# Europos Sąjungos L 172/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 172 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. gegužės 17d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 172

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. gegužės 17d.

---

| Turinys | | I   Teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/782 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/783, kuriuo nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (
  1
  ) | 53 |
| | * | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/784 dėl teroristinio turinio sklaidos internete klausimo sprendimo  (
  1
  ) | 79 |
| | * | 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/785, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 | 110 |

Turinys

I   Teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/782 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (
  1
  )

1

1

*

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/783, kuriuo nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (
  1
  )

1

53

*

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/784 dėl teroristinio turinio sklaidos internete klausimo sprendimo  (
  1
  )

1

79

*

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/785, kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 250/2014

110

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2021 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 172/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/782

2021 m. balandžio 29 d.

dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų

(nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | reikia padaryti keletą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1371/2007 (3) pakeitimų, siekiant sustiprinti keleivių apsaugą ir skatinti dažniau keliauti geležinkeliais, tinkamai atsižvelgiant visų pirma į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 11, 12 ir 14 straipsnius. Todėl atsižvelgiant į tuos pakeitimus ir siekiant aiškumo Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; |
| --- | --- |

(1)

reikia padaryti keletą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1371/2007 (3) pakeitimų, siekiant sustiprinti keleivių apsaugą ir skatinti dažniau keliauti geležinkeliais, tinkamai atsižvelgiant visų pirma į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 11, 12 ir 14 straipsnius. Todėl atsižvelgiant į tuos pakeitimus ir siekiant aiškumo Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

| (2) | atsižvelgiant į bendrą transporto politiką, svarbu užtikrinti geležinkelių keleivių teises ir pagerinti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybę ir veiksmingumą, kad būtų padidinta geležinkelių eismo dalis kitų transporto rūšių atžvilgiu; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į bendrą transporto politiką, svarbu užtikrinti geležinkelių keleivių teises ir pagerinti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybę ir veiksmingumą, kad būtų padidinta geležinkelių eismo dalis kitų transporto rūšių atžvilgiu;

| (3) | nors sprendžiant vartotojų apsaugos Sąjungoje klausimus padaryta didelė pažanga, geležinkelių keleivių teisių apsaugą vis dar reikia tobulinti; |
| --- | --- |

(3)

nors sprendžiant vartotojų apsaugos Sąjungoje klausimus padaryta didelė pažanga, geležinkelių keleivių teisių apsaugą vis dar reikia tobulinti;

| (4) | visų pirma, kadangi geležinkelių keleivis yra silpnesnioji vežimo sutarties šalis, turėtų būti užtikrintos geležinkelių keleivių teisės; |
| --- | --- |

(4)

visų pirma, kadangi geležinkelių keleivis yra silpnesnioji vežimo sutarties šalis, turėtų būti užtikrintos geležinkelių keleivių teisės;

| (5) | tarptautinio ir nacionalinio susisiekimo geležinkelių keleiviams suteikiant tokias pačias teises siekiama sustiprinti vartotojų apsaugos Sąjungoje lygį, geležinkelio įmonėms užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, o keleiviams garantuoti vienodas teises. Keleiviai turėtų gauti kuo tikslesnę informacija apie savo teises. Kadangi ant kai kurių šiuolaikinių formų bilietų neįmanoma fiziškai atspausdinti informacijos, turėtų būti įmanoma šiuo reglamentu reikalaujamą informaciją pateikti kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(5)

tarptautinio ir nacionalinio susisiekimo geležinkelių keleiviams suteikiant tokias pačias teises siekiama sustiprinti vartotojų apsaugos Sąjungoje lygį, geležinkelio įmonėms užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, o keleiviams garantuoti vienodas teises. Keleiviai turėtų gauti kuo tikslesnę informacija apie savo teises. Kadangi ant kai kurių šiuolaikinių formų bilietų neįmanoma fiziškai atspausdinti informacijos, turėtų būti įmanoma šiuo reglamentu reikalaujamą informaciją pateikti kitomis priemonėmis;

| (6) | vien tik istorinėms ar turistinėms reikmėms skirtos geležinkelių paslaugos paprastai netenkina įprastų transporto poreikių. Tokios paslaugos paprastai yra atsietos nuo likusios Sąjungos geležinkelių sistemos, o jų naudojama technologija gali riboti šių paslaugų prieinamumą. Išskyrus tam tikras nuostatas, kurios turėtų būti taikomos visoms keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms visoje Sąjungoje, valstybės narės turėtų galėti nustatyti šio reglamento nuostatų taikymo išimtis vien tik istorinėms ir turistinėms reikmėms teikiamų geležinkelių paslaugų atveju; |
| --- | --- |

(6)

vien tik istorinėms ar turistinėms reikmėms skirtos geležinkelių paslaugos paprastai netenkina įprastų transporto poreikių. Tokios paslaugos paprastai yra atsietos nuo likusios Sąjungos geležinkelių sistemos, o jų naudojama technologija gali riboti šių paslaugų prieinamumą. Išskyrus tam tikras nuostatas, kurios turėtų būti taikomos visoms keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms visoje Sąjungoje, valstybės narės turėtų galėti nustatyti šio reglamento nuostatų taikymo išimtis vien tik istorinėms ir turistinėms reikmėms teikiamų geležinkelių paslaugų atveju;

| (7) | miesto, priemiesčių ir regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų pobūdis yra kitoks nei tolimojo keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama taikyti tam tikrų šio reglamento nuostatų, kuriomis reguliuojamos keleivių teisės, išimtis tokioms keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms. Tačiau tokios išimtys neturėtų būti taikomos esminėms taisyklėms, visų pirma nuostatoms, susijusioms su nediskriminacinėmis vežimo sutarties sąlygomis, teise įsigyti kelionės geležinkeliu bilietus be nepagrįstų sunkumų, geležinkelio įmonių atsakomybe keleivių ir jų bagažo atžvilgiu, reikalavimu, kad geležinkelio įmonės būtų tinkamai apsidraudusios, taip pat reikalavimu, kad būtų imamasi tinkamų priemonių užtikrinti keleivių asmeninį saugumą geležinkelio stotyse bei traukiniuose. Regioninės paslaugos yra labiau integruotos į likusią Sąjungos geležinkelio sistemą, o atitinkamos kelionės yra ilgesnės. Todėl regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų atveju galimos išimtys turėtų būti dar labiau susiaurintos. Kalbant apie regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas, šio reglamento nuostatų, kuriomis neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims palengvinamas naudojimasis geležinkelio paslaugomis, išimtys turėtų būti palaipsniui visiškai panaikintos regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų atžvilgiu, ir išimtys neturėtų būti taikomos šio reglamento nuostatoms, kuriomis skatinama naudoti dviračius. Be to, galimybė regioninėms paslaugoms netaikyti tam tikrų pareigų, susijusių su tęstinės kelionės bilietų išdavimu ir nukreipimo kitu maršrutu, turėtų būti apribota laiko atžvilgiu; |
| --- | --- |

(7)

miesto, priemiesčių ir regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų pobūdis yra kitoks nei tolimojo keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama taikyti tam tikrų šio reglamento nuostatų, kuriomis reguliuojamos keleivių teisės, išimtis tokioms keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms. Tačiau tokios išimtys neturėtų būti taikomos esminėms taisyklėms, visų pirma nuostatoms, susijusioms su nediskriminacinėmis vežimo sutarties sąlygomis, teise įsigyti kelionės geležinkeliu bilietus be nepagrįstų sunkumų, geležinkelio įmonių atsakomybe keleivių ir jų bagažo atžvilgiu, reikalavimu, kad geležinkelio įmonės būtų tinkamai apsidraudusios, taip pat reikalavimu, kad būtų imamasi tinkamų priemonių užtikrinti keleivių asmeninį saugumą geležinkelio stotyse bei traukiniuose. Regioninės paslaugos yra labiau integruotos į likusią Sąjungos geležinkelio sistemą, o atitinkamos kelionės yra ilgesnės. Todėl regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų atveju galimos išimtys turėtų būti dar labiau susiaurintos. Kalbant apie regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas, šio reglamento nuostatų, kuriomis neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims palengvinamas naudojimasis geležinkelio paslaugomis, išimtys turėtų būti palaipsniui visiškai panaikintos regioninio keleivių vežimo geležinkeliu paslaugų atžvilgiu, ir išimtys neturėtų būti taikomos šio reglamento nuostatoms, kuriomis skatinama naudoti dviračius. Be to, galimybė regioninėms paslaugoms netaikyti tam tikrų pareigų, susijusių su tęstinės kelionės bilietų išdavimu ir nukreipimo kitu maršrutu, turėtų būti apribota laiko atžvilgiu;

| (8) | šio reglamento tikslas yra pagerinti keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas Sąjungoje. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę suteikti išimtis paslaugoms regionuose, kuriuose didelė dalis paslaugų teikiama už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

(8)

šio reglamento tikslas yra pagerinti keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas Sąjungoje. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę suteikti išimtis paslaugoms regionuose, kuriuose didelė dalis paslaugų teikiama už Sąjungos ribų;

| (9) | be to, siekiant užtikrinti sklandų perėjimą nuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1371/2007 sukurtos sistemos prie šiuo reglamentu sukurtos sistemos, anksčiau suteiktos nacionalinės išimtys turėtų būti laipsniškai panaikintos siekiant užtikrinti būtiną teisinį tikrumą ir tęstinumą. Valstybėms narėms, kurios šiuo metu taiko išimtis pagal Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 2 straipsnio 4 dalį, turėtų būti leidžiama keleivių vežimo vidaus geležinkeliu paslaugoms netaikyti tik tų šio reglamento nuostatų, dėl kurių reikia didelių pakeitimų, ir bet kokiu atveju tik ribotą laikotarpį. Valstybėms narėms taip pat turėtų būti leidžiama pereinamuoju laikotarpiu taikyti išimtį pareigai operatoriams tarpusavyje platinti eismo ir kelionės informaciją, tačiau tik tuo atveju, kai infrastruktūros valdytojui techniškai yra neįmanoma tikralaikių duomenų pateikti geležinkelio įmonei, bilietų pardavėjui, kelionių operatoriui ar stoties valdytojams. Vertinimas, kas yra techniškai įmanoma, turėtų būti atliekamas ne rečiau kaip kas dvejus metus; |
| --- | --- |

(9)

be to, siekiant užtikrinti sklandų perėjimą nuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1371/2007 sukurtos sistemos prie šiuo reglamentu sukurtos sistemos, anksčiau suteiktos nacionalinės išimtys turėtų būti laipsniškai panaikintos siekiant užtikrinti būtiną teisinį tikrumą ir tęstinumą. Valstybėms narėms, kurios šiuo metu taiko išimtis pagal Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 2 straipsnio 4 dalį, turėtų būti leidžiama keleivių vežimo vidaus geležinkeliu paslaugoms netaikyti tik tų šio reglamento nuostatų, dėl kurių reikia didelių pakeitimų, ir bet kokiu atveju tik ribotą laikotarpį. Valstybėms narėms taip pat turėtų būti leidžiama pereinamuoju laikotarpiu taikyti išimtį pareigai operatoriams tarpusavyje platinti eismo ir kelionės informaciją, tačiau tik tuo atveju, kai infrastruktūros valdytojui techniškai yra neįmanoma tikralaikių duomenų pateikti geležinkelio įmonei, bilietų pardavėjui, kelionių operatoriui ar stoties valdytojams. Vertinimas, kas yra techniškai įmanoma, turėtų būti atliekamas ne rečiau kaip kas dvejus metus;

| (10) | valstybės narės turėtų informuoti Komisiją tais atvejais, kai jos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms taiko tam tikrų šio reglamento nuostatų taikymo išimtį. Pateikdamos šią informaciją, valstybės narės turėtų paaiškinti tokių išimčių suteikimo priežastis ir tai, kokių priemonių imtasi ar numatoma imtis, kad būtų laikomasi pareigų pagal šį reglamentą baigus galioti atitinkamų išimčių taikymo laikotarpiui; |
| --- | --- |

