# Az Európai Unió L 130/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 130 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. április 15. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 130

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. április 15.

---

| Tartalom | | III   Egyéb jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 156/20/COL határozata (2020. december 16.) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekről szóló iránymutatás elfogadásáról [2021/604] | 1 |
| | * | Iránymutatás az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekhez | 3 |

Tartalom

III   Egyéb jogi aktusok

Oldal

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 156/20/COL határozata (2020. december 16.) az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekről szóló iránymutatás elfogadásáról [2021/604]

1

*

Iránymutatás az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekhez

3

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2021.4.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/1

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 156/20/COL HATÁROZATA

(2020. december 16.)

az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekről szóló iránymutatás elfogadásáról [2021/604]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),

TEKINTETTEL:

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

az EFTA-tagállamok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára.

MIVEL:

A felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek.

A felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben az említett megállapodás vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli.

Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2012 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott állami támogatási intézkedésekről szóló hatósági iránymutatás (1)
  2020. december 31-ig alkalmazandó.

2020. szeptember 21-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) elfogadta az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekről szóló iránymutatást (a továbbiakban: iránymutatás) (2). Az iránymutatás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 10a. cikkének (6) bekezdésében és 10b. cikkében előírt egyedi támogatási intézkedések összeegyeztethetőnek nyilváníthatók.

Az iránymutatás az Európai Gazdasági Térséget (a továbbiakban: EGT) is érinti.

Az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az EGT egész területén biztosítani kell, összhangban az EGT-megállapodás 1. cikkében megállapított homogenitásra vonatkozó célkitűzéssel.

Helyénvaló a Hatóság jelenleg alkalmazandó iránymutatásait az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek 2021 utáni kereskedelmi rendszerével összefüggésben egyes állami támogatási intézkedésekre vonatkozó új iránymutatásokkal felváltani, amelyek megfelelnek a Bizottság iránymutatásainak (4).

Az EGT-megállapodáshoz csatolt XV. mellékletben szereplő „Általános megjegyzések” cím II. bekezdése értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat.

Az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

Az EFTA-államokkal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Hatóság bevezeti az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekről szóló új iránymutatást. Az új iránymutatást csatolták e határozathoz és az új iránymutatás a határozat szerves részét képezi.

2. cikk

E határozatnak csak az angol nyelvű változata hiteles.

A határozat kelt Brüsszelben, 2020. december 16-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Bente ANGELL-HANSEN

elnök

felelős testületi tag

Frank J. BÜCHEL

testületi tag

Högni KRISTJÁNSSON

testületi tag

Carsten ZATSCHLER

ellenjegyző igazgató,

Jogi és Végrehajtási Ügyek Igazgatósága

---

(1)  
  HL L 296., 2013.11.7., 25. o.

1

(2)  
  HL C 317., 2020.9.25., 5. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.). Az irányelvet a 146/2007 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 100., 2008.4.10., 92. o. és 19. sz. EGT-kiegészítés, 2008.4.10., 90. o.) belefoglalta az EGT-megállapodás XX. melléklete 21. a) pontjának l) alpontjába.

3

(4)  Az okirat száma: 1166905.

4

---

| 2021.4.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 130/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 130/3

---

Iránymutatás az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekhez (1)

BEVEZETÉS

BEVEZETÉS

| 1. | Annak megakadályozása érdekében, hogy az állami támogatások torzítsák az Európai Gazdasági Térségen (a továbbiakban: EGT) belüli versenyt, és a közös érdekkel ellentétes módon befolyásolják az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelmet, az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése megállapítja azt az elvet, miszerint tilos az állami támogatás, kivéve, ha az az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kivételek kategóriái alá tartozik, vagy ha azt az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) a Szerződés 61. cikkének (3) bekezdése értelmében az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Az EGT-megállapodás 49. cikke és 59. cikkének (2) bekezdése, valamint az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv) 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szintén meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az állami támogatás összeegyeztethető vagy összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. |
| --- | --- |

1.

Annak megakadályozása érdekében, hogy az állami támogatások torzítsák az Európai Gazdasági Térségen (a továbbiakban: EGT) belüli versenyt, és a közös érdekkel ellentétes módon befolyásolják az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelmet, az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése megállapítja azt az elvet, miszerint tilos az állami támogatás, kivéve, ha az az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kivételek kategóriái alá tartozik, vagy ha azt az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) a Szerződés 61. cikkének (3) bekezdése értelmében az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Az EGT-megállapodás 49. cikke és 59. cikkének (2) bekezdése, valamint az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv) 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szintén meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az állami támogatás összeegyeztethető vagy összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével.

| 2. | Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a Hatóság az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekintheti az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

2.

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a Hatóság az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekintheti az egyes gazdasági tevékenységek fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| 3. | A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) az üvegházhatású gázkibocsátás költséghatékony és gazdaságos csökkentésének előmozdítása érdekében létrehozta az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerét (uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer). A 2003/87/EK irányelvet 2018-ban módosították (3) az EU ETS továbbfejlesztése és a 2021–2030 közötti időszakra történő meghosszabbítása érdekében. |
| --- | --- |

3.

A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2

3

| 4. | 2019. december 11-én a Bizottság közzétette az európai zöld megállapodásról szóló közleményt (4), amelyben felvázolja azokat a szakpolitikákat, amelyek a klímasemlegesség 2050-ig történő elérését és más környezeti problémák kezelését célozzák Európában. Az európai zöld megállapodás céljainak megvalósítása érdekében újra kell gondolni a tiszta energiaellátásra irányuló szakpolitikákat beleértve a gazdaság, az ipar, a termelés és a fogyasztás, a nagyléptékű infrastruktúra, a közlekedés, az élelmiszeripar és a mezőgazdaság, az építőipar, valamint az adópolitika és a szociális ellátások területét. |
| --- | --- |

4.

2019. december 11-én a Bizottság közzétette az európai zöld megállapodásról szóló közleményt (4

| 5. | Ameddig nemzetközi partnereink közül sokan nem osztják törekvéseinket, addig fennáll a kibocsátásáthelyezés kockázata is – vagy azért, mert a termelést az EU-ból más, a kibocsátáscsökkentésre kevésbé törekvő országokba helyezik át, vagy azért, mert az uniós termékeket nagyobb szénlábnyomú importtermékekkel váltják ki. Ha ez bekövetkezik, a globális kibocsátás nem fog csökkenni, ami hiábavalóvá teszi az EU és iparágai által az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. konferenciáját követően 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodás (5) globális éghajlat-politikai célkitűzéseinek elérése érdekében tett erőfeszítéseket.
  A Hatóság megjegyzi, hogy a (4) bekezdésben és a jelenlegi bekezdésben említett szakpolitikai eszköz vagy nemzetközi közjogi megállapodás, valamint egyes olyan jogszabályi rendelkezések, amelyekre ezen iránymutatás hivatkozik, nem illeszthetők be az EGT-megállapodásba, illetve nem tartoznak annak hatálya alá (6). Mindazonáltal a Hatóság – azzal a céllal, hogy EGT-szerte biztosítsa az állami támogatási rendelkezések egységes alkalmazását és az egyenlő versenyfeltételeket – a környezetvédelmi támogatásnak az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetősége vizsgálatakor általánosságban ugyanazokat a referenciapontokat fogja alkalmazni, mint a bizottsági iránymutatás, miközben figyelembe veszi az EGT-tag EFTA-államok sajátos jogalkotási helyzetét. Ez azt vonja maga után, hogy ez az iránymutatás akkor hivatkozik releváns európai uniós jogszabályokra és szakpolitikai dokumentumokra, ha ilyeneket elfogadtak. A Hatóság hangsúlyozza, hogy az európai uniós jogszabályokra való hivatkozások nem jelentik azt, hogy az EGT-tag EFTA-államok kötelesek megfelelni az említett jogszabályoknak, amennyiben azokat nem hajtották végre az EGT-megállapodásban. Ezek a szövegek csupán annak alapjául szolgálnak, hogy értékeljék az állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

5.

Ameddig nemzetközi partnereink közül sokan nem osztják törekvéseinket, addig fennáll a kibocsátásáthelyezés kockázata is – vagy azért, mert a termelést az EU-ból más, a kibocsátáscsökkentésre kevésbé törekvő országokba helyezik át, vagy azért, mert az uniós termékeket nagyobb szénlábnyomú importtermékekkel váltják ki. Ha ez bekövetkezik, a globális kibocsátás nem fog csökkenni, ami hiábavalóvá teszi az EU és iparágai által az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. konferenciáját követően 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodás (5

A Hatóság megjegyzi, hogy a (4) bekezdésben és a jelenlegi bekezdésben említett szakpolitikai eszköz vagy nemzetközi közjogi megállapodás, valamint egyes olyan jogszabályi rendelkezések, amelyekre ezen iránymutatás hivatkozik, nem illeszthetők be az EGT-megállapodásba, illetve nem tartoznak annak hatálya alá (6). Mindazonáltal a Hatóság – azzal a céllal, hogy EGT-szerte biztosítsa az állami támogatási rendelkezések egységes alkalmazását és az egyenlő versenyfeltételeket – a környezetvédelmi támogatásnak az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetősége vizsgálatakor általánosságban ugyanazokat a referenciapontokat fogja alkalmazni, mint a bizottsági iránymutatás, miközben figyelembe veszi az EGT-tag EFTA-államok sajátos jogalkotási helyzetét. Ez azt vonja maga után, hogy ez az iránymutatás akkor hivatkozik releváns európai uniós jogszabályokra és szakpolitikai dokumentumokra, ha ilyeneket elfogadtak. A Hatóság hangsúlyozza, hogy az európai uniós jogszabályokra való hivatkozások nem jelentik azt, hogy az EGT-tag EFTA-államok kötelesek megfelelni az említett jogszabályoknak, amennyiben azokat nem hajtották végre az EGT-megállapodásban. Ezek a szövegek csupán annak alapjául szolgálnak, hogy értékeljék az állami támogatási intézkedések összeegyeztethetőségét az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése értelmében.

6

| 6. | Az EU ETS végrehajtásának kontextusában az állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja annak biztosítása, hogy a támogatás pozitív hatásai ellensúlyozzák a támogatás negatív, vagyis a belső piacon belüli versenyre gyakorolt torzító hatásait. Az állami támogatásnak szükségesnek kell lennie az EU ETS környezetvédelmi célkitűzésének eléréséhez (a támogatás szükségessége), és a környezetvédelem megvalósítani kívánt szintjéhez szükséges minimumra kell korlátozódnia (a támogatás arányossága) anélkül, hogy a támogatás a belső piacon a verseny és a kereskedelem indokolatlan torzulásához vezetne. |
| --- | --- |

6.

Az EU ETS végrehajtásának kontextusában az állami támogatások ellenőrzésének elsődleges célja annak biztosítása, hogy a támogatás pozitív hatásai ellensúlyozzák a támogatás negatív, vagyis a belső piacon belüli versenyre gyakorolt torzító hatásait. Az állami támogatásnak szükségesnek kell lennie az EU ETS környezetvédelmi célkitűzésének eléréséhez (a támogatás szükségessége), és a környezetvédelem megvalósítani kívánt szintjéhez szükséges minimumra kell korlátozódnia (a támogatás arányossága) anélkül, hogy a támogatás a belső piacon a verseny és a kereskedelem indokolatlan torzulásához vezetne.

| 7. | Ebben az iránymutatásban a Hatóság meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén az EU ETS kontextusában nyújtott támogatások – az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében – az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthetők. Miután a Hatóság áttekintett és esetlegesen felülvizsgált az éghajlatpolitikával kapcsolatos minden szakpolitikai eszközt (nevezetesen a 2003/87/EK irányelvet) a tekintetben, hogy azok az éghajlat-politikai céltervet, továbbá az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus létrehozására irányuló kezdeményezést tükrözve lehetőséget nyújtanak-e az üvegházhatásúgáz-kibocsátás további csökkentésére 2030-ig, ellenőrizni fogja, hogy a klímasemlegességi célkitűzés teljesítésével való konzisztencia vagy az ahhoz való hozzájárulás érdekében szükség van-e a jelen iránymutatás felülvizsgálatára vagy kiigazítására az egyenlő versenyfeltételek biztosítása mellett (7). |
| --- | --- |

7.

Ebben az iránymutatásban a Hatóság meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén az EU ETS kontextusában nyújtott támogatások – az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében – az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthetők. Miután a Hatóság áttekintett és esetlegesen felülvizsgált az éghajlatpolitikával kapcsolatos minden szakpolitikai eszközt (nevezetesen a 2003/87/EK irányelvet) a tekintetben, hogy azok az éghajlat-politikai céltervet, továbbá az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus létrehozására irányuló kezdeményezést tükrözve lehetőséget nyújtanak-e az üvegházhatásúgáz-kibocsátás további csökkentésére 2030-ig, ellenőrizni fogja, hogy a klímasemlegességi célkitűzés teljesítésével való konzisztencia vagy az ahhoz való hozzájárulás érdekében szükség van-e a jelen iránymutatás felülvizsgálatára vagy kiigazítására az egyenlő versenyfeltételek biztosítása mellett (7

| 8. | Ez az iránymutatás figyelembe veszi továbbá az európai kis- és középvállalkozások (kkv-k) jellegzetességeit, összhangban a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című közleménnyel (8). |
| --- | --- |

8.

