky a poučení získané při provádění programu EDIDP a akce PADR zohledněny při provádění fondu. Za tímto účelem by Komise měla zavést nezbytná opatření pro monitorování. Tato zpráva by neměla obsahovat citlivé informace.

| (60) | S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (20) a cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj má tento fond přispívat k začleňování opatření v oblasti klimatu do politik Unie a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou určeny během přípravy a provádění fondu a opětovně posouzeny v rámci jeho průběžného hodnocení. |
| --- | --- |

(60)

S ohledem na význam boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (20) a cíle Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj má tento fond přispívat k začleňování opatření v oblasti klimatu do politik Unie a k dosahování obecného cíle, kterým je vynakládat 30 % výdajů z rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Příslušné akce budou určeny během přípravy a provádění fondu a opětovně posouzeny v rámci jeho průběžného hodnocení.

| (61) | S ohledem na význam řešení dramatického úbytku biologické rozmanitosti toto nařízení přispěje k začleňování opatření v oblasti biologické rozmanitosti do politik Unie a k dosažení celkové ambice, tedy aby na cíle v oblasti biologické rozmanitosti bylo v roce 2024 poskytováno 7,5 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce na období 2021-2027 a v letech 2026 a 2027 10 % ročních výdajů v rámci tohoto víceletého finančního rámce, přičemž se v souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 16. prosince 2020 zohlední, v jakých ohledech se cíle v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti překrývají. |
| --- | --- |

(61)

S ohledem na význam řešení dramatického úbytku biologické rozmanitosti toto nařízení přispěje k začleňování opatření v oblasti biologické rozmanitosti do politik Unie a k dosažení celkové ambice, tedy aby na cíle v oblasti biologické rozmanitosti bylo v roce 2024 poskytováno 7,5 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce na období 2021-2027 a v letech 2026 a 2027 10 % ročních výdajů v rámci tohoto víceletého finančního rámce, přičemž se v souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 16. prosince 2020 zohlední, v jakých ohledech se cíle v oblasti klimatu a biologické rozmanitosti překrývají.

| (62) | Jelikož by měl fond podporovat pouze fáze výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, neměla by Unie v zásadě nabýt vlastnictví nebo práv duševního vlastnictví, pokud jde o obranné produkty nebo technologie, jež jsou výsledkem financovaných akcí, ledaže by podpora Unie byla poskytnuta prostřednictvím zadání veřejné zakázky. U výzkumných akcí by však členské státy a přidružené země, které o to mají zájem, měly být oprávněny využít výsledky financovaných akcí k účasti na návazném rozvoji spolupráce. |
| --- | --- |

(62)

Jelikož by měl fond podporovat pouze fáze výzkumu a vývoje obranných produktů a technologií, neměla by Unie v zásadě nabýt vlastnictví nebo práv duševního vlastnictví, pokud jde o obranné produkty nebo technologie, jež jsou výsledkem financovaných akcí, ledaže by podpora Unie byla poskytnuta prostřednictvím zadání veřejné zakázky. U výzkumných akcí by však členské státy a přidružené země, které o to mají zájem, měly být oprávněny využít výsledky financovaných akcí k účasti na návazném rozvoji spolupráce.

| (63) | Podpora Unie by neměla mít vliv na transfery obranných produktů uvnitř Unie v souladu se směrnicí 2009/43/ES ani na vývoz produktů, vybavení nebo technologií. Vývoz vojenského materiálu a vojenských technologií členskými státy je upraven společným postojem Rady 2008/944/SZBP (21). |
| --- | --- |

(63)

Podpora Unie by neměla mít vliv na transfery obranných produktů uvnitř Unie v souladu se směrnicí 2009/43/ES ani na vývoz produktů, vybavení nebo technologií. Vývoz vojenského materiálu a vojenských technologií členskými státy je upraven společným postojem Rady 2008/944/SZBP (21).

| (64) | Použití citlivých základních informací, včetně údajů, know-how nebo informací vzniklých před zahájením fungování fondu či nad rámec jeho fungování, nebo přístup neoprávněných osob k výsledkům vzniklým v souvislosti s akcemi podporovanými z fondu by mohly mít nepříznivý dopad na zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. Nakládání s citlivými informacemi by se proto mělo řídit příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy. |
| --- | --- |

(64)

Použití citlivých základních informací, včetně údajů, know-how nebo informací vzniklých před zahájením fungování fondu či nad rámec jeho fungování, nebo přístup neoprávněných osob k výsledkům vzniklým v souvislosti s akcemi podporovanými z fondu by mohly mít nepříznivý dopad na zájmy Unie nebo jednoho či více členských států. Nakládání s citlivými informacemi by se proto mělo řídit příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy.

| (65) | V zájmu zajištění bezpečnosti utajovaných informací na požadované úrovni by se při podpisu utajovaných dohod o financování měly dodržovat minimální standardy průmyslové bezpečnosti. Komise by za tímto účelem měla v souladu s rozhodnutím Komise (EU, Euratom) 2015/444 (22) poskytnout nezávislým odborníkům jmenovaným členskými státy jako vodítko Bezpečnostní pokyny k programu včetně Příručky pro stanovování stupňů utajení. |
| --- | --- |

(65)

V zájmu zajištění bezpečnosti utajovaných informací na požadované úrovni by se při podpisu utajovaných dohod o financování měly dodržovat minimální standardy průmyslové bezpečnosti. Komise by za tímto účelem měla v souladu s rozhodnutím Komise (EU, Euratom) 2015/444 (22) poskytnout nezávislým odborníkům jmenovaným členskými státy jako vodítko Bezpečnostní pokyny k programu včetně Příručky pro stanovování stupňů utajení.

| (66) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(66)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (67) | Komise by měla fond řídit s patřičným ohledem na požadavky na důvěrnost a bezpečnost týkající se zejména citlivých informací včetně utajovaných informací. |
| --- | --- |

(67)

Komise by měla fond řídit s patřičným ohledem na požadavky na důvěrnost a bezpečnost týkající se zejména citlivých informací včetně utajovaných informací.

| (68) | Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění fondu od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(68)

Za účelem zajištění nepřetržitého poskytování podpory v relevantní oblasti politiky a umožnění provádění fondu od začátku víceletého finančního rámce na období 2021–2027 by mělo toto nařízení vstoupit v platnost co nejdříve a mělo by se použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (69) | Nařízení (EU) 2018/1092 by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(69)

Nařízení (EU) 2018/1092 by proto mělo být zrušeno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ PRO VÝZKUM A VÝVOJ

Článek 1

Předmět

Tímto nařízením se zřizuje Evropský obranný fond (dále jen „fond“), jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) 2021/695, na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027. Doba trvání fondu je sladěna s dobou trvání víceletého finančního rámce na období 2021-2027.

,

Toto nařízení stanoví cíle fondu, jeho rozpočet na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „právním subjektem“ právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a způsobilost jednat vlastním jménem, nabývat pro sebe práva a zavazovat se k povinnostem, nebo subjekt bez právní subjektivity, jak je uvedeno v čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení; |
| --- | --- |

1)

„právním subjektem“ právnická osoba založená a uznaná jako taková podle unijního, vnitrostátního nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a způsobilost jednat vlastním jménem, nabývat pro sebe práva a zavazovat se k povinnostem, nebo subjekt bez právní subjektivity, jak je uvedeno v čl. 197 odst. 2 písm. c) finančního nařízení;

| 2) | „žadatelem“ právní subjekt, který podá žádost o podporu z fondu v návaznosti na výzvu k podávání návrhů nebo v souladu s čl. 195 prvním pododstavcem písm. e) finančního nařízení; |
| --- | --- |

2)

„žadatelem“ právní subjekt, který podá žádost o podporu z fondu v návaznosti na výzvu k podávání návrhů nebo v souladu s čl. 195 prvním pododstavcem písm. e) finančního nařízení;

| 3) | „příjemcem“ právní subjekt, s nímž byla podepsána dohoda o financování nebo jemuž bylo oznámeno rozhodnutí o financování; |
| --- | --- |

3)

„příjemcem“ právní subjekt, s nímž byla podepsána dohoda o financování nebo jemuž bylo oznámeno rozhodnutí o financování;

| 4) | „konsorciem“ skupina spolupracujících žadatelů nebo příjemců zřízená dohodou a vytvořená za účelem provádění akce v rámci fondu; |
| --- | --- |

4)

„konsorciem“ skupina spolupracujících žadatelů nebo příjemců zřízená dohodou a vytvořená za účelem provádění akce v rámci fondu;

| 5) | „koordinátorem“ právní subjekt, který je členem konsorcia a byl všemi členy konsorcia jmenován hlavním styčným bodem pro vztahy konsorcia s Komisí; |
| --- | --- |

5)

„koordinátorem“ právní subjekt, který je členem konsorcia a byl všemi členy konsorcia jmenován hlavním styčným bodem pro vztahy konsorcia s Komisí;

| 6) | „kontrolou“ schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů; |
| --- | --- |

6)

„kontrolou“ schopnost přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv na právní subjekt prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů;

| 7) | „strukturou výkonného vedení“ orgán právního subjektu jmenovaný v souladu s vnitrostátním právem a případně podléhající generálnímu řediteli, který je oprávněn určovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a který vykonává dohled nad rozhodováním vedení a sleduje jej; |
| --- | --- |

7)

„strukturou výkonného vedení“ orgán právního subjektu jmenovaný v souladu s vnitrostátním právem a případně podléhající generálnímu řediteli, který je oprávněn určovat strategii, cíle a celkové směřování právního subjektu a který vykonává dohled nad rozhodováním vedení a sleduje jej;

| 8) | „systémovým prototypem“ model produktu nebo technologie, kterým lze prokázat jeho vlastnosti v operačním prostředí; |
| --- | --- |

8)

„systémovým prototypem“ model produktu nebo technologie, kterým lze prokázat jeho vlastnosti v operačním prostředí;

| 9) | „kvalifikací“ celý proces, jímž se prokazuje, že návrh obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie splňuje stanovené požadavky, a jež poskytuje objektivní důkaz, že byly splněny konkrétní požadavky návrhu; |
| --- | --- |

9)

„kvalifikací“ celý proces, jímž se prokazuje, že návrh obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie splňuje stanovené požadavky, a jež poskytuje objektivní důkaz, že byly splněny konkrétní požadavky návrhu;

| 10) | „certifikací“ postup, jímž vnitrostátní orgán osvědčí, že obranný produkt, hmotná či nehmotná součást nebo technologie jsou v souladu s příslušnými předpisy; |
| --- | --- |

10)

„certifikací“ postup, jímž vnitrostátní orgán osvědčí, že obranný produkt, hmotná či nehmotná součást nebo technologie jsou v souladu s příslušnými předpisy;

| 11) | „výzkumnou akcí“ akce spočívající především ve výzkumných činnostech, a to zejména aplikovaném a, tam kde je to nezbytné, i základním výzkumu, s cílem získat nové znalosti a s výlučným zaměřením na obranné aplikace; |
| --- | --- |

11)

„výzkumnou akcí“ akce spočívající především ve výzkumných činnostech, a to zejména aplikovaném a, tam kde je to nezbytné, i základním výzkumu, s cílem získat nové znalosti a s výlučným zaměřením na obranné aplikace;

| 12) | „vývojovou akcí“ akce spočívající v činnostech zaměřených na obranu především ve fázi vývoje, která zahrnuje nové obranné produkty nebo technologie nebo modernizaci těch stávajících, s výjimkou výroby nebo používání zbraní; |
| --- | --- |

12)

„vývojovou akcí“ akce spočívající v činnostech zaměřených na obranu především ve fázi vývoje, která zahrnuje nové obranné produkty nebo technologie nebo modernizaci těch stávajících, s výjimkou výroby nebo používání zbraní;

| 13) | „přelomovou obrannou technologií“ zdokonalená nebo zcela nová technologie, která způsobuje radikální změnu, včetně změny paradigmatu v koncepci a vedení obranných záležitostí, a to i tím, že stávající obranné technologie nahrazuje nebo je překonává; |
| --- | --- |

13)

„přelomovou obrannou technologií“ zdokonalená nebo zcela nová technologie, která způsobuje radikální změnu, včetně změny paradigmatu v koncepci a vedení obranných záležitostí, a to i tím, že stávající obranné technologie nahrazuje nebo je překonává;

| 14) | „malým a středním podnikem“ malý a střední podnik ve smyslu článku 2 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES (23); |
| --- | --- |

14)

„malým a středním podnikem“ malý a střední podnik ve smyslu článku 2 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES (23);

23

| 15) | „společností se střední tržní kapitalizací“ podnik, který není malým nebo středním podnikem a který zaměstnává nejvýše 3 000 osob, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s články 3 až 6 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES; |
| --- | --- |

15)