(10)

valstybės narės turėtų informuoti Komisiją tais atvejais, kai jos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms taiko tam tikrų šio reglamento nuostatų taikymo išimtį. Pateikdamos šią informaciją, valstybės narės turėtų paaiškinti tokių išimčių suteikimo priežastis ir tai, kokių priemonių imtasi ar numatoma imtis, kad būtų laikomasi pareigų pagal šį reglamentą baigus galioti atitinkamų išimčių taikymo laikotarpiui;

| (11) | kai esama kelių už vieną stotį atsakingų stoties valdytojų, valstybės narės turėtų turėti galimybę paskirti įstaigą šiame reglamente nurodytoms pareigoms vykdyti; |
| --- | --- |

(11)

kai esama kelių už vieną stotį atsakingų stoties valdytojų, valstybės narės turėtų turėti galimybę paskirti įstaigą šiame reglamente nurodytoms pareigoms vykdyti;

| (12) | prieiga prie kelionės informacijos tikruoju laiku, įskaitant informaciją apie tarifus, padidina kelionių geležinkeliu prieinamumą naujiems klientams ir suteikia jiems įvairesnių kelionės galimybių ir galimybių rinktis tarifus. Geležinkelio įmonės turėtų suteikti kitoms geležinkelio įmonėms, bilietų pardavėjams ir kelionių operatoriams, kurie parduoda jų paslaugas, prieigą prie tokios kelionės informacijos ir suteikti jiems galimybę atlikti rezervacijas ir jas panaikinti, siekiant palengvinti keliavimą geležinkeliu. Kad būtų palengvintas keliavimas geležinkeliu, infrastruktūros valdytojai geležinkelio įmonėms ir stoties valdytojams, taip pat bilietų pardavėjams ir kelionių operatoriams turėtų platinti tikralaikius duomenis, susijusius su traukinių atvykimu ir išvykimu; |
| --- | --- |

(12)

prieiga prie kelionės informacijos tikruoju laiku, įskaitant informaciją apie tarifus, padidina kelionių geležinkeliu prieinamumą naujiems klientams ir suteikia jiems įvairesnių kelionės galimybių ir galimybių rinktis tarifus. Geležinkelio įmonės turėtų suteikti kitoms geležinkelio įmonėms, bilietų pardavėjams ir kelionių operatoriams, kurie parduoda jų paslaugas, prieigą prie tokios kelionės informacijos ir suteikti jiems galimybę atlikti rezervacijas ir jas panaikinti, siekiant palengvinti keliavimą geležinkeliu. Kad būtų palengvintas keliavimas geležinkeliu, infrastruktūros valdytojai geležinkelio įmonėms ir stoties valdytojams, taip pat bilietų pardavėjams ir kelionių operatoriams turėtų platinti tikralaikius duomenis, susijusius su traukinių atvykimu ir išvykimu;

| (13) | išsamesni kelionės informacijos pateikimo reikalavimai yra nustatyti Techninėse sąveikos specifikacijose, nurodytose Komisijos reglamente (ES) Nr. 454/2011 (4); |
| --- | --- |

(13)

išsamesni kelionės informacijos pateikimo reikalavimai yra nustatyti Techninėse sąveikos specifikacijose, nurodytose Komisijos reglamente (ES) Nr. 454/2011 (4);

| (14) | stiprinant geležinkelių keleivių teises reikėtų remtis esamos susijusios tarptautinės teisės nuostatomis, pateikiamomis 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF), pakeistos 1999 m. birželio 3 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties pakeitimo protokolu (1999 m. protokolas) A priede – Vienodosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties (CIV) taisyklės. Vis dėlto pageidautina išplėsti šio reglamento taikymo apimtį ir suteikti apsaugą ne tik tarptautiniams, bet ir vietos keleiviams. Sąjunga prie COTIF prisijungė 2013 m. vasario 23 d.; |
| --- | --- |

(14)

stiprinant geležinkelių keleivių teises reikėtų remtis esamos susijusios tarptautinės teisės nuostatomis, pateikiamomis 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF), pakeistos 1999 m. birželio 3 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties pakeitimo protokolu (1999 m. protokolas) A priede – Vienodosios tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties (CIV) taisyklės. Vis dėlto pageidautina išplėsti šio reglamento taikymo apimtį ir suteikti apsaugą ne tik tarptautiniams, bet ir vietos keleiviams. Sąjunga prie COTIF prisijungė 2013 m. vasario 23 d.;

| (15) | valstybės narės turėtų drausti diskriminavimą dėl keleivio pilietybės arba geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjo ar kelionių operatoriaus įsisteigimo vietos Sąjungoje. Vis dėlto nereikėtų drausti taikyti socialinius tarifus ir skatinti plačiau naudotis viešuoju transportu, jeigu tokios priemonės yra proporcingos ir taikomos nepriklausomai nuo atitinkamo keleivio pilietybės. Geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai gali laisvai nustatyti savo komercinę praktiką, įskaitant specialių pasiūlymų naudojimą ir tam tikrų pardavimo kanalų reklamavimą. Atsižvelgdamos į keleivių vežimo bilietų pardavimo elektroninių platformų plėtrą, valstybės narės turėtų ypač pasirūpinti užtikrinti, kad prieigos prie elektroninių sąsajų arba bilietų pardavimo sąlygos būtų visiems vienodos. Be to, nepaisant to, kokiu būdu įsigyjamas tam tikros rūšies bilietas, keleiviui turėtų būti užtikrinama tokio pat lygio apsauga; |
| --- | --- |

(15)

valstybės narės turėtų drausti diskriminavimą dėl keleivio pilietybės arba geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjo ar kelionių operatoriaus įsisteigimo vietos Sąjungoje. Vis dėlto nereikėtų drausti taikyti socialinius tarifus ir skatinti plačiau naudotis viešuoju transportu, jeigu tokios priemonės yra proporcingos ir taikomos nepriklausomai nuo atitinkamo keleivio pilietybės. Geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai gali laisvai nustatyti savo komercinę praktiką, įskaitant specialių pasiūlymų naudojimą ir tam tikrų pardavimo kanalų reklamavimą. Atsižvelgdamos į keleivių vežimo bilietų pardavimo elektroninių platformų plėtrą, valstybės narės turėtų ypač pasirūpinti užtikrinti, kad prieigos prie elektroninių sąsajų arba bilietų pardavimo sąlygos būtų visiems vienodos. Be to, nepaisant to, kokiu būdu įsigyjamas tam tikros rūšies bilietas, keleiviui turėtų būti užtikrinama tokio pat lygio apsauga;

| (16) | Sąjungoje populiarėjantis važiavimas dviračiais yra reikšmingas apskritai judumui ir turizmui. Jei renkantis transporto rūšį dažniau keliaujama traukiniais ir kartu pasiimamas dviratis, transporto poveikis aplinkai mažesnis. Todėl geležinkelio įmonės turėtų sudaryti kuo geresnes sąlygas derinti keliones dviračiais ir traukiniais. Visų pirma, įsigydamos naujus riedmenis arba iš esmės modernizuodamos esamus riedmenis, jos turėtų numatyti pakankamai dviračiams skirtų vietų, išskyrus tuos atvejus, kai naujų riedmenų įsigijimas arba riedmenų modernizavimas yra susijęs su vagonais restoranais, miegamaisiais vagonais ar miegamųjų vietų vagonais. Kad nebūtų daromas neigiamas poveikis esamų riedmenų saugos veiksmingumui, ta pareiga turėtų būti taikoma tik tais atvejais, kai atliekama didelė modernizacija, kuriai reikalingas naujas leidimas pateikti rinkai transporto priemonę; |
| --- | --- |

(16)

Sąjungoje populiarėjantis važiavimas dviračiais yra reikšmingas apskritai judumui ir turizmui. Jei renkantis transporto rūšį dažniau keliaujama traukiniais ir kartu pasiimamas dviratis, transporto poveikis aplinkai mažesnis. Todėl geležinkelio įmonės turėtų sudaryti kuo geresnes sąlygas derinti keliones dviračiais ir traukiniais. Visų pirma, įsigydamos naujus riedmenis arba iš esmės modernizuodamos esamus riedmenis, jos turėtų numatyti pakankamai dviračiams skirtų vietų, išskyrus tuos atvejus, kai naujų riedmenų įsigijimas arba riedmenų modernizavimas yra susijęs su vagonais restoranais, miegamaisiais vagonais ar miegamųjų vietų vagonais. Kad nebūtų daromas neigiamas poveikis esamų riedmenų saugos veiksmingumui, ta pareiga turėtų būti taikoma tik tais atvejais, kai atliekama didelė modernizacija, kuriai reikalingas naujas leidimas pateikti rinkai transporto priemonę;

| (17) | tinkamas dviračiams skirtų vietų skaičius formuojant traukinį turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į traukinio sudėties dydį, paslaugos rūšį ir dviračių vežimo paklausą. Geležinkelio įmonės turėtų turėti galimybę, pasikonsultavusios su visuomene, parengti planus, kuriuose būtų nurodytas konkretus su jų paslaugomis susijusių dviračių vietų skaičius. Tais atvejais, kai geležinkelio įmonės nusprendžia planų nenustatyti, turėtų būti taikomas teisės aktais nustatytas skaičius. Be to, rengdamos savo planus, geležinkelio įmonės turėtų vadovautis tuo teisės aktais nustatytu skaičiumi kaip gairėmis. Mažesnis už teisės aktais nustatytą skaičius turėtų būti laikomas tinkamu tik tuo atveju, jeigu tai pateisinama ypatingomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, geležinkelio paslaugų teikimu žiemos metu, kai akivaizdžiai nėra dviračių vežimo paklausos arba ji yra maža. Be to, kai kuriose valstybėse narėse dviračių vežimo paklausa yra itin didelė kai kurių paslaugų rūšių atžvilgiu. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti minimalų tinkamą dviračiams skirtų vietų skaičių tam tikrų rūšių paslaugoms. Tas skaičius turėtų būti viršesnis bet kokių geležinkelio įmonių planuose paminėtų konkrečių skaičių atžvilgiu. Tai neturėtų kliudyti laisvam geležinkelių riedmenų judėjimui Sąjungoje. Keleiviai turėtų būti informuojami apie esamų dviračiams skirtų vietų skaičių; |
| --- | --- |

(17)

tinkamas dviračiams skirtų vietų skaičius formuojant traukinį turėtų būti nustatytas atsižvelgiant į traukinio sudėties dydį, paslaugos rūšį ir dviračių vežimo paklausą. Geležinkelio įmonės turėtų turėti galimybę, pasikonsultavusios su visuomene, parengti planus, kuriuose būtų nurodytas konkretus su jų paslaugomis susijusių dviračių vietų skaičius. Tais atvejais, kai geležinkelio įmonės nusprendžia planų nenustatyti, turėtų būti taikomas teisės aktais nustatytas skaičius. Be to, rengdamos savo planus, geležinkelio įmonės turėtų vadovautis tuo teisės aktais nustatytu skaičiumi kaip gairėmis. Mažesnis už teisės aktais nustatytą skaičius turėtų būti laikomas tinkamu tik tuo atveju, jeigu tai pateisinama ypatingomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, geležinkelio paslaugų teikimu žiemos metu, kai akivaizdžiai nėra dviračių vežimo paklausos arba ji yra maža. Be to, kai kuriose valstybėse narėse dviračių vežimo paklausa yra itin didelė kai kurių paslaugų rūšių atžvilgiu. Todėl valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti minimalų tinkamą dviračiams skirtų vietų skaičių tam tikrų rūšių paslaugoms. Tas skaičius turėtų būti viršesnis bet kokių geležinkelio įmonių planuose paminėtų konkrečių skaičių atžvilgiu. Tai neturėtų kliudyti laisvam geležinkelių riedmenų judėjimui Sąjungoje. Keleiviai turėtų būti informuojami apie esamų dviračiams skirtų vietų skaičių;

| (18) | su dviračių vežimu traukiniuose susijusios teisės ir pareigos turėtų būti taikomos dviračiams, kuriais galima iš karto važiuoti prieš kelionę geležinkeliu ir po jos. Dviračių vežimui atitinkamai pakuotėse ir maišuose taikomos šio reglamento nuostatos, susijusios su bagažu; |
| --- | --- |