Ez az iránymutatás figyelembe veszi továbbá az európai kis- és középvállalkozások (kkv-k) jellegzetességeit, összhangban a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című közleménnyel (8

1.   HATALY ES FOGALOMMEGHATAROZASOK

HATALY ES FOGALOMMEGHATAROZASOK

1.1.   Hatály

Hatály

| 9. | Az ezen iránymutatásban meghatározott elvek csak a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdésében és 10c. cikkében meghatározott támogatási intézkedésekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

9.

Az ezen iránymutatásban meghatározott elvek csak a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdésében és 10c. cikkében meghatározott támogatási intézkedésekre vonatkoznak.

| 10. | Nem ítélhető oda támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak (9). |
| --- | --- |

10.

Nem ítélhető oda támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak (9

| 11. | Az olyan vállalkozás javára szóló támogatás értékelésekor, amellyel szemben valamely még nem teljesített támogatást jogellenesnek és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi, hatósági határozaton alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Hatóság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatási összeget (10). A gyakorlatban mindkét támogatási intézkedés kumulatív hatását értékeli, és felfüggesztheti az új támogatás kifizetését a még nem teljesített visszafizetési felszólítás végrehajtásáig. |
| --- | --- |

11.

Az olyan vállalkozás javára szóló támogatás értékelésekor, amellyel szemben valamely még nem teljesített támogatást jogellenesnek és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi, hatósági határozaton alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Hatóság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatási összeget (10

1.2.   Ezen iránymutatás hatálya alá tartozó támogatási intézkedések

Ezen iránymutatás hatálya alá tartozó támogatási intézkedések

1.2.1.   Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás EU ETS-re visszavezethető költségeinek beépülése okozta villamosenergiaár-növekedés (általánosan használt néven: a közvetett kibocsátási költségek) kompenzálásához nyújtott támogatás

| 12. | A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdése alapján az EGT-államok pénzügyi intézkedéseket hoznak az olyan ágazatok vagy alágazatok számára, amelyek kitettek a kibocsátásáthelyezés tényleges kockázatának olyan jelentős közvetett költségek következtében, amelyek valójában a villamosenergia-árakban megjelenő üvegházhatású gázok kibocsátásának költségeiből származnak, amennyiben az ilyen pénzügyi intézkedéseket össze lehet egyeztetni az állami támogatásra alkalmazandó szabályokkal és különösen, amennyiben nem torzítják indokolatlanul a versenyt a belső piacon. |
| --- | --- |

12.

A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdése alapján az EGT-államok pénzügyi intézkedéseket hoznak az olyan ágazatok vagy alágazatok számára, amelyek kitettek a kibocsátásáthelyezés tényleges kockázatának olyan jelentős közvetett költségek következtében, amelyek valójában a villamosenergia-árakban megjelenő üvegházhatású gázok kibocsátásának költségeiből származnak, amennyiben az ilyen pénzügyi intézkedéseket össze lehet egyeztetni az állami támogatásra alkalmazandó szabályokkal és különösen, amennyiben nem torzítják indokolatlanul a versenyt a belső piacon.

1.2.2.   Az energiaágazat korszerűsítésére szolgáló opcionális átmeneti ingyenes kiosztáshoz kapcsolódó támogatás

Az energiaágazat korszerűsítésére szolgáló opcionális átmeneti ingyenes kiosztáshoz kapcsolódó támogatás

| 13. | A 2003/87/EK irányelv 10c. cikke értelmében azok az EGT-államok, amelyek eleget tesznek az uniós átlaghoz viszonyított egy főre jutó GDP szintjével kapcsolatos bizonyos feltételeknek, eltérhetnek a 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott elvtől, amely szerint villamosenergia-termelés céljából nem lehet ingyenes kiosztást biztosítani. Ezek az EGT-államok átmenetileg ingyenes kibocsátási egységeket oszthatnak ki villamosenergia-termelő létesítményeknek az energiaágazat modernizációja, diverzifikálása és fenntartható átalakítása céljából. |
| --- | --- |

13.

A 2003/87/EK irányelv 10c. cikke értelmében azok az EGT-államok, amelyek eleget tesznek az uniós átlaghoz viszonyított egy főre jutó GDP szintjével kapcsolatos bizonyos feltételeknek, eltérhetnek a 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében meghatározott elvtől, amely szerint villamosenergia-termelés céljából nem lehet ingyenes kiosztást biztosítani. Ezek az EGT-államok átmenetileg ingyenes kibocsátási egységeket oszthatnak ki villamosenergia-termelő létesítményeknek az energiaágazat modernizációja, diverzifikálása és fenntartható átalakítása céljából.

| 14. | Amint azt a Bizottság több határozata (11) megállapította, az energiaágazat részére történő átmeneti ingyenes kiosztás az Európai Unió működéséről szóló szerződés (12)(a továbbiakban: Szerződés) 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül, mert a tagállamok bevételekről mondanak le azáltal, hogy ingyenes kibocsátási egységeket osztanak ki és szelektív előnyt nyújtanak az energiaágazati szereplőknek. E szereplők versenyben állhatnak más EGT-államokban működő energiaágazati szereplőkkel, ami azzal járhat, hogy e támogatás a belső piacon torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, és érinti a kereskedelmet. |
| --- | --- |

14.

Amint azt a Bizottság több határozata (11

12

1.3.   Fogalommeghatározások

Fogalommeghatározások

| 15. | Ezen iránymutatás alkalmazásában a következő fogalommeghatározások az irányadóak:






  (1) | „támogatás”: az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összes feltételt teljesítő bármilyen intézkedés; |
| --- | --- | --- |

15.

Ezen iránymutatás alkalmazásában a következő fogalommeghatározások az irányadóak:

(1)

„támogatás”: az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében meghatározott összes feltételt teljesítő bármilyen intézkedés;

| (2) | „támogatásnyújtás időszaka”: egy vagy több évet jelent a 2021–2030 közötti időszakban. Amennyiben egy EGT-tag EFTA-állam ennél rövidebb időszakra kíván támogatást nyújtani, referenciának a kedvezményezett valamely üzleti évét kell tekintenie és a támogatást éves alapon kell nyújtania; |
| --- | --- |

(2)

„támogatásnyújtás időszaka”: egy vagy több évet jelent a 2021–2030 közötti időszakban. Amennyiben egy EGT-tag EFTA-állam ennél rövidebb időszakra kíván támogatást nyújtani, referenciának a kedvezményezett valamely üzleti évét kell tekintenie és a támogatást éves alapon kell nyújtania;

| (3) | „kibocsátásáthelyezés”: az üvegházhatású gázok globális kibocsátásának várható növekedését jelenti, amennyiben a vállalkozások az EGT-n kívülre helyezik termelésüket, mert az EU ETS okozta költségnövekedést nem tudják ügyfeleikre hárítani anélkül, hogy jelentős veszteséget szenvednének el piaci részesedésük tekintetében; |
| --- | --- |

(3)

„kibocsátásáthelyezés”: az üvegházhatású gázok globális kibocsátásának várható növekedését jelenti, amennyiben a vállalkozások az EGT-n kívülre helyezik termelésüket, mert az EU ETS okozta költségnövekedést nem tudják ügyfeleikre hárítani anélkül, hogy jelentős veszteséget szenvednének el piaci részesedésük tekintetében;

| (4) | „maximális támogatási intenzitás”: az elszámolható költségek százalékában kifejezett teljes támogatási összeg; |
| --- | --- |

(4)

„maximális támogatási intenzitás”: az elszámolható költségek százalékában kifejezett teljes támogatási összeg;

| (5) | „saját villamosenergia-termelés”: olyan létesítmény általi villamosenergia-termelés, amely a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja értelmében nem minősül „villamosenergia-termelőnek”; |
| --- | --- |

(5)

„saját villamosenergia-termelés”: olyan létesítmény általi villamosenergia-termelés, amely a 2003/87/EK irányelv 3. cikkének u) pontja értelmében nem minősül „villamosenergia-termelőnek”;

| (6) | „kedvezményezett”: támogatásban részesülő vállalkozás; |
| --- | --- |

(6)

„kedvezményezett”: támogatásban részesülő vállalkozás;

| (7) | „európai kibocsátási egység (EUA)”: egy meghatározott időszak alatt egy tonna szén-dioxid-egyenérték kibocsátására vonatkozó átruházható kibocsátási egység; |
| --- | --- |

(7)

„európai kibocsátási egység (EUA)”: egy meghatározott időszak alatt egy tonna szén-dioxid-egyenérték kibocsátására vonatkozó átruházható kibocsátási egység;

| (8) | „bruttó hozzáadott érték”: a tényezőköltségen számított bruttó hozzáadott érték, amely a közvetett adókkal csökkentett és a támogatásokkal növelt, piaci áron számított bruttó hozzáadott érték; |
| --- | --- |

(8)

„bruttó hozzáadott érték”: a tényezőköltségen számított bruttó hozzáadott érték, amely a közvetett adókkal csökkentett és a támogatásokkal növelt, piaci áron számított bruttó hozzáadott érték;

| (9) | „EUA határidős ár”: a támogatásnyújtás évének decemberében esedékes szállítású egyéves határidős EUA-ügyletek napi árainak (záró ajánlati árak) számtani átlaga euróban. Az árak egy adott uniós karbontőzsdén a támogatásnyújtás évét megelőző év január 1-je és december 31-e között megfigyelt árak (13). |
| --- | --- |

(9)

„EUA határidős ár”: a támogatásnyújtás évének decemberében esedékes szállítású egyéves határidős EUA-ügyletek napi árainak (záró ajánlati árak) számtani átlaga euróban. Az árak egy adott uniós karbontőzsdén a támogatásnyújtás évét megelőző év január 1-je és december 31-e között megfigyelt árak (13).

13

| (10) | „CO2-kibocsátási tényező”: a különböző földrajzi területeken fosszilis tüzelőanyagokból előállított villamos energia tCO2/MWh-ban mért CO2-intenzitásának súlyozott átlaga. A súly az adott földrajzi területen a három fosszilis tüzelőanyag alkotta termelési mixet tükrözi. A CO2-kibocsátási tényező az energiaipar CO2-egyenértékben kifejezett kibocsátásra vonatkozó adatainak és a fosszilis tüzelőanyagokból előállított bruttó villamosenergia-termelés (TWh) hányadosa. Ezen iránymutatás (14) alkalmazásában a területek olyan földrajzi zónákként kerülnek meghatározásra, amelyek a) áramtőzsdéken keresztül összekötött alpiacokból állnak, vagy b) amelyeken belül nem létezik elismert szűk keresztmetszet, és – mindkét esetben – a zónákon belüli óránkénti másnapi áramtőzsdeárak (a napi EKB-árfolyamokat használva) euróban mért eltérése maximum 1 %-os egy évben az összes óra jelentős számában. Az ilyen regionális differenciálás a fosszilis tüzelőanyaggal működő erőműveknek a végső nagykereskedelmi ár meghatározásában betöltött jelentőségét mutatja, valamint ezen erőműveknek a bekapcsolási sorrendben marginális erőműként betöltött szerepét. Annak puszta ténye, hogy két EGT-állam egymás között villamos energiával kereskedik, még nem jelenti automatikusan azt, hogy azok szupranacionális régiót képeznének. Tekintettel arra, hogy hiányoznak a szubnacionális szintű idevágó adatok, a földrajzi területek egy vagy több EGT-állam egész területét fogják át. Ennek alapján a következő földrajzi területek határozhatók meg: Adriai térség (Horvátország és Szlovénia), Skandinávia (Svédország és Finnország), Baltikum (Litvánia, Lettország és Észtország), Közép-Nyugat-Európa (Ausztria, Németország és Luxemburg), Ibéria (Portugália és Spanyolország), Csehország és Szlovákia (Csehország és Szlovákia), valamint az összes többi EGT-állam külön-külön, ideértve Izlandot és Norvégiát is (15). A megfelelő maximális regionális CO2-kibocsátási tényezőket, amelyek maximális értékként alkalmazandók abban az esetben, amikor a bejelentő EGT-tag EFTA-állam nem készített értékelést a lenti (11) pontban meghatározott piaci alapú CO2-kibocsátási tényezőről, a III. melléklet sorolja fel. A villamosenergia-forrásokkal való egyenlő bánásmód biztosítása és az esetleges visszaélések elkerülése érdekében az érintett EGT-államban minden villamosenergia-ellátási forrásra (autonóm termelés, villamosenergia-ellátási szerződések vagy hálózati ellátás) és a támogatás valamennyi kedvezményezettjére azonos CO2-kibocsátási tényező vonatkozik; |
| --- | --- |

(10)