„společností se střední tržní kapitalizací“ podnik, který není malým nebo středním podnikem a který zaměstnává nejvýše 3 000 osob, přičemž počet zaměstnanců se stanoví v souladu s články 3 až 6 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES;

| 16) | „operacemi kombinování zdrojů“ akce podporované z rozpočtu Unie, včetně akcí v rámci nástrojů nebo platforem kombinování zdrojů ve smyslu čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, které kombinují nevratné formy podpory nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie a vratné formy finanční podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů; |
| --- | --- |

16)

„operacemi kombinování zdrojů“ akce podporované z rozpočtu Unie, včetně akcí v rámci nástrojů nebo platforem kombinování zdrojů ve smyslu čl. 2 bodu 6 finančního nařízení, které kombinují nevratné formy podpory nebo finanční nástroje z rozpočtu Unie a vratné formy finanční podpory od rozvojových či jiných veřejných finančních institucí, jakož i od komerčních finančních institucí a investorů;

| 17) | „zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných produktů; |
| --- | --- |

17)

„zadáváním zakázek v předobchodní fázi“ zadávání zakázek na služby ve výzkumu a vývoji zahrnující sdílení rizik a zisků v tržních podmínkách a vývoj po jednotlivých fázích v konkurenčním prostředí, pokud jsou zadávané služby ve výzkumu a vývoji jasně odděleny od komerční výroby a distribuce konečných produktů;

| 18) | „projektovým manažerem“ veřejný zadavatel usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi, jmenovaný členským státem nebo přidruženou zemí nebo skupinou členských států nebo přidružených zemí za účelem trvalého nebo příležitostného řízení nadnárodních zbrojních projektů; |
| --- | --- |

18)

„projektovým manažerem“ veřejný zadavatel usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi, jmenovaný členským státem nebo přidruženou zemí nebo skupinou členských států nebo přidružených zemí za účelem trvalého nebo příležitostného řízení nadnárodních zbrojních projektů;

| 19) | „výsledky“ hmotné či nehmotné účinky akce, jako jsou údaje, knowhow nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohou být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

19)

„výsledky“ hmotné či nehmotné účinky akce, jako jsou údaje, knowhow nebo informace, bez ohledu na jejich formu či povahu a bez ohledu na to, zda mohou být chráněny, jakož i veškerá práva s nimi spojená, včetně práv duševního vlastnictví;

| 20) | „novými informacemi“ údaje, know-how nebo informace získané při fungování fondu bez ohledu na jejich formu či povahu; |
| --- | --- |

20)

„novými informacemi“ údaje, know-how nebo informace získané při fungování fondu bez ohledu na jejich formu či povahu;

| 21) | „utajovanými informacemi“ informace či materiál v jakékoli podobě, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo v různé míře poškodit zájmy Unie nebo jednoho či více členských států a které nesou označení stupně utajení EU nebo jiné odpovídající označení stupně utajení, jak jsou uvedena v Dohodě mezi členskými státy Evropské unie zasedajícími v Radě o ochraně utajovaných informací vyměňovaných v zájmu Evropské unie (24); |
| --- | --- |

21)

„utajovanými informacemi“ informace či materiál v jakékoli podobě, jejichž neoprávněné vyzrazení by mohlo v různé míře poškodit zájmy Unie nebo jednoho či více členských států a které nesou označení stupně utajení EU nebo jiné odpovídající označení stupně utajení, jak jsou uvedena v Dohodě mezi členskými státy Evropské unie zasedajícími v Radě o ochraně utajovaných informací vyměňovaných v zájmu Evropské unie (24);

24

| 22) | „citlivými informacemi“ informace a údaje, včetně utajovaných informací, které musejí být chráněny před neoprávněným přístupem nebo vyzrazením z důvodu povinností stanovených v unijním nebo vnitrostátním právu nebo z důvodu zajištění soukromí či bezpečnosti fyzické či právnické osoby; |
| --- | --- |

22)

„citlivými informacemi“ informace a údaje, včetně utajovaných informací, které musejí být chráněny před neoprávněným přístupem nebo vyzrazením z důvodu povinností stanovených v unijním nebo vnitrostátním právu nebo z důvodu zajištění soukromí či bezpečnosti fyzické či právnické osoby;

| 23) | „zvláštní zprávou“ konkrétní výstup výzkumné akce, který shrnuje její výsledky a poskytuje podrobné informace o hlavních zásadách, cílech, výsledcích, základních vlastnostech, provedených zkouškách, možných přínosech, možných obranných aplikacích a předpokládaném způsobu využití výzkumu pro účely vývoje, včetně informací o vlastnictví práv duševního vlastnictví, nevyžaduje se však zahrnutí informací o těchto právech; |
| --- | --- |

23)

„zvláštní zprávou“ konkrétní výstup výzkumné akce, který shrnuje její výsledky a poskytuje podrobné informace o hlavních zásadách, cílech, výsledcích, základních vlastnostech, provedených zkouškách, možných přínosech, možných obranných aplikacích a předpokládaném způsobu využití výzkumu pro účely vývoje, včetně informací o vlastnictví práv duševního vlastnictví, nevyžaduje se však zahrnutí informací o těchto právech;

| 24) | „subjektem nepřidružené třetí země“ právní subjekt, který je usazen v nepřidružené třetí zemi, nebo je-li usazen v Unii nebo v přidružené zemi, který má v nepřidružené třetí zemi své struktury výkonného řízení. |
| --- | --- |

24)

„subjektem nepřidružené třetí země“ právní subjekt, který je usazen v nepřidružené třetí zemi, nebo je-li usazen v Unii nebo v přidružené zemi, který má v nepřidružené třetí zemi své struktury výkonného řízení.

Článek 3

Cíle

1.   Obecným cílem fondu je podporovat konkurenceschopnost, efektivnost a inovační kapacitu evropské technologické a průmyslové základny obrany (dále jen „EDTIB“) v celé Unii, která přispívá ke strategické autonomii Unie a její svobodné akceschopnosti tím, že fond bude podporovat kooperativní akce a přeshraniční spolupráci mezi právními subjekty v celé Unii, zejména malými a středními podniky a společnostmi se střední tržní kapitalizací, a také zvyšovat a zlepšovat flexibilitu a stabilitu dodavatelských a hodnotových řetězců v oblasti obrany, rozšiřovat přeshraniční spolupráci právních subjektů a napomáhat lepšímu využívání průmyslového potenciálu inovací, výzkumu a technologického vývoje v každé fázi průmyslového životního cyklu obranných produktů a technologií.

2.   Fond má tyto specifické cíle:

| a) | podporovat kooperativní výzkum, který by mohl významně podpořit budoucí schopnosti v celé Unii, s cílem maximalizovat inovace a zavádět nové obranné produkty a technologie, včetně přelomových obranných technologií, a zajistit co nejefektivnější vynakládání prostředků na obranný výzkum v Unii; |
| --- | --- |

a)

podporovat kooperativní výzkum, který by mohl významně podpořit budoucí schopnosti v celé Unii, s cílem maximalizovat inovace a zavádět nové obranné produkty a technologie, včetně přelomových obranných technologií, a zajistit co nejefektivnější vynakládání prostředků na obranný výzkum v Unii;

| b) | podporovat kooperativní vývoj obranných produktů a technologií, a přispívat tak k vyšší efektivnosti výdajů na obranu v Unii, dosahovat větších úspor z rozsahu, snižovat riziko zbytečného zdvojování činností a tím také stimulovat pronikání evropských obranných produktů a technologií na trh a omezovat roztříštěnost, pokud jde o obranné produkty a technologie v celé Unii, což v konečném důsledku napomůže ke zvýšení míry standardizace obranných systémů a větší interoperabilitě mezi schopnostmi členských států. |
| --- | --- |

b)

podporovat kooperativní vývoj obranných produktů a technologií, a přispívat tak k vyšší efektivnosti výdajů na obranu v Unii, dosahovat větších úspor z rozsahu, snižovat riziko zbytečného zdvojování činností a tím také stimulovat pronikání evropských obranných produktů a technologií na trh a omezovat roztříštěnost, pokud jde o obranné produkty a technologie v celé Unii, což v konečném důsledku napomůže ke zvýšení míry standardizace obranných systémů a větší interoperabilitě mezi schopnostmi členských států.

Tato spolupráce probíhá v souladu s prioritami v oblasti obranných schopností, na nichž se společně dohodly členské státy v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP), a zejména v kontextu CDP.

V tomto ohledu mohou být, tam kde je to vhodné, rovněž zohledněny regionální a mezinárodní priority, pokud slouží bezpečnostním a obranným zájmům Unie, jak jsou stanoveny v rámci SZBP, berou v úvahu nutnost vyhnout se zbytečnému zdvojování činností a nevylučují v tomto ohledu možnost účasti kteréhokoli členského státu nebo přidružené země.

Článek 4

Rozpočet

1.   V souladu s čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2021/695 finanční krytí pro provádění fondu na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 činí 7 953 000 000 EUR v běžných cenách.

2.   Částka uvedená v odstavci 1 se rozdělí takto:

| a) | 2 651 000 000 EUR na výzkumné akce; |
| --- | --- |

a)

2 651 000 000 EUR na výzkumné akce;

| b) | 5 302 000 000 EUR na vývojové akce. |
| --- | --- |

b)

5 302 000 000 EUR na vývojové akce.

Aby bylo možné reagovat na nepředvídané situace nebo na nový vývoj a potřeby, může Komise přerozdělit částku přidělenou na výzkumné nebo vývojové akce až do maximální výše 20 %.

3.   Částku uvedenou v odstavci 1 lze rovněž použít na technickou a administrativní pomoc určenou na provádění fondu, jako jsou přípravné, monitorovací, kontrolní, auditní a hodnotící činnosti, včetně navrhování, zavádění, provozování a údržby systémů informačních technologií na úrovni organizace.

4.   Nejméně 4 % a nejvýše 8 % finančního krytí uvedeného v odstavci 1 se vyčlení na výzvy k podávání návrhů a přidělování finančních prostředků na podporu přelomových obranných technologií.

Článek 5

Přidružené země

Fond je otevřen účasti členů Evropského sdružení volného obchodu, kteří jsou členy EHP, v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „přidružené země“).

Článek 6

Podpora přelomových obranných technologií

1.   Komise přiděluje finanční prostředky v návaznosti na otevřené a veřejné konzultace o přelomových obranných technologiích v oblastech intervencí stanovených v pracovních programech podle článku 24 prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.

2.   Pracovní programy stanoví nejvhodnější formy financování přelomových obranných technologií.

Článek 7

Etické otázky

1.   Akce prováděné v rámci fondu musí být v souladu s příslušným unijním, vnitrostátním a mezinárodním právem, včetně Listiny základních práv Evropské unie. Kromě toho musí být tyto akce v souladu s etickými zásadami, které jsou také zakotveny v příslušném unijním, vnitrostátním, a mezinárodním právu.

2.   Komise návrhy před podpisem dohody o financování prověří na základě etického sebehodnocení vypracovaného konsorciem s cílem identifikovat ty návrhy, které vyvolávají závažné etické otázky, a to i ve vztahu k podmínkám, za nichž mají být příslušné činnosti prováděny. Tam, kde je to vhodné, podrobí tyto návrhy etickému hodnocení.

Komise provádí etické prověřování a hodnocení za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 26. Tito nezávislí odborníci musí mít odborné znalosti z různých oblastí, zejména uznávané odborné znalosti v oblasti etiky obrany, a musí s ohledem na svou státní příslušnost, pokud možno, zastupovat co nejvyšší počet členských států.

Podmínky, za nichž mají být činnosti vyvolávající eticky citlivé otázky prováděny, se upřesní v dohodě o financování.

Komise zajistí v co největší možné míře transparentnost postupů etického prověřování a hodnocení a informuje o nich ve své průběžné hodnotící zprávě podle článku 29.

3.   Právní subjekty účastnící se dané akce musí před zahájením relevantních činností získat všechna příslušná povolení nebo jiné dokumenty vyžadované vnitrostátními nebo místními etickými komisemi a jinými subjekty, například úřady na ochranu údajů. Tato povolení a tyto dokumenty musí být uchovávány a na vyžádání se předkládají Komisi.

4.   Návrhy, které nejsou považovány z etického hlediska za přijatelné, se zamítnou.

Článek 8

Provádění a formy financování z prostředků Unie

1.   Fond se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením.

2.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou být konkrétní akce, v odůvodněných případech, v rámci nepřímého řízení prováděny subjekty podle čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení. To se však nevztahuje na výběrové a udělovací řízení podle článku 11 tohoto nařízení.

3.   Fond může poskytovat financování v souladu s finančním nařízením formou grantů, cen a zadávání veřejných zakázek a tam, kde je to s ohledem na specifika dané akce vhodné, i formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.