(18)

su dviračių vežimu traukiniuose susijusios teisės ir pareigos turėtų būti taikomos dviračiams, kuriais galima iš karto važiuoti prieš kelionę geležinkeliu ir po jos. Dviračių vežimui atitinkamai pakuotėse ir maišuose taikomos šio reglamento nuostatos, susijusios su bagažu;

| (19) | geležinkelių keleivių teisės į geležinkelių paslaugas taip pat apima teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą tiek prieš kelionę, tiek kelionės metu. Geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai bendrą informaciją apie geležinkelio paslaugą turėtų pateikti prieš kelionę. Teikiamos informacijos forma turėtų būti prieinama neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Kelionės metu geležinkelio įmonės ir, kai įmanoma, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai, turėtų suteikti keleiviams papildomą šiuo reglamentu reikalaujamą informaciją. Jeigu stoties valdytojas turi tokios informacijos, jis taip pat ją turėtų suteikti keleiviams; |
| --- | --- |

(19)

geležinkelių keleivių teisės į geležinkelių paslaugas taip pat apima teisę gauti informaciją apie teikiamą paslaugą tiek prieš kelionę, tiek kelionės metu. Geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai bendrą informaciją apie geležinkelio paslaugą turėtų pateikti prieš kelionę. Teikiamos informacijos forma turėtų būti prieinama neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Kelionės metu geležinkelio įmonės ir, kai įmanoma, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai, turėtų suteikti keleiviams papildomą šiuo reglamentu reikalaujamą informaciją. Jeigu stoties valdytojas turi tokios informacijos, jis taip pat ją turėtų suteikti keleiviams;

| (20) | bilietų pardavėjai yra labai įvairaus dydžio – pradedant labai mažomis baigiant didelėmis įmonėmis – ir kai kurie iš jų paslaugas teikia tik ne internetu arba tik internetu. Todėl pareiga teikti kelionės informaciją keleiviams turėtų būti proporcinga skirtingam bilietų pardavėjų dydžiui ir tuo pačiu jų pajėgumams; |
| --- | --- |

(20)

bilietų pardavėjai yra labai įvairaus dydžio – pradedant labai mažomis baigiant didelėmis įmonėmis – ir kai kurie iš jų paslaugas teikia tik ne internetu arba tik internetu. Todėl pareiga teikti kelionės informaciją keleiviams turėtų būti proporcinga skirtingam bilietų pardavėjų dydžiui ir tuo pačiu jų pajėgumams;

| (21) | šiuo reglamentu geležinkelio įmonėms, kelionių operatoriams ar bilietų pardavėjams neturėtų būti užkertamas kelias siūlyti palankesnes sąlygas keleiviui nei nustatytosios šiame reglamente. Tačiau dėl šio reglamento neturėtų būti sudaroma situacija, kai geležinkelio įmonė yra susaistyta palankesnių kelionių operatoriaus arba bilietų pardavėjo siūlomų sutartinių sąlygų, išskyrus atvejus, kai geležinkelio įmonės ir kelionių operatoriaus arba bilietų pardavėjo susitarimu numatyta kitaip; |
| --- | --- |

(21)

šiuo reglamentu geležinkelio įmonėms, kelionių operatoriams ar bilietų pardavėjams neturėtų būti užkertamas kelias siūlyti palankesnes sąlygas keleiviui nei nustatytosios šiame reglamente. Tačiau dėl šio reglamento neturėtų būti sudaroma situacija, kai geležinkelio įmonė yra susaistyta palankesnių kelionių operatoriaus arba bilietų pardavėjo siūlomų sutartinių sąlygų, išskyrus atvejus, kai geležinkelio įmonės ir kelionių operatoriaus arba bilietų pardavėjo susitarimu numatyta kitaip;

| (22) | tęstinės kelionės bilietai suteikia galimybę keleiviams sklandžiai keliauti, todėl reikėtų dėti visas protingas pastangas, kad tokie bilietai būtų siūlomi tolimojo susisiekimo, miesto, priemiesčių ir regioninėms keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms - nesvarbu, ar tarptautinėms, ar nacionalinėms - įskaitant keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas, kurioms šis reglamentas netaikomas. Apskaičiuojant vėlavimo trukmę kompensavimo tikslais, turėtų būti leidžiama neįtraukti vėlavimo tose kelionės dalyse, susijusiose su geležinkelio paslaugoms, kurioms šis reglamentas netaikomas, atvejų; |
| --- | --- |

(22)

tęstinės kelionės bilietai suteikia galimybę keleiviams sklandžiai keliauti, todėl reikėtų dėti visas protingas pastangas, kad tokie bilietai būtų siūlomi tolimojo susisiekimo, miesto, priemiesčių ir regioninėms keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms - nesvarbu, ar tarptautinėms, ar nacionalinėms - įskaitant keleivių vežimo geležinkeliu paslaugas, kurioms šis reglamentas netaikomas. Apskaičiuojant vėlavimo trukmę kompensavimo tikslais, turėtų būti leidžiama neįtraukti vėlavimo tose kelionės dalyse, susijusiose su geležinkelio paslaugoms, kurioms šis reglamentas netaikomas, atvejų;

| (23) | tos pačios geležinkelio įmonės teikiamų paslaugų atveju geležinkelio keleivių perkėlimas iš vienos paslaugos į kitą turėtų būti palengvintas nustatant pareigą išduoti tęstinės kelionės bilietus, nes geležinkelio įmonės neprivalo sudaryti komercinių susitarimų. Reikalavimas išduoti tęstinės kelionės bilietus taip pat turėtų būti taikomas paslaugoms, kurias vykdo geležinkelio įmonės, kurių visos nuosavybės teisės priklauso tam pačiam savininkui arba kurios yra vienos iš geležinkelio paslaugas, kurias apima ta kelione, teikiančių geležinkelio įmonių patronuojamosios įmonės, kurių visos nuosavybės teisės priklauso tai geležinkelio įmonei. Geležinkelio įmonė turėtų turėti galimybę ant tęstinės kelionės bilieto nurodyti kiekvienos geležinkelio paslaugos, kuriai galioja tęstinės kelionės bilietas, įskaitant regionines paslaugas, išvykimo laiką; |
| --- | --- |

(23)

tos pačios geležinkelio įmonės teikiamų paslaugų atveju geležinkelio keleivių perkėlimas iš vienos paslaugos į kitą turėtų būti palengvintas nustatant pareigą išduoti tęstinės kelionės bilietus, nes geležinkelio įmonės neprivalo sudaryti komercinių susitarimų. Reikalavimas išduoti tęstinės kelionės bilietus taip pat turėtų būti taikomas paslaugoms, kurias vykdo geležinkelio įmonės, kurių visos nuosavybės teisės priklauso tam pačiam savininkui arba kurios yra vienos iš geležinkelio paslaugas, kurias apima ta kelione, teikiančių geležinkelio įmonių patronuojamosios įmonės, kurių visos nuosavybės teisės priklauso tai geležinkelio įmonei. Geležinkelio įmonė turėtų turėti galimybę ant tęstinės kelionės bilieto nurodyti kiekvienos geležinkelio paslaugos, kuriai galioja tęstinės kelionės bilietas, įskaitant regionines paslaugas, išvykimo laiką;

| (24) | keleiviai turėtų būti aiškiai informuojami apie tai, ar geležinkelio įmonės per vieną pardavimo sandorį parduodami bilietai yra tęstinės kelionės bilietai. Jei keleiviai nėra tinkamai informuojami, geležinkelio įmonės atsakomybė turėtų būti tokia, kokia ji yra tuo atveju, kai tie bilietai yra tęstinės kelionės bilietai; |
| --- | --- |

(24)

keleiviai turėtų būti aiškiai informuojami apie tai, ar geležinkelio įmonės per vieną pardavimo sandorį parduodami bilietai yra tęstinės kelionės bilietai. Jei keleiviai nėra tinkamai informuojami, geležinkelio įmonės atsakomybė turėtų būti tokia, kokia ji yra tuo atveju, kai tie bilietai yra tęstinės kelionės bilietai;

| (25) | turėtų būti skatinama siūlyti tęstinės kelionės bilietus. Tačiau ypač svarbu, kad keleiviams perkant bilietus iš bilietų pardavėjo arba kelionių operatoriaus būtų suteikta teisinga informacija apie geležinkelio paslaugą. Tuo atveju, kai bilietų pardavėjai arba kelionių operatoriai parduoda atskirus bilietus kaip paketą, jie turėtų aiškiai informuoti keleivį apie tai, kad šie bilietai neužtikrina tokio pat lygio apsaugos, kaip tęstinės kelionės bilietai, ir kad paslaugą teikianti geležinkelio įmonė arba geležinkelio įmonės tų bilietų neišdavė kaip tęstinės kelionės bilietų. Jei bilietų pardavėjai arba kelionių operatoriai nesilaiko šio reikalavimo, jų atsakomybė neturėtų būti apribota bilietų kainos grąžinimu; |
| --- | --- |

(25)

turėtų būti skatinama siūlyti tęstinės kelionės bilietus. Tačiau ypač svarbu, kad keleiviams perkant bilietus iš bilietų pardavėjo arba kelionių operatoriaus būtų suteikta teisinga informacija apie geležinkelio paslaugą. Tuo atveju, kai bilietų pardavėjai arba kelionių operatoriai parduoda atskirus bilietus kaip paketą, jie turėtų aiškiai informuoti keleivį apie tai, kad šie bilietai neužtikrina tokio pat lygio apsaugos, kaip tęstinės kelionės bilietai, ir kad paslaugą teikianti geležinkelio įmonė arba geležinkelio įmonės tų bilietų neišdavė kaip tęstinės kelionės bilietų. Jei bilietų pardavėjai arba kelionių operatoriai nesilaiko šio reikalavimo, jų atsakomybė neturėtų būti apribota bilietų kainos grąžinimu;

| (26) | svarbu, kad siūlydamos tęstinės kelionės bilietus geležinkelio įmonės atsižvelgtų į realistišką ir taikytiną minimalų laiko tarpą persėdimui pirminės rezervacijos metu, taip pat į visus aktualius veiksnius, pavyzdžiui, atitinkamų stočių ir platformų dydį ir vietą; |
| --- | --- |