„CO2-kibocsátási tényező”: a különböző földrajzi területeken fosszilis tüzelőanyagokból előállított villamos energia tCO2/MWh-ban mért CO2-intenzitásának súlyozott átlaga. A súly az adott földrajzi területen a három fosszilis tüzelőanyag alkotta termelési mixet tükrözi. A CO2-kibocsátási tényező az energiaipar CO2-egyenértékben kifejezett kibocsátásra vonatkozó adatainak és a fosszilis tüzelőanyagokból előállított bruttó villamosenergia-termelés (TWh) hányadosa. Ezen iránymutatás (14) alkalmazásában a területek olyan földrajzi zónákként kerülnek meghatározásra, amelyek a) áramtőzsdéken keresztül összekötött alpiacokból állnak, vagy b) amelyeken belül nem létezik elismert szűk keresztmetszet, és – mindkét esetben – a zónákon belüli óránkénti másnapi áramtőzsdeárak (a napi EKB-árfolyamokat használva) euróban mért eltérése maximum 1 %-os egy évben az összes óra jelentős számában. Az ilyen regionális differenciálás a fosszilis tüzelőanyaggal működő erőműveknek a végső nagykereskedelmi ár meghatározásában betöltött jelentőségét mutatja, valamint ezen erőműveknek a bekapcsolási sorrendben marginális erőműként betöltött szerepét. Annak puszta ténye, hogy két EGT-állam egymás között villamos energiával kereskedik, még nem jelenti automatikusan azt, hogy azok szupranacionális régiót képeznének. Tekintettel arra, hogy hiányoznak a szubnacionális szintű idevágó adatok, a földrajzi területek egy vagy több EGT-állam egész területét fogják át. Ennek alapján a következő földrajzi területek határozhatók meg: Adriai térség (Horvátország és Szlovénia), Skandinávia (Svédország és Finnország), Baltikum (Litvánia, Lettország és Észtország), Közép-Nyugat-Európa (Ausztria, Németország és Luxemburg), Ibéria (Portugália és Spanyolország), Csehország és Szlovákia (Csehország és Szlovákia), valamint az összes többi EGT-állam külön-külön, ideértve Izlandot és Norvégiát is (15). A megfelelő maximális regionális CO2-kibocsátási tényezőket, amelyek maximális értékként alkalmazandók abban az esetben, amikor a bejelentő EGT-tag EFTA-állam nem készített értékelést a lenti (11) pontban meghatározott piaci alapú CO2-kibocsátási tényezőről, a III. melléklet sorolja fel. A villamosenergia-forrásokkal való egyenlő bánásmód biztosítása és az esetleges visszaélések elkerülése érdekében az érintett EGT-államban minden villamosenergia-ellátási forrásra (autonóm termelés, villamosenergia-ellátási szerződések vagy hálózati ellátás) és a támogatás valamennyi kedvezményezettjére azonos CO2-kibocsátási tényező vonatkozik;

2

2

2

2

2

14

15

2

2

2

| (11) | „piaci alapú CO2-kibocsátási tényező”, tCO2/MWh. Azok az EGT-tag EFTA-államok, amelyek a közvetett költségek ellentételezését szándékozzák, az érintett program bejelentésének részeként kérhetik, hogy az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező a villamosenergia-piacon a határár megállapításához alkalmazott technológia CO2-tartalmát vizsgáló tanulmány alapján kerüljön meghatározásra. A piaci alapú CO2-kibocsátási tényező bejelentése során igazolni kell az alkalmazott, piaci alapú CO2-kibocsátási tényező megfelelőségét egyrészt a villamosenergia-rendszer olyan modellje alapján, amely szimulálja az árképzést, másrészt a határár megállapításához alkalmazott technológiára vonatkozóan a t–1. év egészében megfigyelt adatok alapján (beleértve azokat az órákat, amelyekben a határár megállapítása az importok alapján történt). Ezt a jelentést jóváhagyás céljából a nemzeti szabályozó hatóságnak kell benyújtani és a Hatóságnak kell továbbítani az állami támogatási intézkedés Hatóságnak való, az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentésekor. A Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti összeegyeztethetőségi elemzése keretében és ezen iránymutatás alapján értékelni fogja a tanulmány, valamint az annak alapján meghatározott piaci alapú CO2-kibocsátási tényező megfelelőségét. |
| --- | --- |

(11)

„piaci alapú CO2-kibocsátási tényező”, tCO2/MWh. Azok az EGT-tag EFTA-államok, amelyek a közvetett költségek ellentételezését szándékozzák, az érintett program bejelentésének részeként kérhetik, hogy az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező a villamosenergia-piacon a határár megállapításához alkalmazott technológia CO2-tartalmát vizsgáló tanulmány alapján kerüljön meghatározásra. A piaci alapú CO2-kibocsátási tényező bejelentése során igazolni kell az alkalmazott, piaci alapú CO2-kibocsátási tényező megfelelőségét egyrészt a villamosenergia-rendszer olyan modellje alapján, amely szimulálja az árképzést, másrészt a határár megállapításához alkalmazott technológiára vonatkozóan a t–1. év egészében megfigyelt adatok alapján (beleértve azokat az órákat, amelyekben a határár megállapítása az importok alapján történt). Ezt a jelentést jóváhagyás céljából a nemzeti szabályozó hatóságnak kell benyújtani és a Hatóságnak kell továbbítani az állami támogatási intézkedés Hatóságnak való, az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentésekor. A Hatóság az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti összeegyeztethetőségi elemzése keretében és ezen iránymutatás alapján értékelni fogja a tanulmány, valamint az annak alapján meghatározott piaci alapú CO2-kibocsátási tényező megfelelőségét.

2

2

2

2

2

2

2

| (12) | „tényleges termelés”: a létesítmény tonnában/évben kifejezett tényleges termelése a t. évben, utólagosan meghatározva a t+1. évben; |
| --- | --- |

(12)

„tényleges termelés”: a létesítmény tonnában/évben kifejezett tényleges termelése a t. évben, utólagosan meghatározva a t+1. évben;

| (13) | „tényleges villamosenergia-fogyasztás”: a létesítmény MWh-ban kifejezett tényleges villamosenergia-fogyasztása a t. évben (beleértve a támogatásra jogosult kiszervezett termékek előállításához felhasznált villamosenergia-fogyasztást), utólagosan meghatározva a t+1. évben; |
| --- | --- |

(13)

„tényleges villamosenergia-fogyasztás”: a létesítmény MWh-ban kifejezett tényleges villamosenergia-fogyasztása a t. évben (beleértve a támogatásra jogosult kiszervezett termékek előállításához felhasznált villamosenergia-fogyasztást), utólagosan meghatározva a t+1. évben;

| (14) | „villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték”: termékspecifikus villamosenergia-felhasználás és termelésieredmény-tonna azon hányadosa MWh/termelésieredmény-tonnában és Prodcom 8 szinten (16) meghatározva, amelynél a szóban forgó terméket a villamosenergia-felhasználás tekintetében leghatékonyabb termelési módokkal állították elő. A villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték frissítésének összhangban kell lennie a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (2) bekezdésével. A támogatható ágazatokba tartozó azon termékek esetében, amelyekre vonatkozóan az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (17) I. mellékletének 2. szakaszában megállapították a tüzelőanyag és a villamos energia felcserélhetőségét, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek meghatározása ugyanazon rendszerhatárokon belül történik, melynek során a támogatás összegének meghatározásához csak a villamos energia részesedését veszik figyelembe. A támogatható ágazatok termékeinek vonatkozó villamosenergia-felhasználási referenciaértékeit ezen iránymutatás II. melléklete tartalmazza; |
| --- | --- |

(14)

„villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték”: termékspecifikus villamosenergia-felhasználás és termelésieredmény-tonna azon hányadosa MWh/termelésieredmény-tonnában és Prodcom 8 szinten (16) meghatározva, amelynél a szóban forgó terméket a villamosenergia-felhasználás tekintetében leghatékonyabb termelési módokkal állították elő. A villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték frissítésének összhangban kell lennie a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (2) bekezdésével. A támogatható ágazatokba tartozó azon termékek esetében, amelyekre vonatkozóan az (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (17) I. mellékletének 2. szakaszában megállapították a tüzelőanyag és a villamos energia felcserélhetőségét, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek meghatározása ugyanazon rendszerhatárokon belül történik, melynek során a támogatás összegének meghatározásához csak a villamos energia részesedését veszik figyelembe. A támogatható ágazatok termékeinek vonatkozó villamosenergia-felhasználási referenciaértékeit ezen iránymutatás II. melléklete tartalmazza;

16

17

| (15) | „villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték”: a tényleges villamosenergia-felhasználás [...] %-a, melyet a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékekkel együtt hatósági határozatban kell meghatározni. Megfelel a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek alkalmazásából adódó átlagos csökkentési erőfeszítésnek (villamosenergia-felhasználási referenciaérték/előzetes villamosenergia-felhasználás). Az összes olyan termékre alkalmazandó, amelyek támogatható ágazatokba tartoznak, de amelyekre nem határoztak meg a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértéket. |
| --- | --- |

(15)

„villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték”: a tényleges villamosenergia-felhasználás [...] %-a, melyet a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékekkel együtt hatósági határozatban kell meghatározni. Megfelel a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek alkalmazásából adódó átlagos csökkentési erőfeszítésnek (villamosenergia-felhasználási referenciaérték/előzetes villamosenergia-felhasználás). Az összes olyan termékre alkalmazandó, amelyek támogatható ágazatokba tartoznak, de amelyekre nem határoztak meg a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértéket.

2.   KÖZÖS ERTEKELESI ELVEK

KÖZÖS ERTEKELESI ELVEK

| 16. | Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatási intézkedés az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető-e, a Hatóság általában azt elemzi, hogy a támogatási intézkedés kialakítása biztosítja-e azt, hogy a támogatás közös érdekű célkitűzés eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan negatív hatásait. |
| --- | --- |

16.

Annak értékelésekor, hogy egy bejelentett támogatási intézkedés az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinthető-e, a Hatóság általában azt elemzi, hogy a támogatási intézkedés kialakítása biztosítja-e azt, hogy a támogatás közös érdekű célkitűzés eléréséhez való pozitív hozzájárulása meghaladja a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt potenciálisan negatív hatásait.

| 17. | Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2012. május 8-i közlemény (18) a Bizottság által végrehajtott valamennyi támogatási intézkedés összeegyeztethetőségének értékelésében alkalmazható közös elvek azonosítására és meghatározására szólít fel. Ezeket az elveket a Hatóság is végrehajtotta. A Hatóság ezért csak azokat a támogatási intézkedéseket fogja az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek tekinteni, amelyek megfelelnek az alábbi feltételek mindegyikének: az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdésével összhangban hozzá kell járulnia közös érdekű célkitűzés eléréséhez; olyan helyzetre kell irányulnia, amikor a támogatás például piaci hiányosság felszámolása, illetve egyenlőséggel vagy kohézióval kapcsolatos aggály kezelése révén olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani; a támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie a közös érdekű célkitűzés kezeléséhez; a támogatásnak oly módon kell megváltoztatnia az érintett vállalkozások magatartását, hogy azok olyan többlettevékenységekbe kezdjenek, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végeznének; a támogatás összegét és intenzitását a szükséges minimumra kell korlátozni; a támogatás negatív hatásainak kellően korlátozottaknak kell lenniük; az EGT-tag EFTA-államoknak, a Hatóságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük a vonatkozó jogszabályokhoz és az azok alapján odaítélt támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz |
| --- | --- |

17.

Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítéséről szóló, 2012. május 8-i közlemény (18

| 18. | Az alábbi 3.1. és 3.2. szakaszok kifejtik, hogy ezek az általános kritériumok hogyan jelennek meg az ezen iránymutatás hatálya alá tartozó támogatási intézkedések alkalmazása során teljesítendő konkrét összeegyeztethetőségi követelményekben. |
| --- | --- |

18.

Az alábbi 3.1. és 3.2. szakaszok kifejtik, hogy ezek az általános kritériumok hogyan jelennek meg az ezen iránymutatás hatálya alá tartozó támogatási intézkedések alkalmazása során teljesítendő konkrét összeegyeztethetőségi követelményekben.

3.   A TAMOGATAS ÖSSZEEGYEZTETHETOSEGENEK ERTEKELESE AZ EGT-MEGALLAPODAS 61. CIKKE (3) BEKEZDESENEK C) PONTJA ALAPJAN

A TAMOGATAS ÖSSZEEGYEZTETHETOSEGENEK ERTEKELESE AZ EGT-MEGALLAPODAS 61. CIKKE (3) BEKEZDESENEK C) PONTJA ALAPJAN

3.1.   Támogatás olyan ágazatokban működő vállalkozások számára, amelyek ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés tényleges kockázatának azon jelentős, ténylegesen felmerülő közvetett költségek miatt, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátás villamosenergia-árakban áthárított költségeiből származnak (a közvetett kibocsátási költségekhez nyújtott támogatás)

Támogatás olyan ágazatokban működő vállalkozások számára, amelyek ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés tényleges kockázatának azon jelentős, ténylegesen felmerülő közvetett költségek miatt, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátás villamosenergia-árakban áthárított költségeiből származnak (a közvetett kibocsátási költségekhez nyújtott támogatás)

| 19. | A közvetett kibocsátási költségekhez nyújtott támogatás akkor tekinthető összeegyeztethetőnek az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek. |
| --- | --- |

19.