4.   Operace kombinování zdrojů se provádějí v souladu s hlavou X finančního nařízení a nařízením (EU) 2021/523.

5.   Finanční nástroje jsou výhradně určeny pro příjemce.

Článek 9

Způsobilé právní subjekty

1.   Příjemci a subdodavatelé zapojení do akce musí být usazeni v Unii nebo v přidružené zemi.

2.   Infrastruktura, zařízení, majetek a zdroje příjemců a subdodavatelů zapojených do akce, které se pro účely akcí podporovaných z fondu používají, se po celou dobu trvání akce musí nacházet na území členského státu nebo přidružené země a struktury výkonného vedení příjemců a jejich subdodavatelů musí být usazeny v Unii nebo v přidružené zemi.

3.   Pro účely akcí podporovaných z fondu nesmí příjemci ani subdodavatelé zapojení do těchto akcí podléhat kontrole nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země.

4.   Odchylně od odstavce 3 je právní subjekt usazený v Unii nebo v přidružené zemi a kontrolovaný nepřidruženou třetí zemí nebo subjektem nepřidružené třetí země způsobilý jako subdodavatel, který je zapojený do akce, pouze tehdy, pokud jsou Komisi poskytnuty záruky schválené členským státem nebo přidruženou zemí, v nichž je usazen, v souladu s jejich vnitrostátními postupy. Tyto záruky se mohou týkat struktury výkonného vedení právního subjektu usazeného v Unii nebo v přidružené zemi. Považuje-li to členský stát nebo přidružená země, v nichž je právní subjekt usazen, za vhodné, mohou se tyto záruky také týkat zvláštních práv vlády v oblasti kontroly nad právním subjektem.

Tyto záruky musí zajišťovat, že zapojení takového právního subjektu do akce nebude v rozporu s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie a jejích členských států, jak jsou stanoveny v rámci SZBP podle hlavy V Smlouvy o EU, nebo s cíli stanovenými v článku 3 tohoto nařízení. Záruky musí být také v souladu s články 20 a 23 tohoto nařízení. Tyto záruky musí zejména doložit, že pro účely dané akce byla přijata opatření zajišťující, že:

| a) | kontrola nad právním subjektem není vykonávána způsobem, který by omezoval jeho schopnost provádět akci a dosáhnout výsledků nebo mu v tom bránil, který by ukládal omezení ohledně jeho infrastruktury, zařízení, majetku, zdrojů, duševního vlastnictví nebo know-how, jež jsou nezbytné pro účely dané akce, nebo který by narušoval jeho schopnosti a normy nutné pro provedení akce; |
| --- | --- |

a)

kontrola nad právním subjektem není vykonávána způsobem, který by omezoval jeho schopnost provádět akci a dosáhnout výsledků nebo mu v tom bránil, který by ukládal omezení ohledně jeho infrastruktury, zařízení, majetku, zdrojů, duševního vlastnictví nebo know-how, jež jsou nezbytné pro účely dané akce, nebo který by narušoval jeho schopnosti a normy nutné pro provedení akce;

| b) | se zamezí tomu, aby nepřidružená třetí země nebo subjekt nepřidružené třetí země měly přístup k citlivým informacím týkajícím se akce, a zaměstnanci či jiné osoby zapojené do akce budou mít, pokud je to nutné, vnitrostátní bezpečnostní prověrku vydanou členským státem nebo přidruženou zemí; |
| --- | --- |

b)

se zamezí tomu, aby nepřidružená třetí země nebo subjekt nepřidružené třetí země měly přístup k citlivým informacím týkajícím se akce, a zaměstnanci či jiné osoby zapojené do akce budou mít, pokud je to nutné, vnitrostátní bezpečnostní prověrku vydanou členským státem nebo přidruženou zemí;

| c) | duševní vlastnictví vzniklé na základě akce a výsledky akce zůstanou příjemci během provádění akce i po jejím dokončení, nepodléhají kontrole či omezení ze strany nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země a nebudou vyvezeny mimo Unii nebo mimo přidružené země ani k nim nebude poskytnut přístup mimo Unii či mimo přidružené země bez souhlasu členského státu nebo přidružené země, v nichž je právní subjekt usazen, a v souladu s cíli stanovenými v článku 3. |
| --- | --- |

c)

duševní vlastnictví vzniklé na základě akce a výsledky akce zůstanou příjemci během provádění akce i po jejím dokončení, nepodléhají kontrole či omezení ze strany nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země a nebudou vyvezeny mimo Unii nebo mimo přidružené země ani k nim nebude poskytnut přístup mimo Unii či mimo přidružené země bez souhlasu členského státu nebo přidružené země, v nichž je právní subjekt usazen, a v souladu s cíli stanovenými v článku 3.

Považuje-li to členský stát nebo přidružená země, v nichž je právní subjekt usazen, za vhodné, mohou být poskytnuty další záruky.

Komise informuje výbor uvedený v článku 34 o každém právním subjektu, který je považován za způsobilý podle tohoto odstavce.

5.   Nejsou-li v Unii nebo v přidružené zemi bezprostředně k dispozici konkurenceschopná náhradní řešení, mohou příjemci a subdodavatelé zapojení do akce použít svůj majetek, infrastrukturu, zařízení a zdroje nacházející se nebo držené mimo území členských států nebo přidružených zemí, pokud takové použití není v rozporu s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie a jejích členských států a je to slučitelné s cíli stanovenými v článku 3 a v souladu s články 20 a 23.

Náklady spojené s těmito činnostmi nejsou způsobilé k tomu, aby byly podporovány z fondu.

6.   Příjemci a subdodavatelé zapojení do akce mohou při provádění způsobilé akce spolupracovat rovněž s právními subjekty usazenými mimo území členských států nebo přidružených zemí či kontrolovanými nepřidruženou třetí zemí nebo subjektem nepřidružené třetí země, a to včetně použití majetku, infrastruktury, zařízení a zdrojů takových právních subjektů, pokud to není to v rozporu s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie a jejích členských států. Taková spolupráce musí být slučitelná s cíli stanovenými v článku 3 a v souladu s články 20 a 23.

Nesmí dojít k nepovolenému přístupu nepřidružené třetí země nebo jiného subjektu nepřidružené třetí země k utajovaným informacím týkajícím se provádění akce a je třeba zabránit potenciálním negativním dopadům na bezpečnost dodávek vstupů kritických pro danou akci.

Náklady spojené s těmito činnostmi nejsou způsobilé k podpoře z fondu.

7.   Žadatelé poskytnou veškeré relevantní informace, které jsou nezbytné k posouzení kritérií způsobilosti. Dojde-li během provádění akce ke změně, která by mohla vést k pochybnostem ohledně splnění kritérií způsobilosti, informuje o tom příslušný právní subjekt Komisi, která posoudí, zda jsou tato kritéria způsobilosti nadále splňována, a bude řešit případný dopad této změny na financování akce.

8.   Pro účely tohoto článku se subdodavateli zapojenými do akce podporované z fondu rozumí subdodavatelé s přímým smluvním vztahem s příjemcem, jiní subdodavatelé, jimž je přiděleno alespoň 10 % celkových způsobilých nákladů na akci, a subdodavatelé, kteří mohou pro účely provedení akce vyžadovat přístup k utajovaným informacím. Subdodavatelé zapojení do akce nejsou členy konsorcia.

Článek 10

Způsobilé akce

1.   Pro financování jsou způsobilé pouze akce zaměřené na provádění cílů stanovených v článku 3.

2.   Fond poskytuje podporu na akce vztahující se na nové obranné produkty a technologie a na modernizaci stávajících obranných produktů a technologií za předpokladu, že využití již existujících informací potřebných pro provedení akce zaměřené na modernizaci nepodléhá omezením ze strany nepřidružené třetí země nebo subjektu nepřidružené třetí země, ať již přímo, nebo nepřímo prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů, a to takovým způsobem, že nelze danou akci provést.

3.   Způsobilá akce se týká jedné nebo více těchto činností:

| a) | činností zaměřených na získávání, podporu a zlepšování znalostí, produktů a technologií, včetně přelomových obranných technologií, které mohou mít na oblast obrany významný dopad; |
| --- | --- |

a)

činností zaměřených na získávání, podporu a zlepšování znalostí, produktů a technologií, včetně přelomových obranných technologií, které mohou mít na oblast obrany významný dopad;

| b) | činností zaměřených na zvýšení interoperability a odolnosti, včetně zabezpečeného vytváření a výměny údajů, zvládnutí kritických obranných technologií, posílení bezpečnosti dodávek nebo umožnění účinného využívání výsledků pro obranné produkty a technologie; |
| --- | --- |

b)

činností zaměřených na zvýšení interoperability a odolnosti, včetně zabezpečeného vytváření a výměny údajů, zvládnutí kritických obranných technologií, posílení bezpečnosti dodávek nebo umožnění účinného využívání výsledků pro obranné produkty a technologie;

| c) | studií, jako jsou studie proveditelnosti s cílem prozkoumat možnost zavedení nových nebo zmodernizovaných produktů, technologií, postupů, služeb a řešení; |
| --- | --- |

c)

studií, jako jsou studie proveditelnosti s cílem prozkoumat možnost zavedení nových nebo zmodernizovaných produktů, technologií, postupů, služeb a řešení;

| d) | návrhu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie, jakož i vymezení technických specifikací, podle kterých byl tento návrh vyvinut, včetně dílčích testů ke snížení rizik v průmyslovém či reprezentativním prostředí; |
| --- | --- |

d)

návrhu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie, jakož i vymezení technických specifikací, podle kterých byl tento návrh vyvinut, včetně dílčích testů ke snížení rizik v průmyslovém či reprezentativním prostředí;

| e) | systémového prototypu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie; |
| --- | --- |

e)

systémového prototypu obranného produktu, hmotné nebo nehmotné součásti nebo technologie;

| f) | testování obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie; |
| --- | --- |

f)

testování obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie;

| g) | kvalifikace obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie; |
| --- | --- |

g)

kvalifikace obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie;

| h) | certifikace obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie; |
| --- | --- |

h)

certifikace obranného produktu, hmotné či nehmotné součásti nebo technologie;

| i) | vývoje technologií nebo prostředků zvyšujících efektivnost během celého životního cyklu obranných produktů a technologií. |
| --- | --- |

i)

vývoje technologií nebo prostředků zvyšujících efektivnost během celého životního cyklu obranných produktů a technologií.

4.   Akce jsou prováděny právními subjekty spolupracujícími v rámci konsorcia alespoň tří způsobilých právních subjektů usazených alespoň ve třech různých členských státech nebo přidružených zemích. Alespoň tři z těchto způsobilých právních subjektů usazených alespoň ve dvou různých členských státech nebo přidružených zemích nesmí po celou dobu provádění akce přímo ani nepřímo podléhat kontrole stejného právního subjektu ani se kontrolovat navzájem.

5.   Odstavec 4 se nepoužije na akce týkající se přelomových obranných technologií ani na činnosti uvedené v odst. 3 písm. c).

6.   Akce zaměřené na vývoj obranných produktů a technologií, jejichž použití, vývoj nebo výroba jsou zakázány podle příslušných ustanovení mezinárodního práva, nejsou způsobilé k tomu, aby byly podporovány z fondu.

Dále nejsou způsobilé pro podporu z fondu akce na vývoj smrtících autonomních zbraní bez možnosti smysluplné lidské kontroly nad rozhodnutími o výběru a použití při provádění útoků na člověka, aniž by byla dotčena možnost poskytnout finanční prostředky na akce zaměřené na vývoj systémů včasného varování a protiopatření pro obranné účely.

Článek 11

Výběrové a udělovací řízení

1.   Finanční prostředky Unie se poskytnou na základě výzev k podávání návrhů vyhlášených v souladu s finančním nařízením.

V určitých řádně odůvodněných výjimečných případech mohou být finanční prostředky Unie poskytnuty i bez výzvy k podávání návrhu podle čl. 195 prvního pododstavce písm. e) finančního nařízení.

2.   Komise přiděluje finanční prostředky uvedené v odstavci 1 tohoto článku prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.