(26)

svarbu, kad siūlydamos tęstinės kelionės bilietus geležinkelio įmonės atsižvelgtų į realistišką ir taikytiną minimalų laiko tarpą persėdimui pirminės rezervacijos metu, taip pat į visus aktualius veiksnius, pavyzdžiui, atitinkamų stočių ir platformų dydį ir vietą;

| (27) | atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją ir siekiant, kad neįgalieji ir riboto judumo asmenys turėtų galimybę geležinkeliais keliauti kaip kiti piliečiai, turėtų būti nustatytos vienodų sąlygų ir pagalbos teikimo kelionės metu taisyklės. Neįgalieji ir riboto judumo asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę ir teisę nebūti diskriminuojami kaip ir visi kiti piliečiai. Inter alia, turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys tam, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų teikiama informacija, susijusi su geležinkelio paslaugų prieinamumu, su galimybe patekti į riedmenis ir su traukiniuose esančiais patogumais. Siekiant kuo geriau informuoti keleivius su jutimų sutrikimais apie vėlavimus, prireikus turėtų būti naudojamos vaizdo ir garso sistemos. Neįgalieji turėtų turėti galimybę be papildomų mokesčių nusipirkti bilietus traukinyje, kai nėra prieinamų galimybių nusipirkti bilietą prieš įlipant į traukinį. Tačiau turėtų būti numatyta galimybė apriboti šią teisę dėl su saugumu arba privalomu vietos traukinyje rezervavimu susijusių aplinkybių. Darbuotojai turėtų būti tinkamai išmokyti aptarnauti neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis pagal jų reikmes, ypač kai jiems teikia pagalbą. Kad keliavimo sąlygos būtų vienodos, tokiems asmenims turėtų būti teikiama pagalba stotyse ir traukiniuose, o jei traukinyje ir stotyje nėra parengtų lydinčiųjų darbuotojų, turėtų būti dedamos visos pagrįstos pastangos sudaryti galimybę tokiems asmenims keliauti geležinkeliu; |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją ir siekiant, kad neįgalieji ir riboto judumo asmenys turėtų galimybę geležinkeliais keliauti kaip kiti piliečiai, turėtų būti nustatytos vienodų sąlygų ir pagalbos teikimo kelionės metu taisyklės. Neįgalieji ir riboto judumo asmenys turi tokias pačias teises į judėjimo laisvę ir teisę nebūti diskriminuojami kaip ir visi kiti piliečiai. Inter alia, turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys tam, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų teikiama informacija, susijusi su geležinkelio paslaugų prieinamumu, su galimybe patekti į riedmenis ir su traukiniuose esančiais patogumais. Siekiant kuo geriau informuoti keleivius su jutimų sutrikimais apie vėlavimus, prireikus turėtų būti naudojamos vaizdo ir garso sistemos. Neįgalieji turėtų turėti galimybę be papildomų mokesčių nusipirkti bilietus traukinyje, kai nėra prieinamų galimybių nusipirkti bilietą prieš įlipant į traukinį. Tačiau turėtų būti numatyta galimybė apriboti šią teisę dėl su saugumu arba privalomu vietos traukinyje rezervavimu susijusių aplinkybių. Darbuotojai turėtų būti tinkamai išmokyti aptarnauti neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis pagal jų reikmes, ypač kai jiems teikia pagalbą. Kad keliavimo sąlygos būtų vienodos, tokiems asmenims turėtų būti teikiama pagalba stotyse ir traukiniuose, o jei traukinyje ir stotyje nėra parengtų lydinčiųjų darbuotojų, turėtų būti dedamos visos pagrįstos pastangos sudaryti galimybę tokiems asmenims keliauti geležinkeliu;

| (28) | geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų aktyviai bendradarbiauti su neįgaliesiems atstovaujančiomis organizacijomis, kad būtų pagerinta transporto paslaugų prieinamumo kokybė; |
| --- | --- |

(28)

geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų aktyviai bendradarbiauti su neįgaliesiems atstovaujančiomis organizacijomis, kad būtų pagerinta transporto paslaugų prieinamumo kokybė;

| (29) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims naudotis keleivių vežimo geležinkeliu paslaugomis, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė reikalauti, kad geležinkelio įmonės ir stočių valdytojai įrengtų nacionalinius kontaktinius centrus informacijai ir pagalbos teikimui koordinuoti; |
| --- | --- |

(29)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims naudotis keleivių vežimo geležinkeliu paslaugomis, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė reikalauti, kad geležinkelio įmonės ir stočių valdytojai įrengtų nacionalinius kontaktinius centrus informacijai ir pagalbos teikimui koordinuoti;

| (30) | siekiant užtikrinti, kad būtų teikiama pagalba neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, dėl praktinių priežasčių apie pagalbos poreikį būtina iš anksto pranešti geležinkelio įmonei, stoties valdytojui, bilietų pardavėjui arba kelionių organizatoriui. Nors šiuo reglamentu nustatomas bendras maksimalus laikotarpis tokiems išankstiniams pranešimams pateikti, siekiant padidinti neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų judumą vertinga nustatyti savanoriško sutrumpintų laikotarpių nustatymo tvarką. Kad būtų užtikrinta kuo platesnė informacijos apie tokius sutrumpintus laikotarpius sklaida, svarbu, kad Komisija į savo ataskaitą dėl šio reglamento įgyvendinimo ir rezultatų įtrauktų informaciją apie tvarkos, susijusios su išankstinio pranešimo pateikimo sutrumpintu laikotarpiu, rengimą ir susijusios informacijos sklaidą; |
| --- | --- |

(30)

siekiant užtikrinti, kad būtų teikiama pagalba neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, dėl praktinių priežasčių apie pagalbos poreikį būtina iš anksto pranešti geležinkelio įmonei, stoties valdytojui, bilietų pardavėjui arba kelionių organizatoriui. Nors šiuo reglamentu nustatomas bendras maksimalus laikotarpis tokiems išankstiniams pranešimams pateikti, siekiant padidinti neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų judumą vertinga nustatyti savanoriško sutrumpintų laikotarpių nustatymo tvarką. Kad būtų užtikrinta kuo platesnė informacijos apie tokius sutrumpintus laikotarpius sklaida, svarbu, kad Komisija į savo ataskaitą dėl šio reglamento įgyvendinimo ir rezultatų įtrauktų informaciją apie tvarkos, susijusios su išankstinio pranešimo pateikimo sutrumpintu laikotarpiu, rengimą ir susijusios informacijos sklaidą;

| (31) | geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų atsižvelgti į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų reikmes, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/882 (5) ir Komisijos reglamento (ES) Nr. 1300/2014 (6). Kai šiame reglamente daroma nuoroda į Direktyvos (ES) 2019/882 nuostatas, tas nuostatas valstybės narės turėtų taikyti nuo 2025 m. birželio 28 d. ir pagal tos direktyvos 32 straipsnyje nustatytas pereinamojo laikotarpio priemones. Kalbant apie keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, tų nuostatų taikymo sritis išdėstyta tos direktyvos 2 straipsnio 2 dalies c punkte; |
| --- | --- |

(31)

geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų atsižvelgti į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų reikmes, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/882 (5) ir Komisijos reglamento (ES) Nr. 1300/2014 (6). Kai šiame reglamente daroma nuoroda į Direktyvos (ES) 2019/882 nuostatas, tas nuostatas valstybės narės turėtų taikyti nuo 2025 m. birželio 28 d. ir pagal tos direktyvos 32 straipsnyje nustatytas pereinamojo laikotarpio priemones. Kalbant apie keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, tų nuostatų taikymo sritis išdėstyta tos direktyvos 2 straipsnio 2 dalies c punkte;

| (32) | tam tikri gyvūnai mokomi padėti neįgaliesiems, kad jie galėtų judėti nepriklausomi. Tokio judumo tikslais būtina, kad tie gyvūnai galėtų keliauti kartu traukiniais. Šiuo reglamentu nustatomos bendros teisės ir pareigos, susijusios su šunimis vedliais. Tačiau valstybės narės turėtų turėti galimybę vykdyti bandymus naudojant kitus pagalbą judumui teikiančius gyvūnus ir leisti jiems keliauti traukiniais teikiant vidaus geležinkelių paslaugas. Svarbu, kad Komisija stebėtų pokyčius šioje srityje dėl ateities darbo, susijusio su gyvūnais vedliais; |
| --- | --- |

(32)

tam tikri gyvūnai mokomi padėti neįgaliesiems, kad jie galėtų judėti nepriklausomi. Tokio judumo tikslais būtina, kad tie gyvūnai galėtų keliauti kartu traukiniais. Šiuo reglamentu nustatomos bendros teisės ir pareigos, susijusios su šunimis vedliais. Tačiau valstybės narės turėtų turėti galimybę vykdyti bandymus naudojant kitus pagalbą judumui teikiančius gyvūnus ir leisti jiems keliauti traukiniais teikiant vidaus geležinkelių paslaugas. Svarbu, kad Komisija stebėtų pokyčius šioje srityje dėl ateities darbo, susijusio su gyvūnais vedliais;

| (33) | pageidautina, kad šiuo reglamentu būtų sukurta kompensavimo keleiviams vėlavimo atveju sistema, įskaitant atvejus, kai vėluojama dėl paslaugos atšaukimo ar praleisto persėdimo. Jei vėluojama suteikti keleivinio geležinkelių transporto paslaugą, kompensacija, kurią keleiviams moka geležinkelio įmonė, turėtų būti grindžiama bilieto kainos procentine dalimi; |
| --- | --- |

(33)

pageidautina, kad šiuo reglamentu būtų sukurta kompensavimo keleiviams vėlavimo atveju sistema, įskaitant atvejus, kai vėluojama dėl paslaugos atšaukimo ar praleisto persėdimo. Jei vėluojama suteikti keleivinio geležinkelių transporto paslaugą, kompensacija, kurią keleiviams moka geležinkelio įmonė, turėtų būti grindžiama bilieto kainos procentine dalimi;

| (34) | turėtų būti reikalaujama, kad geležinkelio įmonių atsakomybė geležinkelio keleiviams nelaimingų atsitikimų atvejais būtų apdrausta arba būtų imtasi lygiaverčių priemonių; |
| --- | --- |

(34)

turėtų būti reikalaujama, kad geležinkelio įmonių atsakomybė geležinkelio keleiviams nelaimingų atsitikimų atvejais būtų apdrausta arba būtų imtasi lygiaverčių priemonių;

| (35) | sustiprinus teises į kompensavimą ir pagalbą vėlavimo, praleisto persėdimo ar paslaugos atšaukimo atveju, geležinkelių keleivių vežimo rinka būtų paskatinta veikti keleivių naudai; |
| --- | --- |

(35)

sustiprinus teises į kompensavimą ir pagalbą vėlavimo, praleisto persėdimo ar paslaugos atšaukimo atveju, geležinkelių keleivių vežimo rinka būtų paskatinta veikti keleivių naudai;

| (36) | jei traukiniai vėluoja, keleiviams turėtų būti paaiškintos galimybės tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu panašiomis vežimo sąlygomis. Tokiais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų reikmes; |
| --- | --- |

(36)

jei traukiniai vėluoja, keleiviams turėtų būti paaiškintos galimybės tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu panašiomis vežimo sąlygomis. Tokiais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų reikmes;

| (37) | tačiau geležinkelio įmonė neturėtų būti įpareigota mokėti kompensacijos, jeigu ji gali įrodyti, kad traukiniai vėlavo dėl ypatingų aplinkybių, tokių kaip ekstremalios oro sąlygos arba didelės stichinės nelaimės, kurios būtų pavojingos traukinių eismui. Kiekvienas toks įvykis turėtų prilygti ypatingai gaivalinei nelaimei ir skirtis nuo įprastų tuo metų laiku oro sąlygų, pavyzdžiui, nuo rudeninių audrų arba nuo reguliariai miestus užtvindančio potvynio arba sniego tirpsmo vandens. Be to, geležinkelio įmonė neturėtų būti įpareigota mokėti kompensaciją, jei ji gali įrodyti, kad vėlavimo priežastis buvo didelė visuomenės sveikatos krizė, kaip antai pandemija. Be to, kai vėluojama dėl keleivio arba trečiųjų šalių tam tikrų veiksmų, geležinkelio įmonė neturėtų būti įpareigota kompensuoti už vėlavimą. Geležinkelio įmonės turėtų įrodyti negalėjusios nei numatyti, nei išvengti tokių įvykių ar užkirsti kelią traukinių vėlavimui, net jei būtų ėmusiosios visų įmanomų priemonių, įskaitant tinkamą prevencinę jos riedmenų techninę priežiūrą. Geležinkelio įmonės darbuotojų streikai ir kitų tą pačią infrastruktūrą naudojančių geležinkelio operatorių, infrastruktūros valdytojo ar stoties valdytojo veiksmai arba neveikimas neturėtų daryti poveikio atsakomybei už vėlavimą. Aplinkybės, kuriomis geležinkelio įmonės neprivalo mokėti kompensacijos, turėtų būti objektyviai pagrįstos. Jeigu geležinkelio įmonės turi geležinkelio infrastruktūros valdytojo, valdžios institucijos arba kito nuo geležinkelio įmonių nepriklausančio subjekto pranešimą arba dokumentą, kuriame nurodytos aplinkybės, kuriomis remdamasi geležinkelio įmonė teigia, kad jai netaikoma pareiga mokėti kompensaciją, jos turėtų tokius pranešimus arba dokumentus pateikti keleiviams ir, kai aktualu, atitinkamoms institucijoms; |
| --- | --- |