A közvetett kibocsátási költségekhez nyújtott támogatás akkor tekinthető összeegyeztethetőnek az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek.

| 20. | E támogatástípus célja a kedvezményezett által viselt, különösen a villamosenergia-árakban megjelenő EUA-költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának elkerülése, amennyiben a kedvezményezett harmadik országbeli versenytársait nem terhelik hasonló, a villamos energia árából fakadó költségek, és a kedvezményezett nem képes ezeket a költségeket a termékárakba beépíteni anélkül, hogy jelentős veszteségeket szenvedne el piaci részesedésében. A kibocsátásáthelyezés kockázatának a kedvezményezettek e kockázattal szembeni kitettségének csökkentését célzó támogatásán keresztül történő kezelése környezetvédelmi célt szolgál, mivel a támogatás célja – az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséről szóló, kötelező nemzetközi megállapodás hiányában – megakadályozni a globális szintű üvegházhatásúgáz-kibocsátás azon növekedését, melyet a termelés EGT-n kívüli területekre való áthelyezése okoz. |
| --- | --- |

20.

E támogatástípus célja a kedvezményezett által viselt, különösen a villamosenergia-árakban megjelenő EUA-költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés jelentős kockázatának elkerülése, amennyiben a kedvezményezett harmadik országbeli versenytársait nem terhelik hasonló, a villamos energia árából fakadó költségek, és a kedvezményezett nem képes ezeket a költségeket a termékárakba beépíteni anélkül, hogy jelentős veszteségeket szenvedne el piaci részesedésében. A kibocsátásáthelyezés kockázatának a kedvezményezettek e kockázattal szembeni kitettségének csökkentését célzó támogatásán keresztül történő kezelése környezetvédelmi célt szolgál, mivel a támogatás célja – az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséről szóló, kötelező nemzetközi megállapodás hiányában – megakadályozni a globális szintű üvegházhatásúgáz-kibocsátás azon növekedését, melyet a termelés EGT-n kívüli területekre való áthelyezése okoz.

| 21. | A belső piacon belüli versenytorzulás kockázatának csökkentése érdekében a támogatást azokra az ágazatokra kell korlátozni, amelyek ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés tényleges kockázatának azon jelentős, ténylegesen felmerülő közvetett költségek miatt, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátás villamosenergia-árakban áthárított költségeiből származnak. Ezen iránymutatás alkalmazásában csak akkor áll fenn a kibocsátásáthelyezés tényleges kockázata, ha a kedvezményezett az I. mellékletben meghatározott ágazatban tevékeny. |
| --- | --- |

21.

A belső piacon belüli versenytorzulás kockázatának csökkentése érdekében a támogatást azokra az ágazatokra kell korlátozni, amelyek ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés tényleges kockázatának azon jelentős, ténylegesen felmerülő közvetett költségek miatt, amelyek az üvegházhatásúgáz-kibocsátás villamosenergia-árakban áthárított költségeiből származnak. Ezen iránymutatás alkalmazásában csak akkor áll fenn a kibocsátásáthelyezés tényleges kockázata, ha a kedvezményezett az I. mellékletben meghatározott ágazatban tevékeny.

| 22. | Ha az EGT-tag EFTA-államok úgy döntenek, hogy az I. mellékletben felsorolt ágazatok közül csak néhánynak nyújtanak támogatást, ezen ágazatokat objektív, megkülönböztetéstől mentes és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani. |
| --- | --- |

22.

Ha az EGT-tag EFTA-államok úgy döntenek, hogy az I. mellékletben felsorolt ágazatok közül csak néhánynak nyújtanak támogatást, ezen ágazatokat objektív, megkülönböztetéstől mentes és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani.

| 23. | A támogatható ágazaton belül az EGT-tag EFTA-államoknak biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek kiválasztása objektív, megkülönböztetésmentes és átlátható kritériumokon alapuljon, és hogy a támogatást egyazon ágazatban minden versenytárs számára alapvetően azonos módon nyújtsák, ha azok tényszerűen hasonló helyzetben vannak. |
| --- | --- |

23.

A támogatható ágazaton belül az EGT-tag EFTA-államoknak biztosítaniuk kell, hogy a kedvezményezettek kiválasztása objektív, megkülönböztetésmentes és átlátható kritériumokon alapuljon, és hogy a támogatást egyazon ágazatban minden versenytárs számára alapvetően azonos módon nyújtsák, ha azok tényszerűen hasonló helyzetben vannak.

| 24. | A kibocsátáskereskedelmi rendszer közvetett költségeinek ellentételezése céljából az állami támogatás a támogatás formájától függetlenül megfelelő eszköznek minősül. Ebben az összefüggésben a közvetlen támogatás formájában nyújtott ellentételezés megfelelő eszköznek tekinthető. |
| --- | --- |

24.

A kibocsátáskereskedelmi rendszer közvetett költségeinek ellentételezése céljából az állami támogatás a támogatás formájától függetlenül megfelelő eszköznek minősül. Ebben az összefüggésben a közvetlen támogatás formájában nyújtott ellentételezés megfelelő eszköznek tekinthető.

| 25. | A támogatás csak akkor egyeztethető össze az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, ha ösztönző hatású. Ahhoz, hogy a támogatás ösztönző hatású legyen és ténylegesen megakadályozza a kibocsátásáthelyezést, azt a költségek felmerülésének évében vagy a következő évben kell kérelmezni és a kedvezményezett számára kifizetni. |
| --- | --- |

25.

A támogatás csak akkor egyeztethető össze az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, ha ösztönző hatású. Ahhoz, hogy a támogatás ösztönző hatású legyen és ténylegesen megakadályozza a kibocsátásáthelyezést, azt a költségek felmerülésének évében vagy a következő évben kell kérelmezni és a kedvezményezett számára kifizetni.

| 26. | Amennyiben a támogatást abban az évben fizetik ki, amelyikben a költségek felmerültek, gondoskodni kell egy utólagos kifizetéskiigazítási mechanizmusról, amellyel biztosítható, hogy a túlfizetett támogatási összegeket visszafizetik a következő év július 1-je előtt. |
| --- | --- |

26.

Amennyiben a támogatást abban az évben fizetik ki, amelyikben a költségek felmerültek, gondoskodni kell egy utólagos kifizetéskiigazítási mechanizmusról, amellyel biztosítható, hogy a túlfizetett támogatási összegeket visszafizetik a következő év július 1-je előtt.

| 27. | A támogatás arányos és kellően korlátozott negatív hatást gyakorol a versenyre és a kereskedelemre, ha nem haladja meg a felmerülő közvetett kibocsátási költségek 75 %-át. A villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték biztosítja, hogy a nem hatékony termelési folyamatok támogatása korlátozott maradjon, és továbbra is ösztönzi a leginkább energiahatékony technológiák terjesztését. |
| --- | --- |

27.

A támogatás arányos és kellően korlátozott negatív hatást gyakorol a versenyre és a kereskedelemre, ha nem haladja meg a felmerülő közvetett kibocsátási költségek 75 %-át. A villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték biztosítja, hogy a nem hatékony termelési folyamatok támogatása korlátozott maradjon, és továbbra is ösztönzi a leginkább energiahatékony technológiák terjesztését.

| 28. | Az I. mellékletben felsorolt ágazatokban a termékek előállításáért létesítményenként fizetendő maximális támogatást a következő képlet szerint kell kiszámítani:






  a) | Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre alkalmazandók a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:





  Ai a támogatási intenzitás, törtszámmal kifejezve (pl. 0,75); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező vagy piaci alapú CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); E a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára alkalmazandó termékspecifikus referenciaérték; az AOt a t. évben mért tényleges termelés. E fogalmak meghatározását az 1.3. szakasz tartalmazza. |
| --- | --- | --- |

28.

Az I. mellékletben felsorolt ágazatokban a termékek előállításáért létesítményenként fizetendő maximális támogatást a következő képlet szerint kell kiszámítani:

a)

Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre alkalmazandók a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:

Formula

Ai a támogatási intenzitás, törtszámmal kifejezve (pl. 0,75); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező vagy piaci alapú CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); E a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára alkalmazandó termékspecifikus referenciaérték; az AOt a t. évben mért tényleges termelés. E fogalmak meghatározását az 1.3. szakasz tartalmazza.

t

2

2

2

t-1

2

t

| b) | Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre nem alkalmazandók a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:





  Ai a támogatási intenzitás, törtszámmal kifejezve (pl. 0,75); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); EF a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték; az AEC a t. évben mért tényleges villamosenergia-fogyasztás (MWh). E fogalmak meghatározását az 1.3. szakasz tartalmazza. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a kedvezményezett által előállított termékekre nem alkalmazandók a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a létesítményenként a t. évben felmerült költségekért fizetendő maximális támogatási összeg a következővel egyenlő:

Formula

Ai a támogatási intenzitás, törtszámmal kifejezve (pl. 0,75); Ct az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező (tCO2/MWh) (a t. évben); Pt-1 a (t-1). évi EUA határidős ár (EUR/tCO2); EF a II. mellékletben meghatározott, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték; az AEC a t. évben mért tényleges villamosenergia-fogyasztás (MWh). E fogalmak meghatározását az 1.3. szakasz tartalmazza.

t

2

2

t-1

2

| 29. | Amennyiben egy létesítmény olyan termékeket állít elő, amelyekre a II. mellékletben felsorolt, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték alkalmazandó, és olyan termékeket, amelyekre alkalmazandó a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték, az egyes termékekhez az adott termék tonnában kifejezett össztermelése szerint kell hozzárendelni a villamosenergia-felhasználást. |
| --- | --- |

29.

Amennyiben egy létesítmény olyan termékeket állít elő, amelyekre a II. mellékletben felsorolt, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaérték alkalmazandó, és olyan termékeket, amelyekre alkalmazandó a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték, az egyes termékekhez az adott termék tonnában kifejezett össztermelése szerint kell hozzárendelni a villamosenergia-felhasználást.

| 30. | Amennyiben egy létesítmény támogatásra jogosult (vagyis az I. mellékletben felsorolt támogatható ágazatokba tartozó) termékeket és támogatásra nem jogosult termékeket is előállít, a fizetendő maximális támogatási összeget csak a támogatásra jogosult termékekre kell kiszámítani. |
| --- | --- |

30.

Amennyiben egy létesítmény támogatásra jogosult (vagyis az I. mellékletben felsorolt támogatható ágazatokba tartozó) termékeket és támogatásra nem jogosult termékeket is előállít, a fizetendő maximális támogatási összeget csak a támogatásra jogosult termékekre kell kiszámítani.

| 31. | Mivel egyes ágazatok esetében előfordulhat, hogy a 75 %-os támogatási intenzitás nem elegendő a kibocsátásáthelyezés kockázatával szembeni megfelelő védelem biztosításához, az EGT-tag EFTA-államok szükség esetén az érintett vállalkozás által a t. évben előállított bruttó hozzáadott érték 1,5 %-ára korlátozhatják a vállalkozások szintjén fizetendő közvetett költségek összegét. A vállalkozás bruttó hozzáadott értéke az árbevétel, a tőkésített termelés és az egyéb működési bevételek összege, plusz vagy mínusz a készletváltozások, mínusz a termék vagy szolgáltatásvásárlások (nem idesorolva a személyi jellegű költségeket), mínusz az árbevételhez kapcsolódó, de nem levonható egyéb termékadók, mínusz a termeléshez kapcsolódó adók és járulékok. A bruttó hozzáadott érték a bruttó működési eredmény és a személyi jellegű költségek összegeként is kiszámítható. A vállalat számvitelében pénzügyinek vagy rendkívülinek minősített jövedelmeket és kiadásokat le kell vonni a hozzáadott értékből. A tényezőköltségen számított hozzáadott értéket bruttó szinten számítják, mivel az értékhelyesbítés (mint az értékcsökkenés) nem kerül levonásra (19). |
| --- | --- |

31.

Mivel egyes ágazatok esetében előfordulhat, hogy a 75 %-os támogatási intenzitás nem elegendő a kibocsátásáthelyezés kockázatával szembeni megfelelő védelem biztosításához, az EGT-tag EFTA-államok szükség esetén az érintett vállalkozás által a t. évben előállított bruttó hozzáadott érték 1,5 %-ára korlátozhatják a vállalkozások szintjén fizetendő közvetett költségek összegét. A vállalkozás bruttó hozzáadott értéke az árbevétel, a tőkésített termelés és az egyéb működési bevételek összege, plusz vagy mínusz a készletváltozások, mínusz a termék vagy szolgáltatásvásárlások (nem idesorolva a személyi jellegű költségeket), mínusz az árbevételhez kapcsolódó, de nem levonható egyéb termékadók, mínusz a termeléshez kapcsolódó adók és járulékok. A bruttó hozzáadott érték a bruttó működési eredmény és a személyi jellegű költségek összegeként is kiszámítható. A vállalat számvitelében pénzügyinek vagy rendkívülinek minősített jövedelmeket és kiadásokat le kell vonni a hozzáadott értékből. A tényezőköltségen számított hozzáadott értéket bruttó szinten számítják, mivel az értékhelyesbítés (mint az értékcsökkenés) nem kerül levonásra (19

| 32. | Amennyiben az EGT-tag EFTA-államok úgy döntenek, hogy a vállalkozások szintjén fizetendő közvetett költségek összegét a bruttó hozzáadott érték 1,5 %-ára korlátozzák, ezt a korlátozást az érintett ágazat valamennyi támogatható vállalkozására alkalmazni kell. Ha az EGT-tag EFTA-államok úgy döntenek, hogy az I. mellékletben felsorolt ágazatok közül csak néhány esetében alkalmazzák a közvetett költségek a bruttó hozzáadott érték 1,5 %-ára történő korlátozását, ezen ágazatokat objektív, megkülönböztetéstől mentes és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani. |
| --- | --- |

32.