Článek 12

Kritéria pro přidělení

Každý návrh se hodnotí podle těchto kritérií:

| a) | přínos návrhu k excelenci nebo potenciální přelomovosti v oblasti obrany, zejména prokázáním toho, že očekávané výsledky navrhované akce představují výrazné výhody oproti stávajícím obranným produktům nebo technologiím; |
| --- | --- |

a)

přínos návrhu k excelenci nebo potenciální přelomovosti v oblasti obrany, zejména prokázáním toho, že očekávané výsledky navrhované akce představují výrazné výhody oproti stávajícím obranným produktům nebo technologiím;

| b) | přínos návrhu k inovacím a technologickému rozvoji evropského obranného průmyslu, zejména prokázáním toho, že součástí navrhované akce jsou průlomové nebo nové koncepce a přístupy, nová slibná budoucí technologická zlepšení nebo uplatnění technologií nebo koncepcí, které dříve nebyly v obranném sektoru obrany uplatňovány, přičemž je třeba zabránit zbytečnému zdvojování činností; |
| --- | --- |

b)

přínos návrhu k inovacím a technologickému rozvoji evropského obranného průmyslu, zejména prokázáním toho, že součástí navrhované akce jsou průlomové nebo nové koncepce a přístupy, nová slibná budoucí technologická zlepšení nebo uplatnění technologií nebo koncepcí, které dříve nebyly v obranném sektoru obrany uplatňovány, přičemž je třeba zabránit zbytečnému zdvojování činností;

| c) | přínos návrhu ke konkurenceschopnosti evropského obranného průmyslu prokázáním toho, že navrhovaná akce vykazuje prokazatelně pozitivní vyváženost mezi nákladovou efektivností a účinností, a vytváří tak v celé Unii i za jejími hranicemi nové tržní příležitosti a urychluje růst podniků v celé Unii; |
| --- | --- |

c)

přínos návrhu ke konkurenceschopnosti evropského obranného průmyslu prokázáním toho, že navrhovaná akce vykazuje prokazatelně pozitivní vyváženost mezi nákladovou efektivností a účinností, a vytváří tak v celé Unii i za jejími hranicemi nové tržní příležitosti a urychluje růst podniků v celé Unii;

| d) | přínos návrhu k autonomii EDTIB, mimo jiné zvýšením nezávislosti na zdrojích mimo Unii a posílením bezpečnosti dodávek, a k prosazování bezpečnostních a obranných zájmů Unie v souladu s prioritami uvedenými v článku 3; |
| --- | --- |

d)

přínos návrhu k autonomii EDTIB, mimo jiné zvýšením nezávislosti na zdrojích mimo Unii a posílením bezpečnosti dodávek, a k prosazování bezpečnostních a obranných zájmů Unie v souladu s prioritami uvedenými v článku 3;

| e) | přínos návrhu k navázání nové přeshraniční spolupráce mezi právními subjekty usazenými v členských státech nebo přidružených zemích, zejména malými a středními podniky a společnostmi se střední tržní kapitalizací, které se akce významně účastní jako příjemci, subdodavatelé nebo jiné právní subjekty v rámci dodavatelského řetězce a které jsou usazeny v členských státech nebo přidružených zemích jiných než těch, kde jsou usazeny právní subjekty spolupracující v konsorciu, jež malými a středními podniky nebo společnostmi se střední tržní kapitalizací nejsou; |
| --- | --- |

e)

přínos návrhu k navázání nové přeshraniční spolupráce mezi právními subjekty usazenými v členských státech nebo přidružených zemích, zejména malými a středními podniky a společnostmi se střední tržní kapitalizací, které se akce významně účastní jako příjemci, subdodavatelé nebo jiné právní subjekty v rámci dodavatelského řetězce a které jsou usazeny v členských státech nebo přidružených zemích jiných než těch, kde jsou usazeny právní subjekty spolupracující v konsorciu, jež malými a středními podniky nebo společnostmi se střední tržní kapitalizací nejsou;

| f) | kvalita a efektivnost provádění akce. |
| --- | --- |

f)

kvalita a efektivnost provádění akce.

Článek 13

Míra spolufinancování

1.   Aniž je dotčen článek 190 finančního nařízení, financuje fond až 100 % způsobilých nákladů činnosti uvedené v čl. 10 odst. 3 tohoto nařízení.

2.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku:

| a) | u činností, jež jsou uvedeny v čl. 10 odst. 3 písm. e), podpora z fondu nepřekročí 20 % způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

a)

u činností, jež jsou uvedeny v čl. 10 odst. 3 písm. e), podpora z fondu nepřekročí 20 % způsobilých nákladů;

| b) | u činností, jež jsou uvedeny v čl. 10 odst. 3 písm. f), g) a h), podpora z fondu nepřekročí 80 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

b)

u činností, jež jsou uvedeny v čl. 10 odst. 3 písm. f), g) a h), podpora z fondu nepřekročí 80 % způsobilých nákladů.

3.   U vývojových akcí se míra financování zvýší v těchto případech:

| a) | u akce prováděné v rámci projektu stálé strukturované spolupráce zřízené rozhodnutím Rady (SZBP) 2017/2315 (25) lze využít míry financování navýšené o dalších 10 procentních bodů; |
| --- | --- |

a)

u akce prováděné v rámci projektu stálé strukturované spolupráce zřízené rozhodnutím Rady (SZBP) 2017/2315 (25) lze využít míry financování navýšené o dalších 10 procentních bodů;

| b) | u činnosti lze využít navýšené míry financování podle tohoto písmene, pokud je alespoň 10 % z jejích celkových způsobilých nákladů přiděleno malým a středním podnikům usazeným v členských státech nebo v přidružené zemi, které se dané činnosti účastní jako příjemci, subdodavatelé nebo jako jiné právní subjekty v rámci dodavatelského řetězce.
  Míru financování lze navýšit o procentní body odpovídající procentuálnímu podílu celkových způsobilých nákladů na činnost přidělenému malým a středním podnikům usazeným v členských státech nebo v přidružených zemích, v nichž jsou usazeni příjemci, kteří nejsou malými a středními podniky a kteří se činnosti účastní jako příjemci, subdodavatelé nebo jako jiné právní subjekty v rámci dodavatelského řetězce, a to nejvýše o dalších 5 procentních bodů.
  Míru financování lze navýšit o procentní body odpovídající dvojnásobku procentuálního podílu celkových způsobilých nákladů na činnost přiděleného malým a středním podnikům usazeným v jiných členských státech nebo v přidružených zemích než těch, v nichž jsou usazeni příjemci, kteří nejsou malými a středními podniky a kteří se činnosti účastní jako příjemci, subdodavatelé nebo jako jiné právní subjekty v rámci dodavatelského řetězce; |
| --- | --- |

b)

u činnosti lze využít navýšené míry financování podle tohoto písmene, pokud je alespoň 10 % z jejích celkových způsobilých nákladů přiděleno malým a středním podnikům usazeným v členských státech nebo v přidružené zemi, které se dané činnosti účastní jako příjemci, subdodavatelé nebo jako jiné právní subjekty v rámci dodavatelského řetězce.

Míru financování lze navýšit o procentní body odpovídající procentuálnímu podílu celkových způsobilých nákladů na činnost přidělenému malým a středním podnikům usazeným v členských státech nebo v přidružených zemích, v nichž jsou usazeni příjemci, kteří nejsou malými a středními podniky a kteří se činnosti účastní jako příjemci, subdodavatelé nebo jako jiné právní subjekty v rámci dodavatelského řetězce, a to nejvýše o dalších 5 procentních bodů.

Míru financování lze navýšit o procentní body odpovídající dvojnásobku procentuálního podílu celkových způsobilých nákladů na činnost přiděleného malým a středním podnikům usazeným v jiných členských státech nebo v přidružených zemích než těch, v nichž jsou usazeni příjemci, kteří nejsou malými a středními podniky a kteří se činnosti účastní jako příjemci, subdodavatelé nebo jako jiné právní subjekty v rámci dodavatelského řetězce;

| c) | u činnosti lze využít míry financování navýšené o dalších 10 procentních bodů, pokud je alespoň 15 % z jejích celkových způsobilých nákladů přiděleno společnostem se střední tržní kapitalizací usazeným v členských státech nebo v přidružených zemích. |
| --- | --- |

c)

u činnosti lze využít míry financování navýšené o dalších 10 procentních bodů, pokud je alespoň 15 % z jejích celkových způsobilých nákladů přiděleno společnostem se střední tržní kapitalizací usazeným v členských státech nebo v přidružených zemích.

Celkové navýšení míry financování činnosti vyplývající z uplatnění písmen a), b) a c) nesmí přesáhnout 35 procentních bodů.

Podpora z fondu včetně navýšené míry financování nesmí pokrývat více než 100 % způsobilých nákladů akce.

Článek 14

Finanční způsobilost

1.   Bez ohledu na čl. 198 odst. 5 finančního nařízení, se finanční způsobilost ověřuje pouze u koordinátora, a to pouze v případech, kdy je požadováno financování z prostředků Unie nejméně ve výši 500 000 EUR.

Pokud však existují důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti jednoho z žadatelů nebo koordinátora, ověří Komise rovněž finanční způsobilost všech dalších žadatelů a koordinátora v případech, kdy požadované financování z prostředků Unie nepřekračuje 500 000 EUR.

2.   Finanční způsobilost se neověřuje u právních subjektů, jejichž životaschopnost je zaručena příslušnými orgány členských států.

3.   Pokud finanční způsobilost strukturálně zaručuje jiný právní subjekt, ověří se finanční způsobilost tohoto jiného právního subjektu.

Článek 15

Nepřímé náklady

1.   Odchylně od čl. 181 odst. 6 finančního nařízení jsou nepřímé způsobilé náklady stanoveny paušální sazbou 25 % celkových přímých způsobilých nákladů akce, v nichž nejsou započteny přímé způsobilé náklady na subdodávky, podpora třetím stranám a veškeré jednotkové náklady nebo paušální částky, které zahrnují nepřímé náklady.

2.   Jako alternativa mohou být nepřímé způsobilé náklady stanoveny v souladu s běžnými postupy příjemce pro účtování nákladů na základě skutečných nepřímých nákladů, a to za předpokladu, že jsou tyto postupy účtování nákladů schváleny vnitrostátními orgány pro srovnatelné činnosti v oblasti obrany v souladu s článkem 185 finančního nařízení a byly příjemcem sděleny Komisi.

Článek 16

Využití příspěvku, který není spojen s náklady nebo jediné jednorázové částky

Pokud je z grantu Unie spolufinancováno méně než 50 % celkových nákladů na akci, může Komise použít:

| a) | buď příspěvek, který není spojen s náklady uvedenými v čl. 180 odst. 3 finančního nařízení a je založen na dosažení výsledků měřených podle předem stanovených milníků nebo prostřednictvím ukazatelů výkonnosti, nebo |
| --- | --- |

a)

buď příspěvek, který není spojen s náklady uvedenými v čl. 180 odst. 3 finančního nařízení a je založen na dosažení výsledků měřených podle předem stanovených milníků nebo prostřednictvím ukazatelů výkonnosti, nebo

| b) | jedinou jednorázovou částku uvedenou v článku 182 finančního nařízení, a to na základě předběžného rozpočtu akce, který již byl schválen vnitrostátními orgány spolufinancujících členských států a přidružených zemí. |
| --- | --- |

b)

jedinou jednorázovou částku uvedenou v článku 182 finančního nařízení, a to na základě předběžného rozpočtu akce, který již byl schválen vnitrostátními orgány spolufinancujících členských států a přidružených zemí.

Do jednorázové částky uvedené v prvním pododstavci písm, b) jsou zahrnuty nepřímé náklady.

Článek 17

Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi

1.   Unie může podpořit zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi udělením grantu veřejným zadavatelům nebo zadavatelům ve smyslu směrnic Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (26) a 2014/25/EU (27), kteří společně zadávají veřejnou zakázku na výzkum a vývoj obranných služeb nebo koordinují své postupy zadávání veřejných zakázek.

2.   Zadávací řízení uvedené v odstavci 1:

| a) | musí být v souladu s tímto nařízením; |
| --- | --- |

a)

musí být v souladu s tímto nařízením;

| b) | může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů); |
| --- | --- |

b)

může opravňovat k zadání několika zakázek v rámci jednoho řízení (pořizování z více zdrojů);

| c) | stanoví zadání veřejné zakázky ekonomicky nejvýhodnější nabídce či nabídkám a současně zajistí, aby nedošlo ke střetu zájmů. |
| --- | --- |

c)

stanoví zadání veřejné zakázky ekonomicky nejvýhodnější nabídce či nabídkám a současně zajistí, aby nedošlo ke střetu zájmů.

Článek 18

Záruční fond

Příspěvky do vzájemného pojišťovacího mechanismu mohou pokrývat rizika spojená se zpětným získáváním částek dlužných příjemci a považují se za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Použije se článek 37 nařízení (EU) 2021/695.

Článek 19

Kritéria způsobilosti pro zadávání veřejných zakázek a ceny

1.   Články 9 a 10 se použijí obdobně na ceny.

2.   Odchylně od článku 176 finančního nařízení se články 9 a 10 tohoto nařízení použijí obdobně na zadávání studií podle čl. 10 odst. 3 písm. c) tohoto nařízení.

HLAVA II

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO VÝZKUMNÉ AKCE

Článek 20

Vlastnická práva k výsledkům výzkumných akcí

1.   Vlastníky výsledků výzkumných akcí podporovaných z fondu jsou příjemci, kteří je vytvořili. Pokud právní subjekty vytvoří výsledky společně, přičemž nelze s jistotou určit jejich příslušný příspěvek nebo tyto společně vytvořené výsledky nelze rozdělit, jsou právní subjekty společnými vlastníky těchto výsledků. Společní vlastníci uzavřou dohodu o rozdělení svých podílů a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu se svými povinnostmi podle grantové dohody.

2.   Odchylně od odstavce 1, je-li podpora Unie poskytnuta formou zadání veřejné zakázky, je vlastníkem výsledků výzkumných akcí podporovaných z fondu Unie. Členské státy a přidružené země mohou bezplatně získat přístupová práva k výsledkům, pokud o to písemně požádají.