(37)

tačiau geležinkelio įmonė neturėtų būti įpareigota mokėti kompensacijos, jeigu ji gali įrodyti, kad traukiniai vėlavo dėl ypatingų aplinkybių, tokių kaip ekstremalios oro sąlygos arba didelės stichinės nelaimės, kurios būtų pavojingos traukinių eismui. Kiekvienas toks įvykis turėtų prilygti ypatingai gaivalinei nelaimei ir skirtis nuo įprastų tuo metų laiku oro sąlygų, pavyzdžiui, nuo rudeninių audrų arba nuo reguliariai miestus užtvindančio potvynio arba sniego tirpsmo vandens. Be to, geležinkelio įmonė neturėtų būti įpareigota mokėti kompensaciją, jei ji gali įrodyti, kad vėlavimo priežastis buvo didelė visuomenės sveikatos krizė, kaip antai pandemija. Be to, kai vėluojama dėl keleivio arba trečiųjų šalių tam tikrų veiksmų, geležinkelio įmonė neturėtų būti įpareigota kompensuoti už vėlavimą. Geležinkelio įmonės turėtų įrodyti negalėjusios nei numatyti, nei išvengti tokių įvykių ar užkirsti kelią traukinių vėlavimui, net jei būtų ėmusiosios visų įmanomų priemonių, įskaitant tinkamą prevencinę jos riedmenų techninę priežiūrą. Geležinkelio įmonės darbuotojų streikai ir kitų tą pačią infrastruktūrą naudojančių geležinkelio operatorių, infrastruktūros valdytojo ar stoties valdytojo veiksmai arba neveikimas neturėtų daryti poveikio atsakomybei už vėlavimą. Aplinkybės, kuriomis geležinkelio įmonės neprivalo mokėti kompensacijos, turėtų būti objektyviai pagrįstos. Jeigu geležinkelio įmonės turi geležinkelio infrastruktūros valdytojo, valdžios institucijos arba kito nuo geležinkelio įmonių nepriklausančio subjekto pranešimą arba dokumentą, kuriame nurodytos aplinkybės, kuriomis remdamasi geležinkelio įmonė teigia, kad jai netaikoma pareiga mokėti kompensaciją, jos turėtų tokius pranešimus arba dokumentus pateikti keleiviams ir, kai aktualu, atitinkamoms institucijoms;

| (38) | geležinkelio įmonės turėtų būti skatinamos supaprastinti keleivių kreipimosi dėl kompensacijos ar bilieto kainos grąžinimo procedūras. Visų pirma valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad geležinkelio įmonės priimtų tam tikromis ryšio priemonėmis, pavyzdžiui, naudojant interneto svetaines arba mobiliąsias programas, pateiktus prašymus, jei tokie reikalavimai nėra diskriminuojantys; |
| --- | --- |

(38)

geležinkelio įmonės turėtų būti skatinamos supaprastinti keleivių kreipimosi dėl kompensacijos ar bilieto kainos grąžinimo procedūras. Visų pirma valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad geležinkelio įmonės priimtų tam tikromis ryšio priemonėmis, pavyzdžiui, naudojant interneto svetaines arba mobiliąsias programas, pateiktus prašymus, jei tokie reikalavimai nėra diskriminuojantys;

| (39) | siekiant palengvinti keleiviams prašyti bilieto kainos grąžinimo arba kompensacijos pagal šį reglamentą, turėtų būti nustatytos visoje Sąjungoje galiojančios tokių prašymų formos. Keleiviai turėtų turėti galimybę pateikti savo prašymus naudodami tokią formą; |
| --- | --- |

(39)

siekiant palengvinti keleiviams prašyti bilieto kainos grąžinimo arba kompensacijos pagal šį reglamentą, turėtų būti nustatytos visoje Sąjungoje galiojančios tokių prašymų formos. Keleiviai turėtų turėti galimybę pateikti savo prašymus naudodami tokią formą;

| (40) | bendradarbiaudamos su infrastruktūros valdytojais ir stoties valdytojais, geležinkelio įmonės turėtų parengti nenumatytų atvejų planus, kad sugaišintiems keleiviams teikiant tinkamą informaciją ir jais rūpinantis būtų kuo labiau mažinamos sutrikusio traukinių eismo pasekmės; |
| --- | --- |

(40)

bendradarbiaudamos su infrastruktūros valdytojais ir stoties valdytojais, geležinkelio įmonės turėtų parengti nenumatytų atvejų planus, kad sugaišintiems keleiviams teikiant tinkamą informaciją ir jais rūpinantis būtų kuo labiau mažinamos sutrikusio traukinių eismo pasekmės;

| (41) | taip pat pageidautina, kad nelaimingo atsitikimo metu nukentėję asmenys ir jų išlaikytiniai tuoj po nelaimingo atsitikimo būtų apsaugoti nuo trumpalaikių finansinių rūpesčių; |
| --- | --- |

(41)

taip pat pageidautina, kad nelaimingo atsitikimo metu nukentėję asmenys ir jų išlaikytiniai tuoj po nelaimingo atsitikimo būtų apsaugoti nuo trumpalaikių finansinių rūpesčių;

| (42) | geležinkelių keleiviams būtų naudinga, jeigu, suderinus su valdžios institucijomis, būtų imtasi atitinkamų priemonių užtikrinti jų asmeninį saugumą stotyse bei traukiniuose; |
| --- | --- |

(42)

geležinkelių keleiviams būtų naudinga, jeigu, suderinus su valdžios institucijomis, būtų imtasi atitinkamų priemonių užtikrinti jų asmeninį saugumą stotyse bei traukiniuose;

| (43) | geležinkelių keleiviai turėtų turėti galimybę bet kuriai susijusiai geležinkelio įmonei, tam tikrų stočių valdytojams arba, kai tinkama, bilietų pardavėjams ir kelionių organizatoriams, pateikti skundą dėl atitinkamų jų atsakomybės sričių dėl šiuo reglamentu suteiktų teisių ir pareigų. Geležinkelių keleiviai turėtų turėti teisę gauti atsakymą per pagrįstą laikotarpį; |
| --- | --- |

(43)

geležinkelių keleiviai turėtų turėti galimybę bet kuriai susijusiai geležinkelio įmonei, tam tikrų stočių valdytojams arba, kai tinkama, bilietų pardavėjams ir kelionių organizatoriams, pateikti skundą dėl atitinkamų jų atsakomybės sričių dėl šiuo reglamentu suteiktų teisių ir pareigų. Geležinkelių keleiviai turėtų turėti teisę gauti atsakymą per pagrįstą laikotarpį;

| (44) | kad būtų veiksmingai nagrinėjami skundai, geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų turėti teisę nustatyti bendrus klientų aptarnavimo paslaugų tvarkymo ir skundų nagrinėjimo mechanizmus. Informacija apie skundų nagrinėjimo procedūras turėtų būti pateikiama viešai ir lengvai prieinama visiems keleiviams; |
| --- | --- |

(44)

kad būtų veiksmingai nagrinėjami skundai, geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų turėti teisę nustatyti bendrus klientų aptarnavimo paslaugų tvarkymo ir skundų nagrinėjimo mechanizmus. Informacija apie skundų nagrinėjimo procedūras turėtų būti pateikiama viešai ir lengvai prieinama visiems keleiviams;

| (45) | šiuo reglamentu neturėtų būti daroma poveikio keleivių teisėms pateikti skundą nacionalinei įstaigai arba kreiptis į teismą dėl žalos atlyginimo laikantis nacionalinių procedūrų; |
| --- | --- |

(45)

šiuo reglamentu neturėtų būti daroma poveikio keleivių teisėms pateikti skundą nacionalinei įstaigai arba kreiptis į teismą dėl žalos atlyginimo laikantis nacionalinių procedūrų;

| (46) | geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų nustatyti, valdyti ir stebėti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybės standartus. Geležinkelio įmonės informaciją apie savo paslaugų kokybės rezultatus taip pat turėtų pateikti viešai; |
| --- | --- |

(46)

geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai turėtų nustatyti, valdyti ir stebėti keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų kokybės standartus. Geležinkelio įmonės informaciją apie savo paslaugų kokybės rezultatus taip pat turėtų pateikti viešai;

| (47) | siekiant užtikrinti geležinkelių transporto naudotojų aukšto lygio apsaugą, valstybės narės turėtų būti įpareigotos paskirti nacionalines vykdymo užtikrinimo įstaigas, kurios atidžiai stebėtų šio reglamento taikymą ir užtikrintų jo vykdymą nacionaliniu lygmeniu. Tos įstaigos turėtų galėti imtis įvairių vykdymo užtikrinimo priemonių. Keleiviai turėtų galėti toms įstaigoms teikti skundus dėl įtariamų reglamento pažeidimų. Kad tokie skundai būtų tinkamai išnagrinėti, įstaigos turėtų bendradarbiauti su kitų valstybių narių nacionalinėmis vykdymo užtikrinimo įstaigomis; |
| --- | --- |

(47)

siekiant užtikrinti geležinkelių transporto naudotojų aukšto lygio apsaugą, valstybės narės turėtų būti įpareigotos paskirti nacionalines vykdymo užtikrinimo įstaigas, kurios atidžiai stebėtų šio reglamento taikymą ir užtikrintų jo vykdymą nacionaliniu lygmeniu. Tos įstaigos turėtų galėti imtis įvairių vykdymo užtikrinimo priemonių. Keleiviai turėtų galėti toms įstaigoms teikti skundus dėl įtariamų reglamento pažeidimų. Kad tokie skundai būtų tinkamai išnagrinėti, įstaigos turėtų bendradarbiauti su kitų valstybių narių nacionalinėmis vykdymo užtikrinimo įstaigomis;

| (48) | valstybėms narėms, kuriose nėra geležinkelių sistemos ir artimiausiu metu nenumatoma jos sukurti, tektų neproporcinga ir beprasmiška našta, jei joms būtų taikomos stoties valdytojams ir infrastruktūros valdytojams šiuo reglamentu nustatytų reikalavimų vykdymo užtikrinimo pareigos. Tas pats taikoma vykdymo užtikrinimo pareigoms, kiek tai susiję su geležinkelio įmonėmis, jeigu valstybė narė neišdavė licencijos jokiai geležinkelio įmonei. Todėl tokios valstybės narės turėtų būti atleistos nuo šių pareigų; |
| --- | --- |

(48)

valstybėms narėms, kuriose nėra geležinkelių sistemos ir artimiausiu metu nenumatoma jos sukurti, tektų neproporcinga ir beprasmiška našta, jei joms būtų taikomos stoties valdytojams ir infrastruktūros valdytojams šiuo reglamentu nustatytų reikalavimų vykdymo užtikrinimo pareigos. Tas pats taikoma vykdymo užtikrinimo pareigoms, kiek tai susiję su geležinkelio įmonėmis, jeigu valstybė narė neišdavė licencijos jokiai geležinkelio įmonei. Todėl tokios valstybės narės turėtų būti atleistos nuo šių pareigų;

| (49) | asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (7); |
| --- | --- |

(49)

asmens duomenys turėtų būti tvarkomi pagal Sąjungos teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos, visų pirma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (7);

| (50) | valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos, kurios galėtų apimti kompensacijos išmokėjimą atitinkamam asmeniui, turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios; |
| --- | --- |

(50)

valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas už šio reglamento pažeidimus ir užtikrinti, kad šios sankcijos būtų taikomos. Sankcijos, kurios galėtų apimti kompensacijos išmokėjimą atitinkamam asmeniui, turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios;

| (51) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. Sąjungos geležinkelių plėtros ir geležinkelių keleivių teisių stiprinimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(51)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. Sąjungos geležinkelių plėtros ir geležinkelių keleivių teisių stiprinimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (52) | siekiant užtikrinti keleivių aukšto lygio apsaugą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies pakeistos I priedo nuostatos dėl Vienodųjų CIV taisyklių ir pakoreguota minimali išankstinės išmokos keleivio mirties atveju suma atsižvelgiant į ES masto suderinto vartotojų kainų indekso pokyčius. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (8) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(52)

siekiant užtikrinti keleivių aukšto lygio apsaugą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies pakeistos I priedo nuostatos dėl Vienodųjų CIV taisyklių ir pakoreguota minimali išankstinės išmokos keleivio mirties atveju suma atsižvelgiant į ES masto suderinto vartotojų kainų indekso pokyčius. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (8) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (53) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (9); |
| --- | --- |