Amennyiben az EGT-tag EFTA-államok úgy döntenek, hogy a vállalkozások szintjén fizetendő közvetett költségek összegét a bruttó hozzáadott érték 1,5 %-ára korlátozzák, ezt a korlátozást az érintett ágazat valamennyi támogatható vállalkozására alkalmazni kell. Ha az EGT-tag EFTA-államok úgy döntenek, hogy az I. mellékletben felsorolt ágazatok közül csak néhány esetében alkalmazzák a közvetett költségek a bruttó hozzáadott érték 1,5 %-ára történő korlátozását, ezen ágazatokat objektív, megkülönböztetéstől mentes és átlátható kritériumok alapján kell kiválasztani.

| 33. | A támogatás halmozható az alábbiakkal:






  a) | eltérő azonosítható elszámolható költségekkel kapcsolatos bármely más állami támogatás, |
| --- | --- | --- |

33.

A támogatás halmozható az alábbiakkal:

a)

eltérő azonosítható elszámolható költségekkel kapcsolatos bármely más állami támogatás,

| b) | bármely más, részben vagy teljesen átfedésben lévő, ugyanazon elszámolható költségekhez kapcsolódó állami támogatás, valamint bármely más, azonosítható elszámolható költségek nélküli állami támogatás, kizárólag abban az esetben, ha az ilyen halmozódás nem eredményezi az e szakasz alapján a támogatásra alkalmazandó maximális támogatási intenzitás vagy támogatási összeg túllépését. |
| --- | --- |

b)

bármely más, részben vagy teljesen átfedésben lévő, ugyanazon elszámolható költségekhez kapcsolódó állami támogatás, valamint bármely más, azonosítható elszámolható költségek nélküli állami támogatás, kizárólag abban az esetben, ha az ilyen halmozódás nem eredményezi az e szakasz alapján a támogatásra alkalmazandó maximális támogatási intenzitás vagy támogatási összeg túllépését.

| 34. | Az EGT-ből származó források (például a strukturális alapokból vagy az EGT-ből/Norvégiából érkező támogatásokból), amelyek közvetlenül vagy közvetve nem állnak valamely EGT-állam ellenőrzése alatt, nem minősülnek állami támogatásnak. Amennyiben az ilyen finanszírozást más állami támogatással együtt alkalmazzák, csak az utóbbit kell figyelembe venni a bejelentési kötelezettségek teljesítésének és a maximális támogatási intenzitások betartásának megállapítása során, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az alkalmazandó EGT-jogszabályokban megállapított finanszírozási ráta (ráták) felső határát. |
| --- | --- |

34.

Az EGT-ből származó források (például a strukturális alapokból vagy az EGT-ből/Norvégiából érkező támogatásokból), amelyek közvetlenül vagy közvetve nem állnak valamely EGT-állam ellenőrzése alatt, nem minősülnek állami támogatásnak. Amennyiben az ilyen finanszírozást más állami támogatással együtt alkalmazzák, csak az utóbbit kell figyelembe venni a bejelentési kötelezettségek teljesítésének és a maximális támogatási intenzitások betartásának megállapítása során, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az alkalmazandó EGT-jogszabályokban megállapított finanszírozási ráta (ráták) felső határát.

| 35. | A támogatás nem halmozható csekély összegű támogatással ugyanazon elszámolható költségek tekintetében, ha az az e szakaszban megállapítottat meghaladó támogatási intenzitást eredményez. |
| --- | --- |

35.

A támogatás nem halmozható csekély összegű támogatással ugyanazon elszámolható költségek tekintetében, ha az az e szakaszban megállapítottat meghaladó támogatási intenzitást eredményez.

| 36. | Azon támogatási programok időtartama, amelyek keretében a támogatást nyújtják, nem haladhatja meg ezen iránymutatás időhorizontját (2021–2030). |
| --- | --- |

36.

Azon támogatási programok időtartama, amelyek keretében a támogatást nyújtják, nem haladhatja meg ezen iránymutatás időhorizontját (2021–2030).

3.2.   A villamosenergia-termelés modernizálásához opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekhez kapcsolódó támogatások

A villamosenergia-termelés modernizálásához opcionálisan és átmenetileg ingyenesen kiosztott kibocsátási egységekhez kapcsolódó támogatások

| 37. | A villamosenergia-termelés korszerűsítését célzó, a 2003/87/EK irányelv 10c. cikke szerinti opcionális, átmeneti, ingyenes kibocsátásiegység-kiosztáshoz kapcsolódó állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi feltételek. |
| --- | --- |

37.

A villamosenergia-termelés korszerűsítését célzó, a 2003/87/EK irányelv 10c. cikke szerinti opcionális, átmeneti, ingyenes kibocsátásiegység-kiosztáshoz kapcsolódó állami támogatás az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, feltéve, hogy teljesülnek az alábbi feltételek.

| 38. | A támogatás célja az energiaágazat modernizációja, diverzifikálása és fenntartható átalakítása. A támogatott beruházásoknak következetesen elő kell segíteniük a biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást, az Unió 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretében meghatározott célokat, az európai zöld megállapodás céljait, valamint a Párizsi Megállapodásban megfogalmazott hosszú távú célkitűzések elérését. |
| --- | --- |

38.

A támogatás célja az energiaágazat modernizációja, diverzifikálása és fenntartható átalakítása. A támogatott beruházásoknak következetesen elő kell segíteniük a biztonságos és fenntartható alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást, az Unió 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretében meghatározott célokat, az európai zöld megállapodás céljait, valamint a Párizsi Megállapodásban megfogalmazott hosszú távú célkitűzések elérését.

| 39. | Abban az esetben, ha a beruházás többletvillamosenergia-termelő kapacitást eredményez, akkor a többletkapacitás üzembe helyezésének megkezdése előtt az érintett üzemeltetőnek igazolnia kell továbbá azt is, hogy saját maga vagy egy másik társult üzemeltető üzemen kívül helyezett ugyanekkora, de magasabb kibocsátási intenzitású villamosenergia-termelő kapacitást. |
| --- | --- |

39.

Abban az esetben, ha a beruházás többletvillamosenergia-termelő kapacitást eredményez, akkor a többletkapacitás üzembe helyezésének megkezdése előtt az érintett üzemeltetőnek igazolnia kell továbbá azt is, hogy saját maga vagy egy másik társult üzemeltető üzemen kívül helyezett ugyanekkora, de magasabb kibocsátási intenzitású villamosenergia-termelő kapacitást.

| 40. | A támogatás csak akkor egyeztethető össze az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, ha ösztönző hatású. Ösztönző hatás akkor áll fenn, ha a támogatás arra ösztönzi a kedvezményezettet, hogy változtasson magatartásán, ami olyan magatartásbeli változás, amelyet a támogatás nélkül nem vállalna. A támogatás nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát. |
| --- | --- |

40.

A támogatás csak akkor egyeztethető össze az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, ha ösztönző hatású. Ösztönző hatás akkor áll fenn, ha a támogatás arra ösztönzi a kedvezményezettet, hogy változtasson magatartásán, ami olyan magatartásbeli változás, amelyet a támogatás nélkül nem vállalna. A támogatás nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát.

| 41. | Támogatási kérelem kézhezvételekor a támogatást nyújtó hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a támogatás rendelkezne-e a szükséges ösztönző hatással. |
| --- | --- |

41.

Támogatási kérelem kézhezvételekor a támogatást nyújtó hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a támogatás rendelkezne-e a szükséges ösztönző hatással.

| 42. | A támogatás csak akkor fizethető ki az üzemeltetőknek kiosztott kibocsátási egységek formájában, ha bizonyítást nyer, hogy a versenyeztetéses ajánlattételi eljárás szabályaival összhangban kiválasztott beruházás megvalósult. |
| --- | --- |

42.

A támogatás csak akkor fizethető ki az üzemeltetőknek kiosztott kibocsátási egységek formájában, ha bizonyítást nyer, hogy a versenyeztetéses ajánlattételi eljárás szabályaival összhangban kiválasztott beruházás megvalósult.

| 43. | Azon projektek esetében, amelyek teljes beruházási összege meghaladja a 12,5 millió EUR-t, támogatás csak versenyeztetéses ajánlattételi eljárás alapján nyújtható, amelynek 2021 és 2030 között egy vagy több fordulóban kell sorra kerülnie. Ennek a versenyeztetéses ajánlattételi eljárásnak:






  a) | meg kell felelnie az átláthatóság, a megkülönböztetéstől mentesség, az egyenlő bánásmód, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek; |
| --- | --- | --- |

43.

Azon projektek esetében, amelyek teljes beruházási összege meghaladja a 12,5 millió EUR-t, támogatás csak versenyeztetéses ajánlattételi eljárás alapján nyújtható, amelynek 2021 és 2030 között egy vagy több fordulóban kell sorra kerülnie. Ennek a versenyeztetéses ajánlattételi eljárásnak:

a)

meg kell felelnie az átláthatóság, a megkülönböztetéstől mentesség, az egyenlő bánásmód, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek;

| b) | biztosítania kell, hogy csak olyan projektek végrehajtói legyenek jogosultak ajánlatot tenni, amelyek hozzájárulnak az energiaszerkezet és a beszerzési források diverzifikálásához, a szükséges szerkezetátalakításhoz, a meglévő infrastruktúra környezetvédelmi szempontok alapján történő átalakításához és modernizációjához, a tiszta technológiák – például a megújulóenergia-technológiák – alkalmazásához, vagy az energiatermelő – így például a hatékony és fenntartható távfűtési – ágazat, valamint az energiaszállítási és az energiaelosztó ágazat modernizációjához; |
| --- | --- |

b)

biztosítania kell, hogy csak olyan projektek végrehajtói legyenek jogosultak ajánlatot tenni, amelyek hozzájárulnak az energiaszerkezet és a beszerzési források diverzifikálásához, a szükséges szerkezetátalakításhoz, a meglévő infrastruktúra környezetvédelmi szempontok alapján történő átalakításához és modernizációjához, a tiszta technológiák – például a megújulóenergia-technológiák – alkalmazásához, vagy az energiatermelő – így például a hatékony és fenntartható távfűtési – ágazat, valamint az energiaszállítási és az energiaelosztó ágazat modernizációjához;

| c) | egyértelmű, objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási kritériumokat kell megállapítania a projektek rangsorolására annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag olyan projekteket válasszanak ki, amelyek:






  i) | a költség-haszon elemzés alapján pozitív nettó nyereséget biztosítanak a kibocsátáscsökkentés tekintetében, és a projekt méretét figyelembe véve előre meghatározott mértékben jelentősen csökkentik a CO2-kibocsátás szintjét; |
| --- | --- | --- |

c)

egyértelmű, objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási kritériumokat kell megállapítania a projektek rangsorolására annak biztosítása érdekében, hogy kizárólag olyan projekteket válasszanak ki, amelyek:

i)

a költség-haszon elemzés alapján pozitív nettó nyereséget biztosítanak a kibocsátáscsökkentés tekintetében, és a projekt méretét figyelembe véve előre meghatározott mértékben jelentősen csökkentik a CO2-kibocsátás szintjét;

2

| ii) | kiegészítő jellegűek, egyértelműen megfelelnek a cserére és modernizációra vonatkozó igényeknek, és nem támogatják az energiakereslet piaci alapú növekedését; |
| --- | --- |

ii)

kiegészítő jellegűek, egyértelműen megfelelnek a cserére és modernizációra vonatkozó igényeknek, és nem támogatják az energiakereslet piaci alapú növekedését;

| iii) | a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot jelentik; |
| --- | --- |

iii)

a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot jelentik;

| iv) | nem járulnak hozzá vagy nem javítják a fokozottan kibocsátásintenzív villamosenergia-termelés pénzügyi életképességét, továbbá nem növelik a kibocsátásintenzív fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget. |
| --- | --- |

iv)

nem járulnak hozzá vagy nem javítják a fokozottan kibocsátásintenzív villamosenergia-termelés pénzügyi életképességét, továbbá nem növelik a kibocsátásintenzív fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget.

| 44. | Azon projektek esetében, amelyek teljes beruházási összege nem éri el a 12,5 millió EUR-t, a támogatás versenyeztetéses ajánlattételi eljárás nélkül is nyújtható. Ebben az esetben a projektek kiválasztásának objektív és átlátható kritériumokon kell alapulnia. A kiválasztási eljárás eredményeit nyilvános véleményezés céljából közzé kell tenni. Amennyiben egynél több beruházásra kerül sor ugyanazon létesítményen belül, ezeket együttesen kell értékelni annak meghatározása érdekében, hogy a 12,5 millió EUR-s határt túllépik-e, kivéve, ha ezek a beruházások technikai, illetve pénzügyi szempontból egymástól függetlenül is életképesek. |
| --- | --- |

44.