3.   Výsledky výzkumných akcí podporovaných z fondu nepodléhají žádné kontrole ani omezení ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí, ať už přímo, nebo nepřímo prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů, a to ani, pokud jde o přenos technologií.

4.   Pokud jde o výsledky vytvořené příjemci prostřednictvím výzkumných akcí podporovaných z fondu a aniž je dotčen odstavec 9 tohoto článku, musí být Komise předem informována o každém převodu vlastnictví na nepřidruženou třetí zemi nebo subjekt nepřidružené třetí země nebo o udělení výhradní licence takové zemi nebo subjektu. Pokud je tento převod vlastnictví nebo udělení výhradní licence v rozporu s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie a jejích členských států nebo s cíli stanovenými v článku 3, musí být podpora poskytnutá z fondu vrácena.

5.   Vnitrostátní orgány členských států a přidružených zemí mají přístupová práva ke zvláštním zprávám. Tato přístupová práva se udělují bezplatně a Komise je převede na členské státy a přidružené země poté, co zajistí odpovídající povinnosti týkající se důvěrnosti.

6.   Vnitrostátní orgány členských států a přidružených zemí použijí zvláštní zprávu výhradně pro účely související s jejím použitím ozbrojenými, bezpečnostními nebo zpravodajskými silami nebo pro ozbrojené, bezpečnostní nebo zpravodajské síly a také v rámci jejich programů spolupráce. Takové použití zahrnuje mimo jiné studium, hodnocení, posouzení, výzkum, návrh, přijetí a certifikaci produktu, provoz, školení a likvidaci, jakož i posouzení a vypracování technických požadavků na zadávání veřejných zakázek.

7.   Příjemci bezplatně udělí přístupová práva k výsledkům výzkumných akcí podporovaných z fondu orgánům, subjektům, úřadům nebo agenturám Unie pro řádně odůvodněné účely vývoje, provádění a sledování stávajících politik nebo programů Unie v oblastech její působnosti. Tato přístupová práva jsou omezena na nekomerční a nekonkurenční použití.

8.   Dohody o financování a smlouvy v případě zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi musí obsahovat zvláštní ustanovení o vlastnictví, přístupových právech a udělování licencí, aby bylo zajištěno co nejlepší využití výsledků a nedocházelo k nespravedlivému zvýhodnění. Zadavatelé musí mít alespoň bezplatná přístupová práva k výsledkům pro své vlastní použití a právo udělovat třetím stranám nevýhradní licence k využívání výsledků za spravedlivých a přiměřených podmínek, bez práva udělovat sublicence, nebo právo vyžadovat, aby tyto licence udělovali příjemci. Všechny členské státy a přidružené země mají bezplatný přístup ke zvláštní zprávě. Pokud dodavatel po zadání veřejné zakázky v předobchodní fázi ve lhůtě, která je stanovena ve smlouvě, výsledky komerčně nevyužije, převede veškeré vlastnictví výsledků na zadavatele.

9.   Tímto nařízením není dotčen vývoz produktů, vybavení nebo technologií, které zahrnují výsledky výzkumných akcí podporovaných z fondu, a nejsou jimi dotčeny pravomoci členských států, pokud jde o jejich politiky vývozu obranných produktů.

10.   Jestliže dva nebo více členských států nebo přidružených zemí uzavřely na vícestranném základě nebo v rámci Unie společně jednu nebo několik smluv s jedním nebo více příjemci s cílem dále společně rozvíjet výsledky výzkumných akcí podporovaných z fondu, mají přístupová práva k těmto výsledkům, pokud jsou tato práva ve vlastnictví těchto příjemců a jsou nezbytná pro plnění této smlouvy nebo těchto smluv. Tato přístupová práva se udělují bezplatně a za zvláštních podmínek, jejichž cílem je zajistit, aby tato práva byla použita pouze pro účely této smlouvy nebo těchto smluv a aby byly stanoveny odpovídající povinnosti týkající se důvěrnosti.

HLAVA III

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO VÝVOJOVÉ AKCE

Článek 21

Dodatečná kritéria způsobilosti pro vývojové akce

1.   Konsorcium prokáže, že náklady na akci, na niž se podpora Unie nevztahuje, mají být pokryty jinými způsoby financování, jako jsou například příspěvky členských států nebo přidružených zemí nebo spolufinancováním ze strany právních subjektů.

2.   Činnosti uvedené v čl. 10 odst. 3 písm. d) musí být založeny na harmonizovaných požadavcích na obranné schopnosti, které společně schválily alespoň dva členské státy nebo přidružené země.

3.   Pokud jde o činnosti uvedené v čl. 10 odst. 3 písm. e) až h), konsorcium prokáže prostřednictvím dokumentů vydaných vnitrostátními orgány, že:

| a) | alespoň dva členské státy nebo přidružené země mají v úmyslu pořídit si konečný produkt nebo používat technologii koordinovaným způsobem, a to i prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek, je-li to vhodné; |
| --- | --- |

a)

alespoň dva členské státy nebo přidružené země mají v úmyslu pořídit si konečný produkt nebo používat technologii koordinovaným způsobem, a to i prostřednictvím společného zadávání veřejných zakázek, je-li to vhodné;

| b) | činnost je založena na společných technických specifikacích, které si společně dohodly členské státy nebo přidružené země, jež mají akci spolufinancovat nebo mají v úmyslu společně pořídit konečný produkt nebo společně používat technologii. |
| --- | --- |

b)

činnost je založena na společných technických specifikacích, které si společně dohodly členské státy nebo přidružené země, jež mají akci spolufinancovat nebo mají v úmyslu společně pořídit konečný produkt nebo společně používat technologii.

Článek 22

Dodatečná kritéria pro přidělení na vývojové akce

Kromě kritérií pro přidělení uvedených v článku 12 pracovní program rovněž zohlední:

| a) | přínos ke zvýšení efektivnosti v průběhu celého životního cyklu obranných produktů a technologií, včetně nákladové efektivnosti a potenciálu pro synergii v procesech pořizování, údržby a likvidace; |
| --- | --- |

a)

přínos ke zvýšení efektivnosti v průběhu celého životního cyklu obranných produktů a technologií, včetně nákladové efektivnosti a potenciálu pro synergii v procesech pořizování, údržby a likvidace;

| b) | přínos k další integraci evropského obranného průmyslu v celé Unii tím, že příjemci prokáží, že se členské státy zavázaly společně používat, vlastnit či udržovat konečný produkt nebo technologii koordinovaným způsobem. |
| --- | --- |

b)

přínos k další integraci evropského obranného průmyslu v celé Unii tím, že příjemci prokáží, že se členské státy zavázaly společně používat, vlastnit či udržovat konečný produkt nebo technologii koordinovaným způsobem.

Článek 23

Vlastnictví výsledků vývojových akcí

1.   Unie není vlastníkem obranných produktů ani technologií, které z vývojových akcí podporovaných z fondu vzejdou, ani nemá žádný nárok na práva duševního vlastnictví týkající se těchto akcí.

2.   Výsledky vývojových akcí podporovaných z fondu nepodléhají žádné kontrole ani omezení ze strany nepřidružených třetích zemí nebo subjektů nepřidružených třetích zemí, ať už přímo, nebo nepřímo prostřednictvím jednoho nebo více zprostředkujících právních subjektů, a to ani pokud jde o přenos technologií.

3.   Tímto nařízením nejsou dotčeny pravomoci členských států, pokud jde o jejich politiky vývozu obranných produktů.

4.   Pokud jde o výsledky vytvořené příjemci prostřednictvím vývojových akcí podporovaných z fondu a aniž je dotčen odstavec 3 tohoto článku, musí být Komise předem informována o každém převodu vlastnictví na nepřidruženou třetí zemi nebo subjekt nepřidružené třetí země. Je-li tento převod vlastnictví v rozporu s bezpečnostními a obrannými zájmy Unie a jejích členských států nebo s cíli stanovenými v článku 3, musí být podpora poskytnutá z fondu vrácena.

5.   Je-li podpora Unie poskytnuta formou zadání veřejné zakázky na studii, mají členské státy nebo přidružené země právo bezplatně obdržet nevýhradní licenci k použití této studie, pokud o to písemně požádají.

HLAVA IV

SPRÁVA, MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A KONTROLA

Článek 24

Pracovní programy

1.   Fond je prováděn prostřednictvím ročních pracovních programů podle čl. 110 odst. 2 finančního nařízení. V pracovních programech se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. V pracovních programech se stanoví celkový rozpočet určený na přeshraniční účast malých a středních podniků.

2.   Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů pracovní programy uvedené v odstavci 1 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.

3.   V pracovních programech se podrobně stanoví témata výzkumu a kategorie akcí, které mají být podporovány z fondu. Tyto kategorie musí být v souladu s prioritami v oblasti obrany uvedenými v článku 3.

S výjimkou části pracovního programu, která se věnuje přelomovým obranným technologiím, zahrnují tato témata výzkumu a kategorie akcí uvedené v prvním pododstavci obranné produkty a technologie v těchto oblastech:

| a) | příprava, ochrana, zavádění a udržitelnost; |
| --- | --- |

a)

příprava, ochrana, zavádění a udržitelnost;

| b) | správa informací a informační převaha a velení, řízení, spojení, komunikační a informační systémy, zpravodajství, sledování a průzkum (C4ISR), kybernetická obrana a kybernetická bezpečnost a |
| --- | --- |

b)

správa informací a informační převaha a velení, řízení, spojení, komunikační a informační systémy, zpravodajství, sledování a průzkum (C4ISR), kybernetická obrana a kybernetická bezpečnost a

| c) | zapojení do střetu a efektory.

  4.   Pracovní programy stanoví, tam kde je to vhodné, funkční požadavky a upřesní formu financování z prostředků Unie podle článku 8, aniž by to bránilo soutěži na úrovni výzev k podávání návrhů.
  V pracovních programech lze zohlednit přenos výsledků výzkumných akcí s prokázanou přidanou hodnotou, které již byly z fondu podporovány, do vývojové fáze. |
| --- | --- |

c)

zapojení do střetu a efektory.

4.   Pracovní programy stanoví, tam kde je to vhodné, funkční požadavky a upřesní formu financování z prostředků Unie podle článku 8, aniž by to bránilo soutěži na úrovni výzev k podávání návrhů.

V pracovních programech lze zohlednit přenos výsledků výzkumných akcí s prokázanou přidanou hodnotou, které již byly z fondu podporovány, do vývojové fáze.

Článek 25

Konzultace projektového manažera

Byl-li jmenován projektový manažer, Komise s ním před provedením platby konzultuje pokrok, jehož bylo v souvislosti s akcí dosaženo.

Článek 26

Nezávislí odborníci

1.   Komise jmenuje nezávislé odborníky na pomoc při etickém prověřování a hodnocení podle článku 7 tohoto nařízení a při hodnocení návrhů v souladu s článkem 237 finančního nařízení.

2.   Nezávislí odborníci uvedení v odstavci 1 tohoto článku musí s ohledem na svou státní příslušnost pokud možno zastupovat co nejvyšší počet členských států a musí být vybráni na základě výzev k vyjádření zájmu adresovaných ministerstvům obrany a podřízeným agenturám, jiným příslušným vládním orgánům, výzkumným ústavům, univerzitám, podnikatelským sdružením nebo podnikům v obranném sektoru, s cílem sestavit seznam nezávislých odborníků. Odchylně od článku 237 finančního nařízení se tento seznam nezávislých odborníků nezveřejňuje.

3.   Bezpečnostní prověrky jmenovaných nezávislých odborníků ověří příslušný členský stát.

4.   V zájmu transparentnosti, pokud jde o bezpečnostní prověrky nezávislých odborníků, je výbor uvedený v článku 34 každoročně informován o seznamu nezávislých odborníků. Komise zajistí, aby nezávislí odborníci nehodnotili záležitosti, ohledně kterých se nacházejí ve střetu zájmu, ani neposkytovali poradenství či pomoc týkající se takových záležitostí.

5.   Nezávislí odborníci se vyberou podle toho, jestli jsou jejich dovednosti, zkušenosti a znalosti relevantní z hlediska úkolů, kterými mají být pověřeni.