(53)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (9);

| (54) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač 21, 26, 38 ir 47 straipsnių, susijusių atitinkamai su visų formų diskriminacijos uždraudimu, neįgalių asmenų integravimu, vartotojų aukšto lygio apsaugos užtikrinimu ir teise į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą. Valstybių narių teismai šį reglamentą turėtų taikyti laikydamiesi šių teisių ir principų, |
| --- | --- |

(54)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač 21, 26, 38 ir 47 straipsnių, susijusių atitinkamai su visų formų diskriminacijos uždraudimu, neįgalių asmenų integravimu, vartotojų aukšto lygio apsaugos užtikrinimu ir teise į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą. Valstybių narių teismai šį reglamentą turėtų taikyti laikydamiesi šių teisių ir principų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir tikslai

Siekiant užtikrinti veiksmingą keleivių apsaugą ir skatinti keliauti geležinkeliu, šiuo reglamentu nustatomos vežimui geležinkeliais taikytinos taisyklės dėl:

| a) | vienodų vežimo sąlygų taikymo visiems keleiviams ir bilietų išdavimo; |
| --- | --- |

a)

vienodų vežimo sąlygų taikymo visiems keleiviams ir bilietų išdavimo;

| b) | geležinkelio įmonių atsakomybės ir jų draudimo įsipareigojimų dėl keleivių ir jų bagažo; |
| --- | --- |

b)

geležinkelio įmonių atsakomybės ir jų draudimo įsipareigojimų dėl keleivių ir jų bagažo;

| c) | keleivio teisių, jei naudodamasis geležinkelio paslaugomis ir patekęs į avariją keleivis žuvo, susižeidė arba prarado savo bagažą arba jo bagažas buvo apgadintas; |
| --- | --- |

c)

keleivio teisių, jei naudodamasis geležinkelio paslaugomis ir patekęs į avariją keleivis žuvo, susižeidė arba prarado savo bagažą arba jo bagažas buvo apgadintas;

| d) | keleivių teisių traukinių eismo sutrikimo atveju, pvz., jei traukiniai vėluoja arba atšaukiami, įskaitant teisę į kompensaciją; |
| --- | --- |

d)

keleivių teisių traukinių eismo sutrikimo atveju, pvz., jei traukiniai vėluoja arba atšaukiami, įskaitant teisę į kompensaciją;

| e) | būtiniausios ir tikslios informacijos, įskaitant apie bilietų išdavimą, kuri keleiviams turi būti pateikiama prieinama forma ir laiku; |
| --- | --- |

e)

būtiniausios ir tikslios informacijos, įskaitant apie bilietų išdavimą, kuri keleiviams turi būti pateikiama prieinama forma ir laiku;

| f) | vienodų sąlygų neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims ir pagalbos jiems; |
| --- | --- |

f)

vienodų sąlygų neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims ir pagalbos jiems;

| g) | paslaugų kokybės standartų apibrėžimo bei stebėjimo ir keleivių asmeniniam saugumui kylančių pavojų valdymo; |
| --- | --- |

g)

paslaugų kokybės standartų apibrėžimo bei stebėjimo ir keleivių asmeniniam saugumui kylančių pavojų valdymo;

| h) | skundų nagrinėjimo; |
| --- | --- |

h)

skundų nagrinėjimo;

| i) | bendrųjų vykdymo taisyklių. |
| --- | --- |

i)

bendrųjų vykdymo taisyklių.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas Sąjungos mastu tarptautinėms ir vidaus kelionėms ir visoms paslaugoms, kurias teikia viena ar daugiau licenciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES (10) gavusių geležinkelio įmonių.

2.   Valstybės narės gali netaikyti šio reglamento paslaugoms, kurios teikiamos vien tik istorinėms ar turistinėms reikmėms. Ta išimtis netaikoma 13 ir 14 straipsnių atžvilgiu.

3.   Išimtys, suteiktos pagal Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 2 straipsnio 4 ir 6 dalis anksčiau nei 2021 m. birželio 6 d., išlieka galioti iki tų išimčių galiojimo pabaigos datos. Išimtys, suteiktos pagal Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 2 straipsnio 5 dalį anksčiau nei 2021 m. birželio 6 d., išlieka galioti iki 2023 m. birželio 7 d.

4.   Prieš pasibaigiant išimties keleivių vežimo vidaus geležinkeliu paslaugoms, suteiktos pagal Reglamento (EB) Nr. 1371/2007 2 straipsnio 4 dalį, galiojimui, valstybės narės gali papildomą laikotarpį, kuris negali būti ilgesnis nei penkeri metai, tokioms keleivių vežimo vidaus geležinkeliu paslaugoms netaikyti šio reglamento 15, 17 ir 19 straipsnių, 20 straipsnio 2 dalies a ir b punktų ir 30 straipsnio 2 dalies.

5.   Iki 2030 m. birželio 7 d. valstybės narės gali numatyti, kad 10 straipsnis netaikomas tais atvejais, kai infrastruktūros valdytojui yra techniškai neįmanoma platinti tikralaikių duomenų, kaip tai suprantama 10 straipsnio 1 dalyje, geležinkelio įmonei, bilietų pardavėjui, kelionių organizatoriui arba stoties valdytojui. Valstybės narės bent kas dvejus metus iš naujo įvertina, kokiu mastu techniškai įmanoma platinti tokius duomenis.

6.   Laikydamosi 8 dalies, valstybės narės gali išimties tvarka netaikyti šio reglamento reikalavimų šioms paslaugoms:

| a) | mieste ir priemiesčiuose teikiamoms ir regioninėms keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms; |
| --- | --- |

a)

mieste ir priemiesčiuose teikiamoms ir regioninėms keleivių vežimo geležinkeliu paslaugoms;

| b) | tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms, kai didelė kelionės dalis, įskaitant bent vieną sustojimą stotyje pagal tvarkaraštį, vyksta ne Sąjungoje. |
| --- | --- |

b)

tarptautinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms, kai didelė kelionės dalis, įskaitant bent vieną sustojimą stotyje pagal tvarkaraštį, vyksta ne Sąjungoje.

7.   Valstybės narės praneša Komisijai apie išimtis, suteiktas pagal 2, 4, 5 ir 6 dalis, ir pateikia tų išimčių suteikimo priežastis.

8.   Pagal 6 dalies a punktą suteiktos išimtys netaikomos 5, 11, 13, 14, 21, 22, 27 ir 28 straipsnių atžvilgiu.

Kai tos išimtys susijusios su regioninėmis keleivių vežimo geležinkeliais paslaugomis, jos taip pat netaikomos 6 straipsnio, 12 straipsnio, 18 straipsnio 3 dalies ir V skyriaus atžvilgiu.

Nepaisant šios dalies antros pastraipos, 12 straipsnio 1 dalies ir 18 straipsnio 3 dalies taikymo išimtys, susijusios su regioninėmis keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms, gali būti taikomos iki 2028 m. birželio 7 d.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | geležinkelio įmonė – geležinkelio įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

1)

geležinkelio įmonė – geležinkelio įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 1 punkte;

| 2) | infrastruktūros valdytojas – infrastruktūros valdytojas, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

2)

infrastruktūros valdytojas – infrastruktūros valdytojas, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 2 punkte;

| 3) | stoties valdytojas – organizacinis vienetas valstybėje narėje, kuriam buvo patikėta valdyti vieną ar daugiau geležinkelio stočių ir kuris gali būti infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

3)

stoties valdytojas – organizacinis vienetas valstybėje narėje, kuriam buvo patikėta valdyti vieną ar daugiau geležinkelio stočių ir kuris gali būti infrastruktūros valdytojas;

| 4) | kelionių operatorius – organizatorius arba pardavėjas, kaip apibrėžta atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2302 (11) 3 straipsnio 8 ir 9 punktuose, išskyrus geležinkelio įmonę; |
| --- | --- |

4)

kelionių operatorius – organizatorius arba pardavėjas, kaip apibrėžta atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2302 (11) 3 straipsnio 8 ir 9 punktuose, išskyrus geležinkelio įmonę;

11

| 5) | bilietų pardavėjas – bet kuris geležinkelio transporto paslaugų pardavėjas, kuris parduoda bilietus, įskaitant tęstinės kelionės bilietus, pardavėjo ir vienos ar daugiau geležinkelio įmonių sutarties ar kito susitarimo su pagrindu; |
| --- | --- |

5)

bilietų pardavėjas – bet kuris geležinkelio transporto paslaugų pardavėjas, kuris parduoda bilietus, įskaitant tęstinės kelionės bilietus, pardavėjo ir vienos ar daugiau geležinkelio įmonių sutarties ar kito susitarimo su pagrindu;

| 6) | transporto sutartis – vežimo geležinkeliais už atlyginimą ar nemokamai sutartis, kurią sudarė geležinkelio įmonė ir keleivis tam, kad būtų teikiamos viena ar daugiau transporto paslaugų; |
| --- | --- |

6)

transporto sutartis – vežimo geležinkeliais už atlyginimą ar nemokamai sutartis, kurią sudarė geležinkelio įmonė ir keleivis tam, kad būtų teikiamos viena ar daugiau transporto paslaugų;

| 7) | bilietas – patikimas įrodymas, kad buvo sudaryta vežimo sutartis, neatsižvelgiant į jo formą; |
| --- | --- |

7)

bilietas – patikimas įrodymas, kad buvo sudaryta vežimo sutartis, neatsižvelgiant į jo formą;

| 8) | rezervavimas – popierinis ar elektroninis leidimas, suteikiantis teisę naudotis transportu pirmiau patvirtintomis individualiomis transporto sąlygomis; |
| --- | --- |

8)

rezervavimas – popierinis ar elektroninis leidimas, suteikiantis teisę naudotis transportu pirmiau patvirtintomis individualiomis transporto sąlygomis;

| 9) | tęstinės kelionės bilietas – tęstinės kelionės bilietas, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 35 punkte; |
| --- | --- |

9)

tęstinės kelionės bilietas – tęstinės kelionės bilietas, kaip apibrėžta Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 35 punkte;

| 10) | paslauga – keleivių vežimo geležinkeliu iš vienos stoties į kitą pagal tvarkaraštį paslauga, įskaitant transporto paslaugas, teikiamas važiavimui kitu maršrutu; |
| --- | --- |

10)

paslauga – keleivių vežimo geležinkeliu iš vienos stoties į kitą pagal tvarkaraštį paslauga, įskaitant transporto paslaugas, teikiamas važiavimui kitu maršrutu;

| 11) | kelionė – keleivio vežimas iš išvykimo stoties į atvykimo stotį; |
| --- | --- |

11)

kelionė – keleivio vežimas iš išvykimo stoties į atvykimo stotį;

| 12) | vietinė keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo geležinkelių transportu paslauga, kai ją teikiant nekertama valstybės narės siena; |
| --- | --- |

12)

vietinė keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo geležinkelių transportu paslauga, kai ją teikiant nekertama valstybės narės siena;

| 13) | mieste ir priemiesčiuose teikiama keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo geležinkelių transportu paslauga, kaip tai suprantama Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 6 punkte; |
| --- | --- |

13)

mieste ir priemiesčiuose teikiama keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo geležinkelių transportu paslauga, kaip tai suprantama Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 6 punkte;

| 14) | regioninė keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo geležinkelių transportu paslauga, kaip tai suprantama Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 7 punkte; |
| --- | --- |

14)

regioninė keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo geležinkelių transportu paslauga, kaip tai suprantama Direktyvos 2012/34/ES 3 straipsnio 7 punkte;

| 15) | tolimojo susisiekimo keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo geležinkeliais paslauga, kuri nėra mieste ir priemiesčiuose teikiama ar regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslauga; |
| --- | --- |

15)

tolimojo susisiekimo keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo geležinkeliais paslauga, kuri nėra mieste ir priemiesčiuose teikiama ar regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslauga;

| 16) | tarptautinė keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo paslauga, kai traukinys kerta bent vieną valstybės narės sieną ir kurios pagrindinis tikslas yra vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse arba valstybėje narėje ir trečiojoje valstybėje; |
| --- | --- |