Azon projektek esetében, amelyek teljes beruházási összege nem éri el a 12,5 millió EUR-t, a támogatás versenyeztetéses ajánlattételi eljárás nélkül is nyújtható. Ebben az esetben a projektek kiválasztásának objektív és átlátható kritériumokon kell alapulnia. A kiválasztási eljárás eredményeit nyilvános véleményezés céljából közzé kell tenni. Amennyiben egynél több beruházásra kerül sor ugyanazon létesítményen belül, ezeket együttesen kell értékelni annak meghatározása érdekében, hogy a 12,5 millió EUR-s határt túllépik-e, kivéve, ha ezek a beruházások technikai, illetve pénzügyi szempontból egymástól függetlenül is életképesek.

| 45. | A Hatóság akkor tekinti a támogatást arányosnak, ha a támogatási intenzitás nem haladja meg a beruházás releváns költségeinek 70 %-át. Valamennyi felhasznált adat az adó vagy egyéb díjak levonása előtti adat. Amennyiben a támogatást vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, a támogatási összegnek érték tekintetében meg kell egyeznie a vissza nem térítendő támogatás összegével. A több részletben fizetendő támogatást az első részlet nyújtásakori teljes nettó jelenértékén kell kiszámítani, a diszkontáláshoz a Hatóság által megadott referencia-kamatlábat alkalmazva. A támogatási intenzitást kedvezményezettenként kell kiszámítani. |
| --- | --- |

45.

A Hatóság akkor tekinti a támogatást arányosnak, ha a támogatási intenzitás nem haladja meg a beruházás releváns költségeinek 70 %-át. Valamennyi felhasznált adat az adó vagy egyéb díjak levonása előtti adat. Amennyiben a támogatást vissza nem térítendő támogatástól eltérő formában nyújtják, a támogatási összegnek érték tekintetében meg kell egyeznie a vissza nem térítendő támogatás összegével. A több részletben fizetendő támogatást az első részlet nyújtásakori teljes nettó jelenértékén kell kiszámítani, a diszkontáláshoz a Hatóság által megadott referencia-kamatlábat alkalmazva. A támogatási intenzitást kedvezményezettenként kell kiszámítani.

| 46. | A támogatás nem érintheti hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben a kereskedelmi feltételeket, különösen tekintettel azokra az esetekre, amikor a támogatás kevés kedvezményezettre összpontosul, vagy a támogatás valószínűleg erősíti a kedvezményezettek piaci helyzetét (vállalatcsoportok szintjén). |
| --- | --- |

46.

A támogatás nem érintheti hátrányosan, a közös érdekkel ellentétes mértékben a kereskedelmi feltételeket, különösen tekintettel azokra az esetekre, amikor a támogatás kevés kedvezményezettre összpontosul, vagy a támogatás valószínűleg erősíti a kedvezményezettek piaci helyzetét (vállalatcsoportok szintjén).

| 47. | A támogatás halmozható az alábbiakkal:






  a) | eltérő azonosítható elszámolható költségekkel kapcsolatos bármely más állami támogatás; |
| --- | --- | --- |

47.

A támogatás halmozható az alábbiakkal:

a)

eltérő azonosítható elszámolható költségekkel kapcsolatos bármely más állami támogatás;

| b) | bármely más, részben vagy teljesen átfedésben lévő, ugyanazon elszámolható költségekhez kapcsolódó állami támogatás, valamint bármely más, azonosítható elszámolható költségek nélküli állami támogatás, kizárólag abban az esetben, ha az ilyen halmozódás nem eredményezi az e szakasz alapján az e támogatásra alkalmazandó maximális támogatási intenzitás vagy támogatási összeg túllépését. |
| --- | --- |

b)

bármely más, részben vagy teljesen átfedésben lévő, ugyanazon elszámolható költségekhez kapcsolódó állami támogatás, valamint bármely más, azonosítható elszámolható költségek nélküli állami támogatás, kizárólag abban az esetben, ha az ilyen halmozódás nem eredményezi az e szakasz alapján az e támogatásra alkalmazandó maximális támogatási intenzitás vagy támogatási összeg túllépését.

| 48. | Támogatás egyszerre több támogatási program keretében is nyújtható, vagy eseti támogatással halmozható, feltéve, hogy egy adott tevékenység vagy projekt támogatásának teljes összege nem lépi túl az e szakaszban meghatározott maximális támogatást. Az EGT-ből származó források (például a strukturális alapokból vagy az EGT-ből/Norvégiából érkező támogatásokból), amelyek közvetlenül vagy közvetve nem állnak valamely EGT-állam ellenőrzése alatt, nem minősülnek állami támogatásnak. Amennyiben az ilyen EGT-finanszírozást más állami támogatással együtt alkalmazzák, csak az utóbbit kell figyelembe venni a bejelentési kötelezettségek teljesítésének és a maximális támogatási intenzitások betartásának megállapítása során, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az alkalmazandó uniós jogszabályokban megállapított finanszírozási ráta (ráták) felső határát. |
| --- | --- |

48.

Támogatás egyszerre több támogatási program keretében is nyújtható, vagy eseti támogatással halmozható, feltéve, hogy egy adott tevékenység vagy projekt támogatásának teljes összege nem lépi túl az e szakaszban meghatározott maximális támogatást. Az EGT-ből származó források (például a strukturális alapokból vagy az EGT-ből/Norvégiából érkező támogatásokból), amelyek közvetlenül vagy közvetve nem állnak valamely EGT-állam ellenőrzése alatt, nem minősülnek állami támogatásnak. Amennyiben az ilyen EGT-finanszírozást más állami támogatással együtt alkalmazzák, csak az utóbbit kell figyelembe venni a bejelentési kötelezettségek teljesítésének és a maximális támogatási intenzitások betartásának megállapítása során, feltéve, hogy az ugyanazon elszámolható költségekhez nyújtott közfinanszírozás teljes összege nem haladja meg az alkalmazandó uniós jogszabályokban megállapított finanszírozási ráta (ráták) felső határát.

| 49. | A támogatás nem növelhető csekély összegű támogatással ugyanazon elszámolható költségek tekintetében, ha az e szakaszban megállapítottat meghaladó támogatási intenzitást eredményez. |
| --- | --- |

49.

A támogatás nem növelhető csekély összegű támogatással ugyanazon elszámolható költségek tekintetében, ha az e szakaszban megállapítottat meghaladó támogatási intenzitást eredményez.

| 50. | Azon támogatási programok időtartama, amelyek keretében a támogatást nyújtják, nem haladhatja meg ezen iránymutatás időhorizontját (2021–2030). |
| --- | --- |

50.

Azon támogatási programok időtartama, amelyek keretében a támogatást nyújtják, nem haladhatja meg ezen iránymutatás időhorizontját (2021–2030).

4.   ÉRTEKELES

ÉRTEKELES

| 51. | A versenytorzulás korlátozásának további biztosítása érdekében a Hatóság előírhatja, hogy bizonyos támogatási programokat utólagosan értékeljenek. Az értékelést olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges versenytorzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a megvalósítás időben történő felülvizsgálata nélkül fennáll a verseny jelentős korlátozásának vagy torzulásának veszélye. |
| --- | --- |

51.

A versenytorzulás korlátozásának további biztosítása érdekében a Hatóság előírhatja, hogy bizonyos támogatási programokat utólagosan értékeljenek. Az értékelést olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges versenytorzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a megvalósítás időben történő felülvizsgálata nélkül fennáll a verseny jelentős korlátozásának vagy torzulásának veszélye.

| 52. | Tekintettel az értékelés céljaira, továbbá annak érdekében, hogy ne terheljék aránytalanul az EGT-tag EFTA-államokat és a kisebb támogatási projekteket, az említett értékelés kizárólag a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező és új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében, illetve jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás esetén írható elő. Az értékelést az állami támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell végeznie a Hatóság által meghatározott közös módszertan alapján, és azt nyilvánosságra kell azt hozni. Az EGT-tag EFTA-államnak a támogatási programokkal együtt az értékelési terv tervezetét is közölnie kell, amely a Hatóság programról készített értékelésének szerves részét képezi majd. |
| --- | --- |

52.

Tekintettel az értékelés céljaira, továbbá annak érdekében, hogy ne terheljék aránytalanul az EGT-tag EFTA-államokat és a kisebb támogatási projekteket, az említett értékelés kizárólag a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező és új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében, illetve jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változás esetén írható elő. Az értékelést az állami támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell végeznie a Hatóság által meghatározott közös módszertan alapján, és azt nyilvánosságra kell azt hozni. Az EGT-tag EFTA-államnak a támogatási programokkal együtt az értékelési terv tervezetét is közölnie kell, amely a Hatóság programról készített értékelésének szerves részét képezi majd.

| 53. | Ahhoz, hogy a Hatóság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, az értékelést kellő időben – és a program lejártakor minden esetben – be kell nyújtani a Hatóság számára. Az egyes értékelések pontos tárgyát és a rájuk vonatkozó szabályokat/követelményeket a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell meghatározni. A hasonló célra irányuló, későbbi támogatási intézkedések kapcsán figyelembe kell venni az értékelés eredményeit. |
| --- | --- |

53.

Ahhoz, hogy a Hatóság megvizsgálhassa a támogatási program meghosszabbításának lehetőségét, az értékelést kellő időben – és a program lejártakor minden esetben – be kell nyújtani a Hatóság számára. Az egyes értékelések pontos tárgyát és a rájuk vonatkozó szabályokat/követelményeket a támogatási programot jóváhagyó határozatban kell meghatározni. A hasonló célra irányuló, későbbi támogatási intézkedések kapcsán figyelembe kell venni az értékelés eredményeit.

5.   ENERGETIKAI AUDITOK ES IRANYITASI RENDSZEREK

ENERGETIKAI AUDITOK ES IRANYITASI RENDSZEREK

| 54. | A 3.1. szakaszba tartozó támogatások esetében az EGT-tag EFTA-államok kötelezettséget vállalnak annak ellenőrzésére, hogy a kedvezményezett teljesíti-e a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) 8. cikke szerinti energetikai audit lefolytatására vonatkozó kötelezettségét, akár önálló energetikai auditként, akár tanúsított energia- vagy környezetgazdálkodási rendszer, például az EU környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszere (EMAS) (21) keretében. |
| --- | --- |

54.

A 3.1. szakaszba tartozó támogatások esetében az EGT-tag EFTA-államok kötelezettséget vállalnak annak ellenőrzésére, hogy a kedvezményezett teljesíti-e a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (20

21

| 55. | Az EGT-tag EFTA-államok továbbá kötelezettséget vállalnak annak nyomon követésére, hogy a 2012/27/EU irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerinti energetikai audit elvégzésére vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó kedvezményezettek:






  a) | végrehajtják az auditjelentés ajánlásait, amennyiben az érintett beruházások megtérülési ideje nem haladja meg a 3 évet, és a beruházások költségei arányosak, vagy, |
| --- | --- | --- |

55.

Az EGT-tag EFTA-államok továbbá kötelezettséget vállalnak annak nyomon követésére, hogy a 2012/27/EU irányelv 8. cikkének (4) bekezdése szerinti energetikai audit elvégzésére vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó kedvezményezettek:

a)

végrehajtják az auditjelentés ajánlásait, amennyiben az érintett beruházások megtérülési ideje nem haladja meg a 3 évet, és a beruházások költségei arányosak, vagy,

| b) | csökkentik villamosenergia-fogyasztásuk szénlábnyomát oly módon, hogy villamosenergia-fogyasztásuk legalább 30 %-át szén-dioxid-mentes forrásokból fedezik, vagy, |
| --- | --- |

b)

csökkentik villamosenergia-fogyasztásuk szénlábnyomát oly módon, hogy villamosenergia-fogyasztásuk legalább 30 %-át szén-dioxid-mentes forrásokból fedezik, vagy,

| c) | a támogatási összeg jelentős, legalább 50 %-át kitevő részét olyan projektekre fordítják, amelyek számottevően és jóval az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben az ingyenes kiosztásra használt referenciaérték alá csökkentik a létesítmény üvegházhatásúgáz-kibocsátását. |
| --- | --- |

c)

a támogatási összeg jelentős, legalább 50 %-át kitevő részét olyan projektekre fordítják, amelyek számottevően és jóval az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben az ingyenes kiosztásra használt referenciaérték alá csökkentik a létesítmény üvegházhatásúgáz-kibocsátását.