Článek 27

Použití předpisů o utajovaných informacích

1.   V rámci působnosti tohoto nařízení:

| a) | každý členský stát zajistí, aby poskytoval pro utajované informace EU stupeň ochrany rovnocenný stupni, který je poskytován bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v rozhodnutí Rady 2013/488/EU (28); |
| --- | --- |

a)

každý členský stát zajistí, aby poskytoval pro utajované informace EU stupeň ochrany rovnocenný stupni, který je poskytován bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v rozhodnutí Rady 2013/488/EU (28);

| b) | Komise chrání utajované informace v souladu s bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444; |
| --- | --- |

b)

Komise chrání utajované informace v souladu s bezpečnostními pravidly stanovenými v rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444;

| c) | fyzické osoby s bydlištěm v třetích zemích a právnické osoby usazené v třetích zemích mohou nakládat s utajovanými informacemi EU týkajícími se fondu, pouze pokud se na ně v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy poskytující stupeň ochrany přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními pravidly Komise stanovenými v rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444 a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v rozhodnutí 2013/488/EU; |
| --- | --- |

c)

fyzické osoby s bydlištěm v třetích zemích a právnické osoby usazené v třetích zemích mohou nakládat s utajovanými informacemi EU týkajícími se fondu, pouze pokud se na ně v těchto zemích vztahují bezpečnostní předpisy poskytující stupeň ochrany přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními pravidly Komise stanovenými v rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444 a bezpečnostními pravidly Rady stanovenými v rozhodnutí 2013/488/EU;

| d) | rovnocennost bezpečnostních předpisů uplatňovaných ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci se stanoví v dohodě o bezpečnosti informací, upravující i případné otázky průmyslové bezpečnosti, které byly nebo mezi Unií a danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací uzavřeny v souladu s postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU; a |
| --- | --- |

d)

rovnocennost bezpečnostních předpisů uplatňovaných ve třetí zemi nebo v mezinárodní organizaci se stanoví v dohodě o bezpečnosti informací, upravující i případné otázky průmyslové bezpečnosti, které byly nebo mezi Unií a danou třetí zemí nebo mezinárodní organizací uzavřeny v souladu s postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování EU a s ohledem na článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU; a

| e) | aniž je dotčen článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU a pravidla upravující průmyslovou bezpečnost, jak jsou stanovena v rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444, může být fyzické osobě nebo právnické osobě, třetí zemi nebo mezinárodní organizaci umožněn přístup k utajovaným informacím EU, je-li to na základě posouzení jednotlivého případu považováno za nezbytné, a to s ohledem na povahu a obsah těchto informací, potřebu příjemce znát tyto informace a míru prospěchu pro Unii. |
| --- | --- |

e)

aniž je dotčen článek 13 rozhodnutí 2013/488/EU a pravidla upravující průmyslovou bezpečnost, jak jsou stanovena v rozhodnutí (EU, Euratom) 2015/444, může být fyzické osobě nebo právnické osobě, třetí zemi nebo mezinárodní organizaci umožněn přístup k utajovaným informacím EU, je-li to na základě posouzení jednotlivého případu považováno za nezbytné, a to s ohledem na povahu a obsah těchto informací, potřebu příjemce znát tyto informace a míru prospěchu pro Unii.

2.   Pokud se akce týkají utajovaných informací či takové informace vyžadují nebo obsahují, upřesní příslušný financující subjekt v dokumentech týkajících se výzvy k podávání návrhů nebo nabídek opatření a požadavky nezbytné k zajištění bezpečnosti těchto informací na požadované úrovni.

3.   Komise zřídí zabezpečený systém výměny informací k usnadnění výměny citlivých informací, včetně utajovaných informací, mezi Komisí a členskými státy a přidruženými zeměmi a, je-li to vhodné, i s žadateli a příjemci. Systém zohlední vnitrostátní bezpečnostní předpisy členských států.

4.   O původcovství utajovaných nových informací získaných při provádění výzkumné nebo vývojové akce rozhodnou členské státy, na jejichž území jsou příjemci usazeni. Členské státy se mohou rozhodnout, že za tímto účelem zřídí zvláštní bezpečnostní rámec pro ochranu utajovaných informací týkajících se dané akce a nakládání s nimi a informují o tom Komisi. Tímto bezpečnostním rámcem není dotčena možnost Komise mít přístup k informacím potřebným k provádění výzkumné nebo vývojové akce.

Pokud uvedené členské státy takový zvláštní bezpečnostní rámec nezřídí, zřídí Komise bezpečnostní rámec pro danou akci v souladu s rozhodnutím (EU, Euratom) 2015/444.

Příslušný bezpečnostní rámec pro danou akci musí být v každém případě zaveden před podpisem dohody o financování nebo před podpisem smlouvy.

Článek 28

Monitorování a podávání zpráv

1.   Ukazatele pro podávání zpráv o pokroku při plnění specifických cílů fondu stanovených v čl. 3 odst. 2 jsou uvedeny v příloze.

2.   Pro zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého při plnění cílů fondu je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 33 akty v přenesené pravomoci, jimiž se mění příloha, co do ukazatelů, je-li to považováno za nezbytné, a jimiž se toto nařízení doplňuje o ustanovení o zavedení rámce pro monitorování a hodnocení.

3.   Komise provádění fondu pravidelně monitoruje a o dosaženém pokroku každoročně podává zprávu Evropskému parlamentu a Radě, ve které se mimo jiné uvede, jak jsou při provádění fondu zohledněny poznatky a poučení získané při provádění programu EDIDP a akce PADR. Za tímto účelem Komise zavede nezbytná opatření pro monitorování.

4.   Systém vykazování výkonnosti zajistí, aby údaje pro monitorování provádění fondu a jeho výsledků byly shromažďovány účinně, efektivně a včas.

Za tímto účelem se stanoví přiměřené požadavky na podávání zpráv pro příjemce finančních prostředků Unie a, je-li to vhodné, i pro členské státy.

Článek 29

Hodnocení fondu

1.   Hodnocení fondu se provádějí včas, aby je bylo možné promítnout do rozhodovacího procesu.

2.   Průběžné hodnocení fondu se provede, jakmile je k dispozici dostatek informací o jeho provádění, avšak nejpozději do čtyř let od začátku období provádění fondu.

Předmětem zprávy o průběžném hodnocení vypracované pro období do 31. července 2024, budou zejména:

| a) | posouzení správy fondu, mimo jiné pokud jde o






  i) | ustanovení týkající se nezávislých odborníků; |
| --- | --- | --- |

a)

posouzení správy fondu, mimo jiné pokud jde o

i)

ustanovení týkající se nezávislých odborníků;

| ii) | uplatňování etických prověřování a postupů hodnocení stanovených v článku 7 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

ii)

uplatňování etických prověřování a postupů hodnocení stanovených v článku 7 tohoto nařízení;

| b) | poznatky a poučení získané při provádění programu EDIDP a akce PADR; |
| --- | --- |

b)

poznatky a poučení získané při provádění programu EDIDP a akce PADR;

| c) | míry plnění; |
| --- | --- |

c)

míry plnění;

| d) | výsledky přidělování finančních prostředků projektům, včetně míry účasti malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací a míry jejich přeshraniční účasti; |
| --- | --- |

d)

výsledky přidělování finančních prostředků projektům, včetně míry účasti malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací a míry jejich přeshraniční účasti;

| e) | sazby náhrad nepřímých nákladů stanovených v článku 15 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

e)

sazby náhrad nepřímých nákladů stanovených v článku 15 tohoto nařízení;

| f) | částky vyčleněné na přelomové obranné technologie ve výzvách k podávání návrhů; a |
| --- | --- |

f)

částky vyčleněné na přelomové obranné technologie ve výzvách k podávání návrhů; a

| g) | financování poskytnuté v souladu s článkem 195 finančního nařízení. |
| --- | --- |

g)

financování poskytnuté v souladu s článkem 195 finančního nařízení.

Průběžné hodnocení obsahuje rovněž informace o zemích původu příjemců, počtu zemí účastnících se jednotlivých projektů a případně rozdělení vzniklých práv duševního vlastnictví. Komise může předložit návrhy na jakékoli vhodné změny tohoto nařízení.

3.   Na konci prováděcího období, avšak nejpozději do 31. prosince 2031 provede Komise závěrečné hodnocení a vypracuje zprávu o provádění fondu.

Závěrečná hodnotící zpráva:

| a) | obsahuje výsledky provádění a v co největším možném rozsahu dopady fondu; |
| --- | --- |

a)

obsahuje výsledky provádění a v co největším možném rozsahu dopady fondu;

| b) | vychází z příslušných konzultací s členskými státy a přidruženými zeměmi a klíčovými zúčastněnými stranami a posoudí zejména, do jaké míry se podařilo splnit cíle stanovené v článku 3; |
| --- | --- |

b)

vychází z příslušných konzultací s členskými státy a přidruženými zeměmi a klíčovými zúčastněnými stranami a posoudí zejména, do jaké míry se podařilo splnit cíle stanovené v článku 3;

| c) | napomůže k určení oblastí, ve kterých je Unie při vývoji obranných produktů a technologií závislá na třetích zemích; |
| --- | --- |

c)

napomůže k určení oblastí, ve kterých je Unie při vývoji obranných produktů a technologií závislá na třetích zemích;

| d) | analyzuje přeshraniční účast na akcích prováděných v rámci fondu, a to včetně malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací, a také zapojení těchto podniků a společností do globálního hodnotového řetězce a příspěvek fondu k odstraňování nedostatků zjištěných v plánu rozvoje schopností; a |
| --- | --- |

d)

analyzuje přeshraniční účast na akcích prováděných v rámci fondu, a to včetně malých a středních podniků a společností se střední tržní kapitalizací, a také zapojení těchto podniků a společností do globálního hodnotového řetězce a příspěvek fondu k odstraňování nedostatků zjištěných v plánu rozvoje schopností; a

| e) | obsahuje rovněž informace o zemích původu příjemců a případně rozdělení vzniklých práv duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

e)

obsahuje rovněž informace o zemích původu příjemců a případně rozdělení vzniklých práv duševního vlastnictví.

4.   Komise sdělí závěry hodnocení spolu se svými připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Článek 30

Audity

Audity týkající se použití příspěvku Unie prováděné osobami nebo subjekty včetně těch, jež nebyly pověřeny orgány, institucemi, úřady či agenturami Unie, jsou základem celkové jistoty podle článku 127 finančního nařízení. V souladu s článkem 287 Smlouvy o fungování EU přezkoumává Účetní dvůr účetnictví všech příjmů a výdajů Unie.

Článek 31

Ochrana finančních zájmů Unie

Účastní-li se fondu na základě rozhodnutí přijatého podle mezinárodní dohody nebo na základě jakéhokoli jiného právního nástroje třetí země, udělí nezbytná práva a potřebný přístup příslušné schvalující osobě, OLAFu a Účetnímu dvoru, aby mohly komplexně vykonávat své pravomoci. V případě OLAFu tato práva zahrnují právo provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, jak je stanoveno v nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.

Článek 32

Informace, komunikace a propagace

1.   Příjemci finančních prostředků Unie uvádějí původ těchto prostředků a zajišťují jejich viditelnost, zejména při propagaci akcí a jejich výsledků, tím, že poskytují ucelené, účinné a přiměřené informace různým cílovým skupinám včetně sdělovacích prostředků a veřejnosti. Dohoda o financování obsahuje ustanovení upravující možné vydávání akademických prací o výsledcích výzkumných akcí.

2.   Komise provádí informační a komunikační činnosti týkající se fondu, akcí uskutečněných v rámci fondu a dosažených výsledků.

Finanční zdroje přidělené na fond rovněž přispívají k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisejí s cíli stanovenými v článku 3.

3.   Finanční zdroje přidělené na fond mohou rovněž přispívat k organizaci činností v oblasti šíření výsledků, akcí k navazování kontaktů a činností ke zvýšení informovanosti, které jsou zejména zaměřeny na otevření dodavatelských řetězců s cílem posílit přeshraniční účast malých a středních podniků.

HLAVA V

AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI, PROVÁDĚCÍ AKTY, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 33

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 28 je svěřena Komisi na dobu neurčitou od 12. května 2021.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 28 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 28 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 34

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

Evropská obranná agentura je přizvána k účasti na činnosti výboru jako pozorovatel, aby poskytla své názory a odborné znalosti. Evropská služba pro vnější činnost je rovněž přizvána k účasti na činnosti výboru.

Výbor zasedá rovněž ve zvláštních složeních, mimo jiné i k projednání obranných a bezpečnostních aspektů, které se týkají akcí prováděných v rámci fondu.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 35

Zrušovací ustanovení

Nařízení (EU) 2018/1092 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2021.

Článek 36

Přechodná ustanovení

1.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna akcí zahájených podle nařízení (EU) 2018/1092 a podle PADR, které se na příslušné akce nebo na výsledky těchto akcí použijí až do jejich ukončení.

2.   Finanční krytí fondu může rovněž zahrnovat výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění přechodu mezi fondem a opatřeními přijatými podle nařízení (EU) 2018/1092 a PADR.

3.   V případě potřeby lze do rozpočtu Unie na období po 31. prosinci 2027 zapsat prostředky na pokrytí výdajů stanovených v čl. 4 odst. 4 s cílem řídit akce, jež nebudou dokončeny do konce doby trvání tohoto fondu.