16)

tarptautinė keleivių vežimo geležinkeliais paslauga – keleivių vežimo paslauga, kai traukinys kerta bent vieną valstybės narės sieną ir kurios pagrindinis tikslas yra vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse arba valstybėje narėje ir trečiojoje valstybėje;

| 17) | vėlavimas – skirtumas tarp laiko, kada keleivis turėjo pagal paskelbtą tvarkaraštį atvykti, ir laiko, kada jis iš tikrųjų atvyko ar kada tikimasi, kad atvyks į galutinės atvykimo vietos stotį; |
| --- | --- |

17)

vėlavimas – skirtumas tarp laiko, kada keleivis turėjo pagal paskelbtą tvarkaraštį atvykti, ir laiko, kada jis iš tikrųjų atvyko ar kada tikimasi, kad atvyks į galutinės atvykimo vietos stotį;

| 18) | atvykimas – momentas, kai atvykimo perone yra atveriamos traukinio durys ir leidžiama išlipti; |
| --- | --- |

18)

atvykimas – momentas, kai atvykimo perone yra atveriamos traukinio durys ir leidžiama išlipti;

| 19) | daugkartinis bilietas arba abonementinis bilietas – bilietas neribotam skaičiui kelionių, kuris suteikia teisę jo teisėtam turėtojui keliauti geležinkeliu tam tikru maršrutu ar tinkle nustatytu laikotarpiu; |
| --- | --- |

19)

daugkartinis bilietas arba abonementinis bilietas – bilietas neribotam skaičiui kelionių, kuris suteikia teisę jo teisėtam turėtojui keliauti geležinkeliu tam tikru maršrutu ar tinkle nustatytu laikotarpiu;

| 20) | praleistas persėdimas – situacija, kai vienos kelionės geležinkeliu, už kurią sumokėta įsigijus tęstinės kelionės bilietą, metu keleivis dėl vienos arba daugiau ankstesnių paslaugų vėlavimo arba atšaukimo, arba ankstesnio išvykimo nei numatyta tvarkaraštyje atveju nespėja pasinaudoti viena arba daugiau paslaugų; |
| --- | --- |

20)

praleistas persėdimas – situacija, kai vienos kelionės geležinkeliu, už kurią sumokėta įsigijus tęstinės kelionės bilietą, metu keleivis dėl vienos arba daugiau ankstesnių paslaugų vėlavimo arba atšaukimo, arba ankstesnio išvykimo nei numatyta tvarkaraštyje atveju nespėja pasinaudoti viena arba daugiau paslaugų;

| 21) | neįgalusis ir riboto judumo asmuo – asmuo, turintis nuolatinę arba laikiną fizinę, psichikos, intelekto arba jutimo negalią, kuri, kai asmeniui reikia įveikti tam tikras kliūtis, gali jam trukdyti veiksmingai naudotis visomis tokiomis pačiomis transporto galimybėmis, kokias turi kiti keleiviai, arba asmuo, kurio judumas naudojantis transportu yra mažesnis dėl jo amžiaus; |
| --- | --- |

21)

neįgalusis ir riboto judumo asmuo – asmuo, turintis nuolatinę arba laikiną fizinę, psichikos, intelekto arba jutimo negalią, kuri, kai asmeniui reikia įveikti tam tikras kliūtis, gali jam trukdyti veiksmingai naudotis visomis tokiomis pačiomis transporto galimybėmis, kokias turi kiti keleiviai, arba asmuo, kurio judumas naudojantis transportu yra mažesnis dėl jo amžiaus;

| 22) | stotis – geležinkelio vieta, kurioje keleivių vežimo geležinkeliais paslauga gali būti pradėta, sustabdoma arba baigiama teikti. |
| --- | --- |

22)

stotis – geležinkelio vieta, kurioje keleivių vežimo geležinkeliais paslauga gali būti pradėta, sustabdoma arba baigiama teikti.

II SKYRIUS

VEŽIMO SUTARTIS, INFORMACIJA IR BILIETAI

4 straipsnis

Vežimo sutartis

Laikantis šio skyriaus nuostatų, vežimo sutarties sudarymą ir jos vykdymą bei informacijos teikimą ir bilietų pardavimą reglamentuoja I priedo II ir III antraštinių dalių nuostatos.

5 straipsnis

Nediskriminacinės sutarties sąlygos ir tarifai

Nedarant poveikio socialiniams tarifams, bilietų pardavėjai ar kelionių operatoriai sutarties sąlygas ir tarifus plačiajai visuomenei siūlo tiesiogiai ar netiesiogiai nediskriminuodami dėl keleivio pilietybės arba dėl geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjo ar kelionių operatoriaus įsisteigimo vietos Sąjungoje.

Šio straipsnio pirma pastraipa taip pat taikoma geležinkelio įmonėms ir bilietų pardavėjams, kai jie priima rezervavimą iš keleivių pagal 11 straipsnį.

6 straipsnis

Dviračiai

1.   Taikant 3 dalyje nustatytus apribojimus ir, kai tinkama, už tai imant pagrįsto dydžio mokestį, keleiviai turi teisę traukinyje vežtis dviračius.

Traukiniuose, kuriuose privaloma rezervuoti vietą, turi būti įmanoma rezervuoti vietą dviračiui vežti.

Jei keleivis yra rezervavęs vietą dviračiui vežti ir jei tą dviratį vežti atsisakoma nesant tinkamai pagrįstos priežasties, keleivis turi teisę būti nukreiptas kitu maršrutu arba reikalauti, kad būtų grąžinta bilieto kaina pagal 18 straipsnį, gauti kompensaciją pagal 18 straipsnį ir pagalbą pagal 20 straipsnio 2 dalį.

2.   Jei traukinyje yra dviračiams skirtų vietų, keleiviai savo dviračius pastato tose vietose. Jei tokių vietų nėra, keleiviai prižiūri savo dviračius ir rūpinasi, kad jų dviračiai netrukdytų arba nepadarytų žalos kitiems keleiviams, judėjimo įrangai, bagažui arba geležinkelio veiklai.

3.   Geležinkelio įmonės gali apriboti keleivių teisę vežtis dviratį dėl saugos ar su veikla susijusių priežasčių, visų pirma dėl piko valandomis taikomų talpos apribojimų arba kai tai neįmanoma dėl riedmenų. Geležinkelio įmonės taip pat gali apriboti teisę vežtis dviratį dėl jo svorio ir matmenų. Savo oficialioje interneto svetainėje jos skelbia dviračių vežimo sąlygas, įskaitant naujausią informaciją apie vietų skaičių, naudodamos Reglamente (ES) Nr. 454/2011 nurodytas telematikos priemones.

4.   Inicijuodamos naujų riedmenų pirkimo procedūras arba iš esmės modernizuodamos esamus riedmenis, kai dėl to reikia naujo leidimo pateikti transporto priemonę rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/797 (12) 21 straipsnio 12 dalį, geležinkelio įmonės užtikrina, kad traukiniuose, kurių sudėtyse naudojami tie riedmenys, būtų įrengtas pakankamas dviračiams skirtų vietų skaičius. Ši pastraipa netaikoma vagonams restoranams, miegamiesiems vagonams ar miegamųjų vietų vagonams.

Geležinkelio įmonės nustato tinkamą dviračiams skirtų vietų skaičių, atsižvelgdamos į traukinio sudėtį, paslaugos tipą ir dviračių vežimo poreikį. Tinkamas dviračiams skirtų vietų skaičius nustatomas 5 dalyje nurodytuose planuose. Jei tokių planų nėra arba planuose toks skaičius nenustatytas, kiekvienos sudėties traukinyje turi būti ne mažiau kaip keturios dviračiams skirtos vietos.

Valstybės narės tam tikrų rūšių paslaugoms gali nustatyti, kad mažiausias tinkamas vietų skaičius būtų daugiau nei keturios; tokiu atveju šis skaičius taikomas vietoj pagal antrą pastraipą nustatyto skaičiaus.

5.   Geležinkelio įmonės gali nustatyti ir atnaujinti dviračių vežimo didinimo ir gerinimo planus ir kitus sprendimus, kuriais būtų skatinamas kombinuotas naudojimasis geležinkeliais ir dviračiais.

Kompetentingos institucijos, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1370/2007 (13) 2 straipsnio b punkte, gali parengti tokius planus paslaugoms, teikiamoms pagal viešųjų paslaugų sutartis. Valstybės narės gali reikalauti, kad tokius planus parengtų tos kompetentingos institucijos arba jų teritorijoje veikiančios geležinkelio įmonės.

6.   5 dalyje nurodyti planai nustatomi pasikonsultavus su visuomene ir atitinkamomis atstovaujančiomis organizacijomis. Tie planai skelbiami atitinkamai geležinkelio įmonės arba kompetentingos institucijos interneto svetainėje.

7 straipsnis

Draudimas atsisakyti pareigų ir nustatyti ribas

1.   Pagal šį reglamentą nustatytų pareigų keleivių atžvilgiu negalima apriboti ar jų atsisakyti, ypač į vežimo sutartį įtraukiant leidžiančią nukrypti arba ribojančią nuostatą. Bet kokios sutarties sąlygos, kuriomis siekiama tiesiogiai arba netiesiogiai atsisakyti iš šio reglamento kylančių teisių, nukrypti nuo jų arba jas varžyti, keleiviams nėra privalomos.

2.   Geležinkelio įmonės, kelionių operatoriai ar bilietų pardavėjai gali pasiūlyti keleiviui palankesnes, nei nustatytosios šiame reglamente, sutarties sąlygas.

8 straipsnis

Pareiga suteikti informaciją apie paslaugų nutraukimą

Geležinkelio įmonės ar, kai tinkama, už viešųjų paslaugų sutartį atsakinga kompetentinga institucija tinkamomis priemonėmis, įskaitant pagal Direktyvos (ES) 2019/882 ir reglamentų (ES) Nr. 454/2011 ir (ES) Nr. 1300/2014 nuostatas prieinamas formas, paskelbia apie sprendimus dėl nuolatinio arba laikino paslaugų nutraukimo prieš tų sprendimų įgyvendinimą.

9 straipsnis

Kelionės informacija

1.   Gavę prašymą, geležinkelio įmonės, kelionių operatoriai ir bilietų pardavėjai, siūlantys vienos ar daugiau geležinkelio įmonių vardu sudaryti vežimo sutartis, suteikia keleiviui bent II priedo I dalyje nustatytą informaciją, susijusią su kelionėmis, dėl kurių atitinkama geležinkelio įmonė siūlo sudaryti vežimo sutartis.

2.   Kelionės metu geležinkelio įmonės ir, kai įmanoma, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai suteikia keleiviams bent II priedo II dalyje nustatytą informaciją. Jeigu stoties valdytojas turi tokios informacijos, jis taip pat ją suteikia keleiviams.

3.   1 ir 2 dalyse nurodyta informacija suteikiama tinkamiausia forma, jei įmanoma – remiantis kelionės informacija tikruoju laiku, be kitų priemonių naudojantis tinkamomis ryšių technologijomis. Ypatingas dėmesys skiriamas užtikrinti, kad ši informacija būtų prieinama pagal Direktyvos (ES) 2019/882 ir reglamentų (ES) Nr. 454/2011 ir (ES) Nr. 1300/2014 nuostatas.

10 straipsnis

Prieiga prie eismo ir kelionės informacijos

1.   Infrastruktūros valdytojai geležinkelio įmonėms, bilietų pardavėjams, kelionių operatoriams ir stoties valdytojams platina tikralaikius duomenis, susijusius su traukinių atvykimu ir išvykimu.

2.   Geležinkelio įmonės kitoms geležinkelio įmonėms, bilietų pardavėjams ir kelionių operatoriams, parduodantiems savo paslaugas, suteikia prieigą prie II priedo I ir II dalyse nustatytos būtiniausios kelionės informacijos ir II priedo III dalyje nurodytų rezervavimo sistemų operacijų.