6.   ÁTLATHATOSAG

ÁTLATHATOSAG

| 56. | Az EGT-tag EFTA-államoknak gondoskodniuk kell a következő információk közzétételéről a Bizottság Támogatásátláthatósági Modulján (22), vagy átfogó állami támogatási weboldalon nemzeti vagy regionális szinten:






  a) | a jóváhagyott támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásáról szóló határozat, valamint végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy arra mutató internetes hivatkozás; |
| --- | --- | --- |

56.

Az EGT-tag EFTA-államoknak gondoskodniuk kell a következő információk közzétételéről a Bizottság Támogatásátláthatósági Modulján (22

a)

a jóváhagyott támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásáról szóló határozat, valamint végrehajtási rendelkezéseinek teljes szövege vagy arra mutató internetes hivatkozás;

| b) | a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése; |
| --- | --- |

b)

a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése;

| c) | minden egyes kedvezményezett neve és azonosítója, kellően indokolt esetekben és a Hatóság beleegyezésével az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk kivételével, összhangban az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról szóló hatósági közleménnyel (23); |
| --- | --- |

c)

minden egyes kedvezményezett neve és azonosítója, kellően indokolt esetekben és a Hatóság beleegyezésével az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk kivételével, összhangban az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról szóló hatósági közleménnyel (23);

23

| d) | a támogatási eszköz (24), a támogatástartalom, és ha eltérő, a támogatás névleges összege, mely az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás nemzeti pénznemben (25) kifejezett teljes összege, |
| --- | --- |

d)

a támogatási eszköz (24), a támogatástartalom, és ha eltérő, a támogatás névleges összege, mely az egyes kedvezményezetteknek nyújtott támogatás nemzeti pénznemben (25) kifejezett teljes összege,

24

25

| e) | a támogatásnyújtás időpontja (26) és a közzététel időpontja, |
| --- | --- |

e)

a támogatásnyújtás időpontja (26) és a közzététel időpontja,

26

| f) | a vállalkozás típusa (kis- vagy középvállalkozás/nagyvállalkozás), |
| --- | --- |

f)

a vállalkozás típusa (kis- vagy középvállalkozás/nagyvállalkozás),

| g) | annak a régiónak a megnevezése (NUTS II vagy alacsonyabb szinten), ahol a kedvezményezett található; |
| --- | --- |

g)

annak a régiónak a megnevezése (NUTS II vagy alacsonyabb szinten), ahol a kedvezményezett található;

| h) | az elsődleges gazdasági ágazat, amelyben a vállalkozás a tevékenységét folytatja (NACE-csoport szinten), |
| --- | --- |

h)

az elsődleges gazdasági ágazat, amelyben a vállalkozás a tevékenységét folytatja (NACE-csoport szinten),

| i) | a támogatás célja. |
| --- | --- |

i)

a támogatás célja.

| 57. | Ez a követelmény az 500 000 eurót meghaladó egyedi támogatásokra vonatkozik. |
| --- | --- |

57.

Ez a követelmény az 500 000 eurót meghaladó egyedi támogatásokra vonatkozik.

| 58. | Ezeket az információkat a támogatás nyújtásáról szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (27). |
| --- | --- |

58.

Ezeket az információkat a támogatás nyújtásáról szóló határozat meghozatalát követően közzé kell tenni, legalább 10 évig meg kell őrizni, és korlátozás nélkül elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára (27

7.   JELENTESTETEL ES ELLENORZES

JELENTESTETEL ES ELLENORZES

| 59. | A 3. jegyzőkönyvvel és az EFTA Felügyeleti Hatóság 195/04/COL határozatával (28) összhangban az EGT-tag EFTA-államok éves jelentéseket nyújtanak be a Hatóságnak. |
| --- | --- |

59.

A 3. jegyzőkönyvvel és az EFTA Felügyeleti Hatóság 195/04/COL határozatával (28

| 60. | A 3. jegyzőkönyvben és a Hatóság 195/04/COL határozatában előírt követelményen túlmenően az EGT-tag EFTA-államoknak éves jelentéseikben a következő információkat kell feltüntetniük a Hatóság által rendelkezésre bocsátott standard formanyomtatványon:






  a) | minden egyes kedvezményezett neve, és a tulajdonában levő támogatott létesítmények; |
| --- | --- | --- |

60.

A 3. jegyzőkönyvben és a Hatóság 195/04/COL határozatában előírt követelményen túlmenően az EGT-tag EFTA-államoknak éves jelentéseikben a következő információkat kell feltüntetniük a Hatóság által rendelkezésre bocsátott standard formanyomtatványon:

a)

minden egyes kedvezményezett neve, és a tulajdonában levő támogatott létesítmények;

| b) | azok az ágazatok, amelyben az egyes kedvezményezettek tevékenykednek (NACE-4 kód); |
| --- | --- |

b)

azok az ágazatok, amelyben az egyes kedvezményezettek tevékenykednek (NACE-4 kód);

| c) | az az év, amelyre a támogatást fizetik, és az az év, amelyben a támogatást fizetik; |
| --- | --- |

c)

az az év, amelyre a támogatást fizetik, és az az év, amelyben a támogatást fizetik;

| d) | minden egyes támogatott létesítmény tényleges termelése az érintett ágazatban; |
| --- | --- |

d)

minden egyes támogatott létesítmény tényleges termelése az érintett ágazatban;

| e) | minden egyes támogatott létesítmény tényleges villamosenergia-felhasználása (amennyiben van olyan támogatás, amelyet a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték alapján nyújtottak); |
| --- | --- |

e)

minden egyes támogatott létesítmény tényleges villamosenergia-felhasználása (amennyiben van olyan támogatás, amelyet a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó kivételes referenciaérték alapján nyújtottak);

| f) | a kedvezményezettenkénti támogatási összeg kiszámításához használt EUA határidős ár; |
| --- | --- |

f)

a kedvezményezettenkénti támogatási összeg kiszámításához használt EUA határidős ár;

| g) | a támogatás intenzitása; |
| --- | --- |

g)

a támogatás intenzitása;

| h) | a nemzeti CO2-kibocsátási tényező. |
| --- | --- |

h)

a nemzeti CO2-kibocsátási tényező.

2

| 61. | Az EGT-tag EFTA-államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy részletes nyilvántartást vezessenek a támogatásnyújtást tartalmazó összes intézkedésről. E nyilvántartásoknak valamennyi olyan információt tartalmazniuk kell, amely szükséges annak megállapításához, hogy adott esetben betartották-e a elszámolható költségekre és a megengedhető maximális támogatási intenzitásra vonatkozó feltételeket. Ezeket a nyilvántartásokat a támogatás nyújtásának dátumától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

61.

Az EGT-tag EFTA-államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy részletes nyilvántartást vezessenek a támogatásnyújtást tartalmazó összes intézkedésről. E nyilvántartásoknak valamennyi olyan információt tartalmazniuk kell, amely szükséges annak megállapításához, hogy adott esetben betartották-e a elszámolható költségekre és a megengedhető maximális támogatási intenzitásra vonatkozó feltételeket. Ezeket a nyilvántartásokat a támogatás nyújtásának dátumától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Hatóság rendelkezésére kell bocsátani.

| 62. | Minden olyan évben, amikor a 3.1. szakaszban említett támogatási programok költségvetése meghaladja a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek 25 %-át, az érintett EGT-tag EFTA-államnak a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdésével összhangban jelentést kell közzétennie az említett összeg túllépésének okairól. A jelentésnek – a bizalmas információk védelmére vonatkozó követelmények sérelme nélkül – releváns információkat kell tartalmaznia a program kedvezményezettjeinek számító nagyobb ipari fogyasztók esetében megállapított villamosenergia-árakra vonatkozóan. A jelentésnek továbbá információkat kell tartalmaznia arról, hogy kellően mérlegeltek-e más intézkedéseket annak érdekében, hogy közép-, illetve hosszú távon fenntartható módon csökkentsék a közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségeket. |
| --- | --- |

62.

Minden olyan évben, amikor a 3.1. szakaszban említett támogatási programok költségvetése meghaladja a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek 25 %-át, az érintett EGT-tag EFTA-államnak a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (6) bekezdésével összhangban jelentést kell közzétennie az említett összeg túllépésének okairól. A jelentésnek – a bizalmas információk védelmére vonatkozó követelmények sérelme nélkül – releváns információkat kell tartalmaznia a program kedvezményezettjeinek számító nagyobb ipari fogyasztók esetében megállapított villamosenergia-árakra vonatkozóan. A jelentésnek továbbá információkat kell tartalmaznia arról, hogy kellően mérlegeltek-e más intézkedéseket annak érdekében, hogy közép-, illetve hosszú távon fenntartható módon csökkentsék a közvetett szén-dioxid-kibocsátási költségeket.

| 63. | Azon villamosenergia-termelőknek és hálózatüzemeltetőknek, amelyek a 3.2. szakasz szerinti támogatások kedvezményezettjei, minden év február 28-ig jelentést kell tenniük a kiválasztott beruházásaik megvalósításáról, amelyben fel kell tüntetniük többek között az ingyenes kiosztás és a felmerült beruházási kiadás egyenlegét és a támogatott beruházások típusait. |
| --- | --- |

63.

Azon villamosenergia-termelőknek és hálózatüzemeltetőknek, amelyek a 3.2. szakasz szerinti támogatások kedvezményezettjei, minden év február 28-ig jelentést kell tenniük a kiválasztott beruházásaik megvalósításáról, amelyben fel kell tüntetniük többek között az ingyenes kiosztás és a felmerült beruházási kiadás egyenlegét és a támogatott beruházások típusait.

8.   ALKALMAZASI IDOSZAK ES FELÜLVIZSGALAT

ALKALMAZASI IDOSZAK ES FELÜLVIZSGALAT

| 64. | Ez az iránymutatás 2021. január 1-jétől felváltja az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2012 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekhez kapcsolódó, 2013. november 7-én közzétett iránymutatást (29). |
| --- | --- |

64.

Ez az iránymutatás 2021. január 1-jétől felváltja az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2012 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekhez kapcsolódó, 2013. november 7-én közzétett iránymutatást (29

| 65. | A Hatóság az ezen iránymutatásban meghatározott elveket 2021. január 1-jétől 2030. december 31-ig fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

65.

A Hatóság az ezen iránymutatásban meghatározott elveket 2021. január 1-jétől 2030. december 31-ig fogja alkalmazni.

| 66. | A Hatóság a jelen iránymutatásban meghatározott elveket fogja alkalmazni valamennyi bejelentett támogatási intézkedésre vonatkozóan, amellyel kapcsolatban 2021. január 1-jétől kell határozatot hoznia, abban az esetben is, ha a projekteket a közzétételt megelőzően jelentették be. A jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályokról szóló, állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás (30) fejezetében meghatározott szabályokkal összhangban a jogellenes támogatást a támogatás nyújtásának időpontjában hatályos szabályok szerint értékelik. |
| --- | --- |

66.

A Hatóság a jelen iránymutatásban meghatározott elveket fogja alkalmazni valamennyi bejelentett támogatási intézkedésre vonatkozóan, amellyel kapcsolatban 2021. január 1-jétől kell határozatot hoznia, abban az esetben is, ha a projekteket a közzétételt megelőzően jelentették be. A jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályokról szóló, állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás (30

| 67. | A Hatóság a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a földrajzi területek, továbbá a CO2-kibocsátási tényezők aktualizálása érdekében 2025-ben kiigazítja ezt az iránymutatást. 2025-ben a Hatóság azt is értékelni fogja, hogy rendelkezésre állnak-e olyan további adatok, amelyek lehetővé teszik a III. mellékletben meghatározott CO2-kibocsátási tényezők kiszámításához használt módszertan javítását, azaz amelyek lehetővé teszik a klímasemleges technológiák EGT-beli villamosenergia-piacokon betöltött egyre fontosabb ármeghatározási szerepének, valamint a Hatóságnak a támogatások bejelentése keretében továbbított értékelések következtetéseinek a figyelembevételét a fenti 15(11) pont értelmében. Következésképpen előfordulhat, hogy az EGT-tag EFTA-államoknak ki kell igazítaniuk programjaikat annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a kiigazított iránymutatással. |
| --- | --- |

67.

A Hatóság a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek, a földrajzi területek, továbbá a CO2

2

| 68. | A Hatóság ezt az iránymutatást bármikor felülvizsgálhatja vagy kiigazíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok, vagy más EGT-szakpolitikák, nemzetközi kötelezettségek vagy jelentős piaci fejlemények figyelembevétele miatt szükséges. Előfordulhat, hogy a EGT-tag EFTA-államoknak ki kell igazítaniuk programjaikat annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a kiigazított iránymutatással. |
| --- | --- |

68.