Článek 37

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu 29. dubna 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předsedkyně

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 75.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 18. dubna 2019 (Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 16. března 2021 (Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne 29. dubna 2021 (Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/43/ES ze dne 6. května 2009 o zjednodušení podmínek transferů produktů pro obranné účely uvnitř Společenství (Úř. věst. L 146, 10.6.2009, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/81/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci postupů při zadávání některých zakázek na stavební práce, dodávky a služby zadavateli v oblasti obrany a bezpečnosti a o změně směrnic 2004/17/ES a 2004/18/ES (Úř. věst. L 216, 20.8.2009, s. 76).

4

(5)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433I, 22.12.2020, s. 11).

5

(6)  Rozhodnutí Rady 2013/755/EU ze dne 25. listopadu 2013 o přidružení zámořských zemí a území k Evropské unii („rozhodnutí o přidružení zámoří“) (Úř. věst. L 344, 19.12.2013, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1092 ze dne 18. července 2018, kterým se zřizuje Evropský program rozvoje obranného průmyslu s cílem podpořit konkurenceschopnost a inovační kapacitu obranného průmyslu Unie (Úř. věst. L 200, 7.8.2018, s. 30).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

10

(11)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

12

(13)  
  Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s 28.

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

14

(15)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

15

(16)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

16

(17)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

18

(19)  
  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

19

(20)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

20

(21)  Společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (Úř. věst. L 335, 13.12.2008, s. 99).

21

(22)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).

22

(23)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

23

(24)  Dohoda mezi členskými státy Evropské unie zasedajícími v Radě o ochraně utajovaných informací vyměňovaných v zájmu Evropské unie (Úř. věst. C 202, 8.7.2011, s. 13).

24

(25)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2017/2315 ze dne 11. prosince 2017, kterým se zřizuje stálá strukturovaná spolupráce a stanoví seznam zúčastněných členských států (Úř. věst. L 331, 14.12.2017, s. 57).

25

(26)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

26

(27)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

27

(28)  Rozhodnutí Rady 2013/488/EU ze dne 23. září 2013 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 274, 15.10.2013, s. 1).

28

---

PŘÍLOHA

UKAZATELE PRO VYKAZOVÁNÍ POKROKU FONDU PŘI PLNĚNÍ JEHO SPECIFICKÝCH CÍLŮ

Specifický cíl stanovený v čl. 3 odst. 2 písm. a):

| Ukazatel 1: | účastníci






  Měří se: | počet zapojených právních subjektů (dále rozděleno podle velikosti, druhu a země usazení) |
| --- | --- | --- |

Ukazatel 1:

účastníci

Měří se:

počet zapojených právních subjektů (dále rozděleno podle velikosti, druhu a země usazení)

| Ukazatel 2: | kooperativní výzkum
  Měří se:






  2.1. | počet a hodnota financovaných akcí |
| --- | --- | --- |

Ukazatel 2:

kooperativní výzkum

Měří se:

2.1.

počet a hodnota financovaných akcí

| 2.2. | přeshraniční spolupráce: podíl zakázek zadaných malým a středním podnikům a společnostem se střední tržní kapitalizací s hodnotou zakázek na přeshraniční spolupráci |
| --- | --- |

2.2.

přeshraniční spolupráce: podíl zakázek zadaných malým a středním podnikům a společnostem se střední tržní kapitalizací s hodnotou zakázek na přeshraniční spolupráci

| 2.3. | podíl příjemců, kteří neprováděli výzkumnou činnost s obrannými aplikacemi přede dnem ... [den vstupu tohoto nařízení v platnost] |
| --- | --- |

2.3.

podíl příjemců, kteří neprováděli výzkumnou činnost s obrannými aplikacemi přede dnem ... [den vstupu tohoto nařízení v platnost]

| Ukazatel 3: | inovativní produkty
  Měří se:






  3.1. | počet nových patentů vycházejících z akcí podporovaných z fondu |
| --- | --- | --- |

Ukazatel 3:

inovativní produkty

Měří se:

3.1.

počet nových patentů vycházejících z akcí podporovaných z fondu

| 3.2. | souhrnné rozložení patentů mezi malé a střední podniky, společnosti se střední tržní kapitalizací a právní subjekty, které nepatří mezi malé a střední podniky ani společnosti se střední tržní kapitalizací |
| --- | --- |

3.2.

souhrnné rozložení patentů mezi malé a střední podniky, společnosti se střední tržní kapitalizací a právní subjekty, které nepatří mezi malé a střední podniky ani společnosti se střední tržní kapitalizací

| 3.3. | souhrnné rozložení patentů na členský stát |
| --- | --- |

3.3.

souhrnné rozložení patentů na členský stát

Specifický cíl vymezený v čl. 3 odst. 2 písm. b):

| Ukazatel 4: | kooperativní vývoj schopností






  Měří | se: počet a hodnota financovaných akcí na odstraňování nedostatků ve schopnostech zjištěných v plánu rozvoje schopností |
| --- | --- | --- |

Ukazatel 4:

kooperativní vývoj schopností

Měří

se: počet a hodnota financovaných akcí na odstraňování nedostatků ve schopnostech zjištěných v plánu rozvoje schopností

| Ukazatel 5: | nepřetržitá podpora během celého cyklu výzkumu a vývoje






  Měří | se: výskyt práv duševního vlastnictví nebo výsledků získaných v rámci předchozích podporovaných akcí v podkladových informacích |
| --- | --- | --- |

Ukazatel 5:

nepřetržitá podpora během celého cyklu výzkumu a vývoje

Měří

se: výskyt práv duševního vlastnictví nebo výsledků získaných v rámci předchozích podporovaných akcí v podkladových informacích

| Ukazatel 6: | vytváření/podpora pracovních míst






  Měří | se: počet podporovaných zaměstnanců v oblasti obranného výzkumu a vývoje na členský stát |
| --- | --- | --- |

Ukazatel 6:

vytváření/podpora pracovních míst

Měří

se: počet podporovaných zaměstnanců v oblasti obranného výzkumu a vývoje na členský stát

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 12.5.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 170/178 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 170/178

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2021/698

ze dne 30. dubna 2021

o bezpečnosti systémů a služeb zavedených, provozovaných a využívaných v rámci Kosmického programu Unie, které mohou mít dopad na bezpečnost Unie, a o zrušení rozhodnutí 2014/496/SZBP

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropský globální družicový navigační systém (dále jen „GNSS“) je zejména vzhledem ke svému strategickému rozměru, regionálnímu a globálnímu pokrytí a mnohonásobnému využití citlivou infrastrukturou, jejíž zavádění a využívání může mít vliv na bezpečnost Unie a jejích členských států. |
| --- | --- |

(1)

Evropský globální družicový navigační systém (dále jen „GNSS“) je zejména vzhledem ke svému strategickému rozměru, regionálnímu a globálnímu pokrytí a mnohonásobnému využití citlivou infrastrukturou, jejíž zavádění a využívání může mít vliv na bezpečnost Unie a jejích členských států.

| (2) | Vyžaduje-li mezinárodní situace operativní akci Unie a může-li mít provoz GNSS dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, nebo je-li ohrožen provoz GNSS měla by Rada rozhodnout o přijetí nezbytných opatření. |
| --- | --- |

(2)

Vyžaduje-li mezinárodní situace operativní akci Unie a může-li mít provoz GNSS dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států, nebo je-li ohrožen provoz GNSS měla by Rada rozhodnout o přijetí nezbytných opatření.

| (3) | Z tohoto důvodu Rada dne 22. července 2014 přijala rozhodnutí 2014/496/SZBP (1). |
| --- | --- |

(3)

Z tohoto důvodu Rada dne 22. července 2014 přijala rozhodnutí 2014/496/SZBP (1).

| (4) | Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 (2) se zavádí Kosmický program Unie (dále jen „program“) a zřizuje se Agentura Evropské unie pro kosmický program (dále jen „agentura“). Článek 3 uvedeného nařízení stanoví, že program se skládá z pěti složek: globálního družicového navigačního systému (dále jen „Galileo“), regionálního družicového navigačního systému (dále jen „EGNOS“), systému pro pozorování Země (dále jen „Copernicus“), systému pozorování a sledování vesmíru, doplněného o pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí a monitorování rizika blízkozemních těles (dále jen „systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru“) a služby družicové komunikace (dále jen „GOVSATCOM“). |
| --- | --- |

(4)

Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 (2) se zavádí Kosmický program Unie (dále jen „program“) a zřizuje se Agentura Evropské unie pro kosmický program (dále jen „agentura“). Článek 3 uvedeného nařízení stanoví, že program se skládá z pěti složek: globálního družicového navigačního systému (dále jen „Galileo“), regionálního družicového navigačního systému (dále jen „EGNOS“), systému pro pozorování Země (dále jen „Copernicus“), systému pozorování a sledování vesmíru, doplněného o pozorovací parametry týkající se jevů kosmického počasí a monitorování rizika blízkozemních těles (dále jen „systém pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru“) a služby družicové komunikace (dále jen „GOVSATCOM“).

| (5) | Kosmické technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů Unie a jejích členských států. Systémy a služby související s vesmírem jsou samy o sobě potenciálními terči hrozeb. |
| --- | --- |

(5)

Kosmické technologie, data a služby se staly nepostradatelnou součástí každodenního života Evropanů a hrají zásadní úlohu pro zachování mnoha strategických zájmů Unie a jejích členských států. Systémy a služby související s vesmírem jsou samy o sobě potenciálními terči hrozeb.

| (6) | V důsledku zavádění, provozu a využívání každé ze složek programu by mohla vznikat řada hrozeb pro bezpečnost a zásadní zájmy Unie a jejích členských států. Proto je vhodné rozšířit oblast působnosti rozhodnutí 2014/496/SZBP na systémy a služby zřízené v rámci uvedených složek, které výbor zřízený podle čl. 107 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2021/696 ve své bezpečnostní konfiguraci určil jako bezpečnostně citlivé po zohlednění rozdílů mezi složkami programu, zejména pokud jde o pravomoci členských států a kontrolu nad senzory, systémy nebo jinými kapacitami relevantními pro program. |
| --- | --- |

(6)

V důsledku zavádění, provozu a využívání každé ze složek programu by mohla vznikat řada hrozeb pro bezpečnost a zásadní zájmy Unie a jejích členských států. Proto je vhodné rozšířit oblast působnosti rozhodnutí 2014/496/SZBP na systémy a služby zřízené v rámci uvedených složek, které výbor zřízený podle čl. 107 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2021/696 ve své bezpečnostní konfiguraci určil jako bezpečnostně citlivé po zohlednění rozdílů mezi složkami programu, zejména pokud jde o pravomoci členských států a kontrolu nad senzory, systémy nebo jinými kapacitami relevantními pro program.

| (7) | Zkušenosti získané při provádění rozhodnutí 2014/496/SZBP v posledních letech se staly zdrojem nových poznatků. Operační postupy vymezené rozhodnutím 2014/496/SZBP by proto měly být odpovídajícím způsobem upraveny. |
| --- | --- |

(7)

Zkušenosti získané při provádění rozhodnutí 2014/496/SZBP v posledních letech se staly zdrojem nových poznatků. Operační postupy vymezené rozhodnutím 2014/496/SZBP by proto měly být odpovídajícím způsobem upraveny.

| (8) | Informace a odborné poznatky týkající se toho, zda určitá událost související s některým systémem nebo službou, jež se týkají vesmíru, představuje hrozbu pro Unii, členské státy, nebo systémy a služby EU související s vesmírem, by měly být Radě a vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) předloženy agenturou nebo příslušnou strukturou případně určenou pro monitorování bezpečnosti systému zavedeného nebo služby poskytované v rámci složky programu podle čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) 2021/696 (dále jen „určená struktura pro monitorování bezpečnosti“), nebo členskými státy nebo Evropskou komisí. Takové informace mohou dále poskytovat rovněž třetí státy. |
| --- | --- |

(8)

Informace a odborné poznatky týkající se toho, zda určitá událost související s některým systémem nebo službou, jež se týkají vesmíru, představuje hrozbu pro Unii, členské státy, nebo systémy a služby EU související s vesmírem, by měly být Radě a vysokému představiteli Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) předloženy agenturou nebo příslušnou strukturou případně určenou pro monitorování bezpečnosti systému zavedeného nebo služby poskytované v rámci složky programu podle čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) 2021/696 (dále jen „určená struktura pro monitorování bezpečnosti“), nebo členskými státy nebo Evropskou komisí. Takové informace mohou dále poskytovat rovněž třetí státy.

| (9) | V linii operačního vedení, jež má být stanovena pro účely reakce na hrozby pro Unii, členské státy nebo pro systémy a služby zřízené v rámci programu, by měly být vyjasněny příslušné úlohy Rady, vysokého představitele, agentury, případné určené struktury pro monitorování bezpečnosti a členských států. |
| --- | --- |

(9)

V linii operačního vedení, jež má být stanovena pro účely reakce na hrozby pro Unii, členské státy nebo pro systémy a služby zřízené v rámci programu, by měly být vyjasněny příslušné úlohy Rady, vysokého představitele, agentury, případné určené struktury pro monitorování bezpečnosti a členských států.