A Hatóság ezt az iránymutatást bármikor felülvizsgálhatja vagy kiigazíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok, vagy más EGT-szakpolitikák, nemzetközi kötelezettségek vagy jelentős piaci fejlemények figyelembevétele miatt szükséges. Előfordulhat, hogy a EGT-tag EFTA-államoknak ki kell igazítaniuk programjaikat annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a kiigazított iránymutatással.

| 69. | A bizottsági iránymutatás nem minősül jogalkotási eszköznek, ezért azt az EGT Vegyes Bizottságnak nem kell belefoglalnia az EGT-megállapodásba. A Hatóság feladata az EGT-tag EFTA-államokra alkalmazandó szabályok meghatározása, beleértve a CO2-kibocsátási tényezők meghatározásának módszertanát (31). Ami különösen az utóbbit illeti, amennyiben azt az EGT-ben máshol nem uralkodó sajátos körülmények kellően indokolják, és ezen iránymutatás céljaival összhangban a Hatóság módosíthatja ezt az iránymutatást, vagy figyelembe veheti ezeket a sajátos körülményeket az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése alapján a Hatóságnak bejelentett vonatkozó támogatási program értékelése során, beleértve a CO2-tényező meghatározására szolgáló módszertant is. |
| --- | --- |

69.

A bizottsági iránymutatás nem minősül jogalkotási eszköznek, ezért azt az EGT Vegyes Bizottságnak nem kell belefoglalnia az EGT-megállapodásba. A Hatóság feladata az EGT-tag EFTA-államokra alkalmazandó szabályok meghatározása, beleértve a CO2

31

2

---

(1)  Ez az iránymutatás megfelel az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei 2021 utáni kereskedelmi rendszerének kontextusában hozott egyes állami támogatási intézkedésekről szóló, 2020. szeptember 21-én elfogadott európai bizottsági iránymutatásnak (HL C 317., 2020.9.25., 5. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.). Az irányelvet az EGT-megállapodás XX. mellékletének 21. pontja a) alpontjának (1) bekezdésébe a 146/2007 EGT Vegyes Bizottsági határozat (HL L 100., 2008.4.10., 92. o. és 19. sz. EGT-kiegészítés, 2008.4.10., 90. o.) foglalta bele.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/410 irányelve (2018. március 14.) a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról és az (EU) 2015/1814 határozat módosításáról (HL L 76., 2018.3.19., 3. o.). Az irányelvet a (még nem hatályos és nem kihirdetett) 112/2020. EGT vegyes bizottsági határozattal bele kell foglalni az EGT-megállapodás XX. mellékletének 21al. pontjába. A határozatot a (még nem kihirdetett) 165/2018 EGT vegyes bizottsági határozat belefoglalja az EGT-megállapodás XX. mellékletének 21al. pontjába.

3

(4)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai zöld megállapodás (COM(2019) 640 final).

4

(5)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

5

(6)  Az európai zöld megállapodás nem került be az EGT-megállapodásba. Az EGT-tag EFTA-államok mind részes felei a Párizsi Megállapodásnak.

6

(7)  Lásd az Európai Tanács 2019. december 12-i ülésén elfogadott következtetéseket.

7

(8)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért (COM(2020) 103 final).

8

(9)  Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról (HL L 271., 2015.10.16., 35. o. és 62. EGT-kiegészítés, 2015.10.15., 1. o.).

9

(10)  E tekintetben lásd a T-244/93. és T-486/93. sz., TWD Textilwerke Deggendorf GmbH kontra Bizottság egyesített ügyeket (ECLI:EU:T:1995:160), valamint a Hatóság jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetéséről szóló közleményét (HL L 105., 2011.4.21., 32. o. és 23. sz. EGT-kiegészítés, 2011.4.21., 1. o.).

10

Textilwerke Deggendorf GmbH kontra Bizottság

(11)  Lásd például: a Bizottság SA.34385 sz. határozata – Bulgária – Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek ingyenes kiosztása a 2003/87/EK irányelv 10c. cikkével összhangban a villamosenergia-termelő létesítményekbe és az energetikai infrastruktúrába történő beruházásokért cserébe (HL C 63., 2015.2.20., 1. o.); a Bizottság SA.34674 sz. határozata – Lengyelország – A 2003/87/EK irányelv 10c. cikke értelmében a villamosenergia-termelőknek ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek (HL C 24., 2015.1.23., 1. o.).

11

(12)  A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése egyenértékű az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésével.

12

(13)  Például: a 2023. évre nyújtott támogatás esetében az EUA határidős ár azon 2023. decemberi EUA záróárak számtani átlaga, melyeket 2022. január 1. és 2022. december 31. között figyeltek meg egy adott uniós karbontőzsdén.

13

(14)  Ezen iránymutatás nem minősül jogalkotási eszköznek, ezért azt az EGT Vegyes Bizottságnak nem kell belefoglalnia az EGT-megállapodásba. A Hatóság feladata az EGT-tag EFTA-államokra alkalmazandó szabályok meghatározása, beleértve a CO2-kibocsátási tényezők meghatározásának módszertanát. Lásd még ezen iránymutatás (69) bekezdését.

14

2

(15)  Liechtenstein földrajzi területét és az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényezőt később határozzák meg.

15

2

(16)  A Prodcom-lista a nyersanyag-kitermelő és feldolgozóipari ágazatok termékeinek európai jegyzéke: https://ec.europa.eu/eurostat/ramon/nomenclatures/index.cfm?TargetUrl=LST_NOM&StrGroupCode=CLASSIFIC&StrLanguageCode=EN&IntFamilyCode=&TxtSearch=prodcom&IntCurrentPage=1

16

(17)  A Bizottság (EU) 2019/331 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 19.) a kibocsátási egységek harmonizált ingyenes kiosztására vonatkozó uniós szintű átmeneti szabályoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról (HL L 59., 2019.2.27., 8. o.). A rendeletet a (még nem hatályos és nem kihirdetett) 144/2020 EGT vegyes bizottsági határozattal bele kell foglalni az EGT-megállapodás XX. mellékletének 21alm. pontjába.

17

(18)  COM/2012/0209 végleges.

18

(19)  12 15 0 kód a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló, 2008. március 11-i 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (HL L 97., 2008.4.9., 13. o.) meghatározott jogi kereten belül. A rendeletet az EGT-megállapodás XXI. mellékletének 1. pontjába a 2009. november 7-i 123/2008 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 339., 2008.12.18., 115. o. és EGT-kiegészítés 79., 2008.12.18., 24. o.) foglalta bele.

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.). Az EGT-megállapodásba való bekerülése még függőben.

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2009/EK rendelete (2009. november 25.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről (HL L 342., 2009.12.22., 1. o.). A rendeletet az EGT-megállapodás XX. mellékletének 1ea. pontjába a 136/2012 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 309., 2012.11.8., 17. o. és a 63. sz. EGT-kiegészítés, 2012.11.8., 19. o.) foglalta bele.

21

(22)  https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=hu.

22

(23)  
  HL L 154., 2006.6.8., 27. o. és a 29. sz. EGT-kiegészítés, 2006.6.8., 1. o.

23

(24)  Vissza nem térítendő támogatás/Kamattámogatás, hitel/visszafizetendő előlegek/visszatérítendő támogatás, garancia/adókedvezmény vagy adómentesség, kockázatfinanszírozás, Egyéb (kérjük, fejtse ki) Amennyiben a támogatást több támogatási eszköz révén nyújtják, a támogatási összeget eszközönként kell megadni.

24

(25)  Bruttó támogatási egyenérték. Működési támogatás esetében megadható a kedvezményezettenkénti éves támogatási összeg.

25

(26)  Az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák.

26

(27)  Ezeket az információkat a támogatás odaítélésétől számított 6 hónapon belül kell közzétenni. Jogellenes támogatások esetén az EGT-tag EFTA-államoknak a Hatóság vonatkozó határozatától számított 6 hónapon belül gondoskodniuk kell ezen információ utólagos közzétételéről. Az információkat olyan formátumban kell elérhetővé tenni, amely lehetővé teszi az adatok keresését, kivonatolását és az interneten való egyszerű közzétételét, például CSV vagy XML formátumban.

27

(28)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozata a 3. jegyzőkönyv II. részének 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről. A határozat egységes szerkezetbe foglalt változata a következő címen érhető el: https://www.eftasurv.int/cms/sites/default/files/documents/2017-Consolidated-version-of-Dec-195-054-COL--002-.pdf.

28

(29)  
  HL L 296., 2013.11.7., 25. o.

29

(30)  
  HL L 73., 2009.3.19., 23. o. és 15. sz. EGT-kiegészítés, 2009.3.19., 6. o. Ez a fejezet megfelel a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok megállapításáról szóló bizottsági közleménynek (HL C 119., 2002.5.22., 22. o.).

30

(31)  Lásd a141. lábjegyzetet.

31

---

I. MELLÉKLET

Közvetett kibocsátási költségekre visszavezethető kibocsátásáthelyezés tényleges kockázatának kitett ágazatok

| | NACE-kód | Megnevezés |
| --- | --- | --- |
| 1. | 14,11 | Bőrruházat gyártása |
| 2. | 24,42 | Alumíniumgyártás |
| 3. | 20,13 | Szervetlen vegyi alapanyag gyártása |
| 4. | 24,43 | Ólom, cink, ón gyártása |
| 5. | 17,11 | Papíripari rostanyag gyártása |
| 6. | 17,12 | Papírgyártás |
| 7. | 24,10 | Vas-, acél-, vasötvözet-alapanyag gyártása |
| 8. | 19,20 | Kőolaj-feldolgozás |
| 9. | 24,44 | Rézgyártás |
| 10. | 24,45 | Egyéb nem vas fém gyártása |
| 11. | | A műanyaggyártás ágazat (20.16) következő alágazatai: |
| | 20.16.40.15 | Polietilén alapanyag formájában |
| 12. | | Valamennyi termékkategória a vasöntés ágazatban (24.51) |
| 13. | | Az üvegszálgyártás ágazat (23.14) következő alágazatai: |
| | 23.14.12.10 23.14.12.30 | Üvegrost szövedék
  Fátyol üvegrostból |
| 14. | | Az ipari gáz gyártása ágazat (20.11) következő alágazatai: |
| | 20.11.11.50
  20.11.12.90 | Hidrogén
  Nemfémek szervetlen oxigénvegyületei |

NACE-kód

Megnevezés

1.

14,11

Bőrruházat gyártása

2.

24,42

Alumíniumgyártás

3.

20,13

Szervetlen vegyi alapanyag gyártása

4.

24,43

Ólom, cink, ón gyártása

5.

17,11

Papíripari rostanyag gyártása

6.

17,12

Papírgyártás

7.

24,10

Vas-, acél-, vasötvözet-alapanyag gyártása

8.

19,20

Kőolaj-feldolgozás

9.

24,44

Rézgyártás

10.

24,45

Egyéb nem vas fém gyártása

11.

A műanyaggyártás ágazat (20.16) következő alágazatai:

20.16.40.15

Polietilén alapanyag formájában

12.

Valamennyi termékkategória a vasöntés ágazatban (24.51)

13.

Az üvegszálgyártás ágazat (23.14) következő alágazatai:

23.14.12.10 23.14.12.30

Üvegrost szövedék

Fátyol üvegrostból

14.

Az ipari gáz gyártása ágazat (20.11) következő alágazatai:

20.11.11.50

20.11.12.90

Hidrogén

Nemfémek szervetlen oxigénvegyületei

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben szereplő NACE-kódok alá tartozó termékekre alkalmazandó, a villamosenergia-felhasználás hatékonyságára vonatkozó referenciaértékek

---

III. MELLÉKLET

Maximális regionális CO2-kibocsátási tényezők a különböző földrajzi területeken  (1)
  (tCO2/MWh)

| Övezetek | | Alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező |
| --- | --- | --- |
| Adriai térség | Horvátország, Szlovénia | [...] |
| Ibéria | Spanyolország, Portugália | [...] |
| Baltikum | Litvánia, Lettország, Észtország | [...] |
| Közép-Nyugat-Európa | Ausztria, Németország, Luxemburg | [...] |
| Skandinávia | Svédország, Finnország | [...] |
| Csehország–Szlovákia | Csehország, Szlovákia | [...] |
| Belgium | | [...] |
| Bulgária | | [...] |
| Dánia | | [...] |
| Írország | | [...] |
| Görögország | | [...] |
| Franciaország | | [...] |
| Izland | | [...] |
| Olaszország | | [...] |
| Ciprus | | [...] |
| Magyarország | | [...] |
| Málta | | [...] |
| Hollandia | | [...] |
| Norvégia | | [...] |
| Lengyelország | | [...] |
| Románia | | [...] |

Övezetek

Alkalmazandó CO2-kibocsátási tényező

Adriai térség

Horvátország, Szlovénia

[...]

Ibéria

Spanyolország, Portugália

[...]

Baltikum

Litvánia, Lettország, Észtország

[...]

Közép-Nyugat-Európa

Ausztria, Németország, Luxemburg

[...]

Skandinávia

Svédország, Finnország

[...]

Csehország–Szlovákia

Csehország, Szlovákia

[...]

Belgium

[...]

Bulgária

[...]

Dánia

[...]

Írország

[...]

Görögország

[...]

Franciaország

[...]

Izland

[...]

Olaszország

[...]

Ciprus

[...]

Magyarország

[...]

Málta

[...]

Hollandia

[...]

Norvégia

[...]

Lengyelország

[...]

Románia

[...]

---

(1)  Liechtenstein földrajzi területét és az alkalmazandó CO2-kibocsátási tényezőt később határozzák meg.

---