| (10) | Článek 28 nařízení (EU) 2021/696 stanoví, že Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a to i v oblasti bezpečnosti. Toto rozhodnutí by mělo vymezit povinnosti Rady a vysokého představitele při odvracení hrozeb vyplývajících ze zavádění, provozu a využívání systémů a služeb souvisejících s vesmírem, nebo v případě ohrožení těchto systémů nebo služeb. |
| --- | --- |

(10)

Článek 28 nařízení (EU) 2021/696 stanoví, že Komise má celkovou odpovědnost za provádění programu, a to i v oblasti bezpečnosti. Toto rozhodnutí by mělo vymezit povinnosti Rady a vysokého představitele při odvracení hrozeb vyplývajících ze zavádění, provozu a využívání systémů a služeb souvisejících s vesmírem, nebo v případě ohrožení těchto systémů nebo služeb.

| (11) | V tomto ohledu jsou základní vymezení hrozeb obsažena v bezpečnostních požadavcích pro konkrétní systém, v nichž jsou zahrnuty hlavní obecné hrozby, které má každá složka programu řešit, a v příslušných bezpečnostních plánech systému, které zahrnují rejstříky bezpečnostních rizik zřízené v rámci procesů bezpečnostní akreditace pro každou složku. Tato základní vymezení se použijí jako vodítka pro určení hrozeb, kterými se má toto rozhodnutí konkrétně zabývat, a pro dokončení operačních postupů pro provedení tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(11)

V tomto ohledu jsou základní vymezení hrozeb obsažena v bezpečnostních požadavcích pro konkrétní systém, v nichž jsou zahrnuty hlavní obecné hrozby, které má každá složka programu řešit, a v příslušných bezpečnostních plánech systému, které zahrnují rejstříky bezpečnostních rizik zřízené v rámci procesů bezpečnostní akreditace pro každou složku. Tato základní vymezení se použijí jako vodítka pro určení hrozeb, kterými se má toto rozhodnutí konkrétně zabývat, a pro dokončení operačních postupů pro provedení tohoto rozhodnutí.

| (12) | V naléhavých případech může být nutné přijmout rozhodnutí pouze v rámci několika málo hodin od obdržení informací o hrozbě. Neumožňují-li okolnosti Radě, aby přijala rozhodnutí o odvrácení hrozby či zmírnění vážného poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více členských států, nebo jsou-li ohroženy systémy nebo služby související s vesmírem, měl by být k vydání nezbytných prozatímních pokynů oprávněn vysoký představitel. Za těchto okolností by Rada měla být neprodleně informována a měla by co nejdříve přezkoumat prozatímní pokyny. |
| --- | --- |

(12)

V naléhavých případech může být nutné přijmout rozhodnutí pouze v rámci několika málo hodin od obdržení informací o hrozbě. Neumožňují-li okolnosti Radě, aby přijala rozhodnutí o odvrácení hrozby či zmírnění vážného poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více členských států, nebo jsou-li ohroženy systémy nebo služby související s vesmírem, měl by být k vydání nezbytných prozatímních pokynů oprávněn vysoký představitel. Za těchto okolností by Rada měla být neprodleně informována a měla by co nejdříve přezkoumat prozatímní pokyny.

| (13) | V souladu s čl. 34 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) 2021/696 by měla agentura v rámci své oblasti působnosti zajistit provoz bezpečnostního střediska systému Galileo v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 2 uvedeného článku a s pokyny vypracovanými v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí. V souladu s čl. 79 odst. 1 písm. j) nařízení (EU) 2021/696 má výkonný ředitel agentury zajistit, aby agentura byla jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(13)

V souladu s čl. 34 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) 2021/696 by měla agentura v rámci své oblasti působnosti zajistit provoz bezpečnostního střediska systému Galileo v souladu s požadavky uvedenými v odstavci 2 uvedeného článku a s pokyny vypracovanými v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí. V souladu s čl. 79 odst. 1 písm. j) nařízení (EU) 2021/696 má výkonný ředitel agentury zajistit, aby agentura byla jakožto provozovatel bezpečnostního střediska systému Galileo schopna reagovat na pokyny vydávané na základě tohoto rozhodnutí.

| (14) | Příslušné určené struktury pro monitorování bezpečnosti by měly fungovat v souladu s bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 34 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) 2021/696 a s pokyny vypracovanými podle tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(14)

Příslušné určené struktury pro monitorování bezpečnosti by měly fungovat v souladu s bezpečnostními požadavky uvedenými v čl. 34 odst. 2 prvním pododstavci nařízení (EU) 2021/696 a s pokyny vypracovanými podle tohoto rozhodnutí.

| (15) | Kromě toho rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (3) stanoví pravidla, podle kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, Evropská služba pro vnější činnost, agentury Unie, třetí státy a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo. Zejména se pak v článku 6 rozhodnutí č. 1104/2011/EU stanovuje, že bezpečnostní středisko systému Galileo slouží jako provozní rozhraní mezi příslušnými orgány veřejné regulované služby, Radou a vysokým představitelem a kontrolními středisky, |
| --- | --- |

(15)

Kromě toho rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (3) stanoví pravidla, podle kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, Evropská služba pro vnější činnost, agentury Unie, třetí státy a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo. Zejména se pak v článku 6 rozhodnutí č. 1104/2011/EU stanovuje, že bezpečnostní středisko systému Galileo slouží jako provozní rozhraní mezi příslušnými orgány veřejné regulované služby, Radou a vysokým představitelem a kontrolními středisky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Toto rozhodnutí stanoví povinnosti, které má vykonávat Rada a vysoký představitel:

| a) | s cílem odvrátit ohrožení bezpečnosti Unie nebo jednoho nebo více členských států či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více jejích členských států v důsledku zavádění, provozu a využívání systémů zřízených nebo služeb poskytovaných v rámci složek Kosmického programu Unie (dále jen „program“); nebo |
| --- | --- |

a)

s cílem odvrátit ohrožení bezpečnosti Unie nebo jednoho nebo více členských států či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více jejích členských států v důsledku zavádění, provozu a využívání systémů zřízených nebo služeb poskytovaných v rámci složek Kosmického programu Unie (dále jen „program“); nebo

| b) | v případě ohrožení provozu jakéhokoli z takových systémů nebo poskytování služeb. |
| --- | --- |

b)

v případě ohrožení provozu jakéhokoli z takových systémů nebo poskytování služeb.

2.   Při provádění tohoto rozhodnutí se náležitě zohlední rozdíly mezi složkami programu, zejména pokud jde o pravomoci a kontrolu členských států v oblasti senzorů, systémů nebo jiných kapacit relevantních pro program.

Článek 2

1.   V případě takové hrozby členské státy, Komise, Agentura Evropské unie pro kosmický program (dále jen „agentura“) nebo podle potřeby jakákoli struktura pro monitorování bezpečnosti, určená v souladu s čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) 2021/696 (dále jen „určená struktura pro monitorování bezpečnosti“), neprodleně informují vysokého představitele o všech skutečnostech, jež jsou jim známy a jež považují za relevantní.

2.   Vysoký představitel neprodleně informuje Radu o hrozbě a jejích možných dopadech na bezpečnost Unie nebo jednoho či více členských států a na provoz dotčeného systému nebo na poskytování dotčené služby.

Článek 3

1.   Rada, která jedná jednomyslně na návrh vysokého představitele, rozhodne o nezbytných pokynech pro agenturu nebo případně jakoukoli určenou strukturu pro monitorování bezpečnosti.

2.   Agentura nebo příslušná určená struktura pro monitorování bezpečnosti a Komise poskytnou vysokému představiteli poradenství o pravděpodobném širším dopadu jakýchkoli pokynů, které vysoký představitel hodlá Radě navrhnout podle odstavce 1, na systémy zřízené a služby poskytované v rámci složek programu.

3.   Návrh vysokého představitele uvedený v odstavci 1 zahrnuje posouzení dopadů navrhovaných pokynů.

4.   Politický a bezpečnostní výbor případně poskytne Radě stanovisko k veškerým navrhovaným pokynům.

Článek 4

1.   Pokud naléhavost situace vyžaduje okamžitou akci ještě předtím, než Rada přijme rozhodnutí podle čl. 3 odst. 1, je vysoký představitel oprávněn vydat pro agenturu nebo příslušnou určenou strukturu pro monitorování bezpečnosti nezbytné prozatímní pokyny. Vysoký představitel může instruovat generálního tajemníka Evropské služby pro vnější činnost, aby takové pokyny pro agenturu nebo příslušnou určenou strukturu pro monitorování bezpečnosti vydal jeho jménem.

2.   Vysoký představitel uvědomí neprodleně o veškerých pokynech vydaných podle odstavce 1 Radu a Komisi.

3.   Rada co nejdříve rozhodne o potvrzení, změně nebo zrušení prozatímních pokynů vysokého představitele.

4.   Vysoký představitel své prozatímní pokyny průběžně přezkoumává, příslušným způsobem je mění nebo zruší, pokud již okamžitá akce není zapotřebí. Prozatímní pokyny pozbývají v každém případě platnosti čtyři týdny od jejich vydání nebo na základě rozhodnutí Rady podle odstavce 3.

Článek 5

1.   Do jednoho roku poté, co výbor zřízený podle čl. 107 odst. 1 písm. e) nařízení (EU) 2021/696 ve svém složení pro bezpečnost určil na základě analýzy rizik a hrozeb, kterou v souladu s čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) 2021/696 provedla Komise postupem podle čl. 107 odst. 3 uvedeného nařízení, zda jsou systém vytvořený nebo služba poskytovaná v rámci určité složky programu bezpečnostně citlivé, připraví vysoký představitel nezbytné provozní postupy pro praktické provádění ustanovení tohoto rozhodnutí, pokud jde o příslušný systém nebo dotčenou službu, a předloží je Politickému a bezpečnostnímu výboru ke schválení. Za tímto účelem jsou vysokému představiteli nápomocni odborníci z členských států, Komise, agentury a případně z příslušné určené struktury pro monitorování bezpečnosti.

2.   Provozní postupy uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat předem vymezené pokyny, které mají být provedeny agenturou nebo případně příslušnou určenou strukturou pro monitorování bezpečnosti.

3.   Provozní postupy přezkoumá vysoký představitel alespoň jednou za dva roky, zejména v důsledku postupu každoročního přezkumu zkušeností získaných při provádění tohoto rozhodnutí nebo na žádost členského státu, a předloží je ke schválení Politickému a bezpečnostnímu výboru.

4.   Vysoký představitel nejméně jednou ročně informuje Politický a bezpečnostní výbor o probíhajících činnostech uskutečňovaných za účelem praktického provádění tohoto rozhodnutí.

Článek 6

1.   V souladu s mezinárodními dohodami, které Unie, nebo Unie a členské státy uzavřely, včetně dohod o poskytnutí přístupu k veřejné regulované službě podle čl. 3 odst. 5 rozhodnutí č. 1104/2011/EU, má vysoký představitel pravomoc uzavírat správní ujednání se třetími státy, pokud jde o spolupráci za účelem provádění tohoto rozhodnutí. Tato ujednání podléhají jednomyslnému schválení Radou.

2.   Pokud taková ujednání vyžadují přístup k utajovaným informacím Unie, musí být poskytnutí či výměna utajovaných informací schváleny v souladu s příslušnými bezpečnostními pravidly.

Článek 7

Rada přezkoumá toto rozhodnutí a v případě potřeby upraví pravidla a postupy, které jsou v něm uvedeny, do tří let ode dne vstupu tohoto rozhodnutí v platnost, nebo na žádost některého členského státu.

Článek 8

Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění provádění tohoto rozhodnutí v příslušné oblasti své pravomoci, mimo jiné v souladu s čl. 34 odst. 6 písm. a) nařízení (EU) 2021/696. Za tímto účelem zřídí členské státy jedno nebo více kontaktních míst, která budou přispívat k provoznímu řešení hrozby. Tímto kontaktním místem mohou být fyzické nebo právnické osoby.

Článek 9

Rozhodnutí 2014/496/SZBP se zrušuje.

Provozní postupy vypracované podle rozhodnutí 2014/496/SZBP, pokud jde o systém Galileo, zůstávají v platnosti, dokud nejsou aktualizovány podle tohoto rozhodnutí.

Článek 10

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se od 1. ledna 2021.

V Bruselu dne 30. dubna 2021.

Za Radu

předsedkyně

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2014/496/SZBP ze dne 22. července 2014 o aspektech zavádění, provozu a využívání evropského globálního družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie a o zrušení společné akce 2004/552/SZBP (Úř. věst. L 219, 25.7.2014, s. 53).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí Kosmický program Unie a zřizuje Agentura Evropské unie pro kosmický program a zrušují nařízení (EU) č. 912/2010, (EU) č. 1285/2013 a (EU) č. 377/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU (viz strana 69 v tomto čísle Úředního věstníku).

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU ze dne 25. října 2011 o podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo (Úř. věst. L 287, 4.11.2011. s. 1)

3

---