3.   Informacija platinama ir prieiga suteikiama nediskriminuojant ir nepagrįstai nedelsiant. Vienkartinio prašymo pakanka, kad būtų galima turėti nuolatinę prieigą prie informacijos. Infrastruktūros valdytojas ir geležinkelio įmonė, įpareigoti pateikti informaciją pagal 1 ir 2 dalis, gali prašyti sudaryti sutartį ar kitą susitarimą, kurio pagrindu būtų platinama informacija arba suteikiama prieiga.

Informacijos naudojimo sutarties ar susitarimo sąlygos negali be reikalo riboti informacijos pakartotinio naudojimo galimybių ar būti naudojamos konkurencijai riboti.

Geležinkelio įmonės gali reikalauti iš kitų geležinkelio įmonių, kelionių operatorių ir bilietų pardavėjų teisingos, pagrįstos ir proporcingos finansinės kompensacijos už išlaidas, patirtas teikiant prieigą, o infrastruktūros valdytojai gali reikalauti kompensacijos pagal taikomas taisykles.

4.   Informacija platinama ir prieiga prie jos suteikiama tinkamomis techninėmis priemonėmis, pavyzdžiui, programų sąsajomis.

5.   Tokiu mastu, kokiu informacija, kuriai taikoma 1 arba 2 dalis, yra teikiama pagal kitus Sąjungos teisės aktus, visų pirma Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/1926 (14), laikoma, kad atitinkamos pareigos pagal šį straipsnį buvo įvykdytos.

11 straipsnis

Galimybė įsigyti bilietus ir juos rezervuoti

1.   Geležinkelio įmonės, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai siūlo bilietus ir, jei įmanoma, tęstinės kelionės bilietus bei galimybę juos rezervuoti.

2.   Nepažeisdamos 3 ir 4 dalių geležinkelio įmonės tiesiogiai arba per bilietų pardavėjus ar kelionių operatorius parduoda bilietus keleiviams bent vienu iš šių pardavimo būdų:

| a) | bilietų kasose, kitose pardavimo vietose ar bilietų pardavimo automatuose; |
| --- | --- |

a)

bilietų kasose, kitose pardavimo vietose ar bilietų pardavimo automatuose;

| b) | telefonu, internetu arba kitokia plačiai naudojama informacine technologija; |
| --- | --- |

b)

telefonu, internetu arba kitokia plačiai naudojama informacine technologija;

| c) | traukiniuose. |
| --- | --- |

c)

traukiniuose.

Kompetentingos institucijos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 2 straipsnio b punkte, gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės siūlytų bilietus paslaugoms, teikiamoms pagal viešųjų paslaugų sutartis, daugiau nei vienu pardavimo būdu.

3.   Kai išvykimo stotyje nėra bilietų kasų ar bilietų pardavimo automatų, keleiviai stotyje informuojami apie:

| a) | galimybę įsigyti bilietus telefonu ar internetu arba traukinyje bei apie tokio pirkimo tvarką; |
| --- | --- |

a)

galimybę įsigyti bilietus telefonu ar internetu arba traukinyje bei apie tokio pirkimo tvarką;

| b) | artimiausią geležinkelio stotį ar vietą, kurioje yra bilietų kasos arba bilietų pardavimo automatai. |
| --- | --- |

b)

artimiausią geležinkelio stotį ar vietą, kurioje yra bilietų kasos arba bilietų pardavimo automatai.

4.   Jei išvykimo stotyje nėra bilietų kasų arba prieinamo bilietų pardavimo automato ar kito prieinamo būdo įsigyti bilietą iš anksto, neįgalieji bilietus be priemokos gali pirkti traukinyje. Geležinkelio įmonės gali apriboti šią teisę arba atsisakyti ją suteikti dėl pateisinamų priežasčių, susijusių su saugumu arba privalomu vietos traukinyje rezervavimu.

Jei traukinyje nėra darbuotojų, geležinkelio įmonė informuoja neįgaliuosius apie tai, ar reikia įsigyti bilietą, ir juos informuoja, kaip tai padaryti.

Valstybės narės gali leisti geležinkelio įmonėms reikalauti, kad neįgalieji būtų pripažįstami tokiais pagal atitinkamą jų gyvenamosios vietos valstybės nacionalinę teisę ir praktiką.

Valstybės narės gali išplėsti pirmoje pastraipoje nurodytų teisių taikymo sritį, kad jos būtų taikomos visiems keleiviams. Kai valstybės narės pasinaudoja šia galimybe, jos apie tai informuoja Komisiją. Europos Sąjungos geležinkelių agentūra šią informaciją skelbia savo interneto svetainėje, susijusioje su reglamentų (ES) Nr. 454/2011 ir (ES) Nr. 1300/2014 įgyvendinimu.

12 straipsnis

Tęstinės kelionės bilietai

1.   Jeigu tolimojo susisiekimo arba regioninio keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas teikia vienintelė geležinkelio įmonė, toms paslaugoms ji pasiūlo tęstinės kelionės bilietą. Kitų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų atveju geležinkelio įmonės deda visas pagrįstas pastangas, kad pasiūlytų tęstinės kelionės bilietus, ir šiuo tikslu bendradarbiauja tarpusavyje.

Pirmos pastraipos tikslu terminas „vienintelė geležinkelio įmonė“ taip pat apima visas geležinkelio įmones, kurių visos nuosavybės teisės priklauso tam pačiam savininkui arba kurios yra vienos iš dalyvaujančių geležinkelio įmonių patronuojamosios įmonės, kurių visos nuosavybės teisės priklauso tai geležinkelio įmonei.

2.   Kelionių su vienu ar daugiau persėdimų atveju keleivis, prieš jam įsigyjant bilietą ar bilietus, informuojamas, ar tas bilietas arba tie bilietai yra tęstinės kelionės bilietas.

3.   Kelionių su vienu ar daugiau persėdimų atveju bilietas ar bilietai, įsigyti iš geležinkelio įmonės per vieną pardavimo sandorį, yra tęstinės kelionės bilietas ir geležinkelio įmonė yra atsakinga pagal 18, 19 ir 20 straipsnius, jei keleivis praleidžia vieną ar daugiau persėdimų.

4.   Kai bilietas ar bilietai įsigyjami per vieną pardavimo sandorį, o bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius bilietus sujungė savo iniciatyva, tuo atveju, jei keleivis praleidžia vieną ar daugiau persėdimų, bilietą ar bilietus pardavęs bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius privalo grąžinti visą per tą sandorį sumokėtą sumą už bilietą ar bilietus ir, be to, kompensuoti 75 % tos sumos.

Pirmoje pastraipoje nurodyta teise į bilieto kainos grąžinimą arba kompensaciją nedaromas poveikis taikytinai nacionalinei teisei, pagal kurią keleiviams suteikiama teisė į papildomą kompensaciją už patirtus nuostolius.

5.   3 ir 4 dalyse nustatyta atsakomybė netaikoma, jei ant bilietų, kito dokumento ar elektronine forma taip, kad keleivis galėtų pasinaudoti ta informacija ateityje, yra nurodyta, kad tie bilietai yra atskiros vežimo sutartys, ir keleivis apie tai buvo informuotas prieš jam įsigyjant bilietą.

6.   Pareiga įrodyti, kad šiame straipsnyje nurodyta informacija keleiviui buvo suteikta, tenka geležinkelio įmonei, kelionių operatoriui arba bilietų pardavėjui, pardavusiam bilietą ar bilietus.

7.   Bilietų pardavėjai ar kelionių operatoriai atsako už keleivių prašymų ir galimų skundų nagrinėjimą pagal 4 dalį. 4 dalyje nurodyto bilietų kainos grąžinimo ir kompensavimo mokėjimai atliekami per 30 dienų nuo prašymo gavimo dienos.

III SKYRIUS

GELEŽINKELIO ĮMONIŲ ATSAKOMYBĖ UŽ KELEIVIUS IR JŲ BAGAŽĄ

13 straipsnis

Atsakomybė už keleivius ir bagažą

Laikantis šio skyriaus nuostatų ir nedarant poveikio taikytinai nacionalinei teisei, numatančiai keleivių teisę gauti papildomą kompensaciją už nuostolius, geležinkelio įmonių atsakomybę už keleivius ir jų bagažą reglamentuoja I priedo IV antraštinės dalies I, III ir IV skyriai bei VI ir VII antraštinės dalys.

14 straipsnis

Draudimas ir atsakomybės apimtis

Geležinkelio įmonė turi būti tinkamai apdrausta arba turėti pakankamas rinkos sąlygomis suteiktas garantijas padengti savo atsakomybę, kaip nustatyta Direktyvos 2012/34/ES 22 straipsnyje.

15 straipsnis

Išankstiniai mokėjimai

1.   Jei keleivis žūsta ar yra sužeidžiamas, geležinkelio įmonė, kaip nurodyta I priedo 26 straipsnio 5 dalyje, nedelsdama ir visais atvejais ne vėliau kaip per 15 dienų po to, kai nustatoma teisę gauti kompensaciją turinčio fizinio asmens tapatybė, atlieka tokius reikiamus išankstinius mokėjimus, kad būtų patenkinti skubūs ekonominiai poreikiai, proporcingi patirtai žalai.

2.   Nedarant poveikio 1 daliai, mirties atveju išankstinio mokėjimo suma turi būti ne mažesnė kaip 21 000 EUR vienam keleiviui.

3.   Išankstinis mokėjimas nelaikomas atsakomybės pripažinimu ir sumokėta suma gali būti atskaityta iš kitų sumų, vėliau sumokamų pagal šį reglamentą, bet ši suma yra negrąžintina, išskyrus, kai žala sukelta dėl keleivio neatsargumo ar kaltės ar kai asmuo, kuriam iš anksto sumokėta ši suma, nėra teisę gauti kompensaciją turintis asmuo.

16 straipsnis

Atsakomybės ginčijimas

Net jeigu geležinkelio įmonė ginčija savo atsakomybę dėl keleivio, kurį ji vežė, fizinio sužalojimo, ji imasi visų pagrįstų pastangų padėti keleiviui, kuris reikalauja žalos atlyginimo iš trečiųjų asmenų.

IV SKYRIUS

VĖLAVIMAI, PRALEISTI PERSĖDIMAI IR ATŠAUKIMAI

17 straipsnis

Atsakomybė dėl vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų

Laikantis šio skyriaus nuostatų, geležinkelio įmonių atsakomybę dėl vėlavimų, praleistų persėdimų ir atšaukimų reglamentuoja I priedo IV antraštinės dalies II skyrius.

18 straipsnis

Bilieto kainos grąžinimas ir nukreipimas kitu maršrutu

1.   Jeigu išvykimo metu, arba praleidus persėdimą, arba atšaukimo atveju pagrįstai galima tikėtis, kad atvykti į galutinę atvykimo vietą pagal vežimo sutartį bus vėluojama 60 minučių ar daugiau, geležinkelio įmonė, teikianti paslaugą, kurią vėluojama suteikti arba kuri buvo atšaukta, nedelsdama pasiūlo keleiviui pasirinkti vieną iš šių galimybių ir imasi būtinų priemonių:

| a) | visos bilieto kainos grąžinimą tomis pačiomis sąlygomis, kuriomis buvo už jį sumokėta, už nenuvažiuotą kelionės dalį ar dalis ir jau nuvažiuotą dalį ar dalis, jei kelionė nebeatitinka keleivio pradinių kelionės planų, ir, prireikus, grįžimo į pradinę išvykimo vietą paslaugos suteikimą esant anksčiausiai galimybei; |
| --- | --- |

a)

visos bilieto kainos grąžinimą tomis pačiomis sąlygomis, kuriomis buvo už jį sumokėta, už nenuvažiuotą kelionės dalį ar dalis ir jau nuvažiuotą dalį ar dalis, jei kelionė nebeatitinka keleivio pradinių kelionės planų, ir, prireikus, grįžimo į pradinę išvykimo vietą paslaugos suteikimą esant anksčiausiai galimybei;

| b) | tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą esant anksčiausiai galimybei; |
| --- | --- |

b)

tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą esant anksčiausiai galimybei;

| c) | tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą vėlesnę keleiviui patogią dieną. |
| --- | --- |

c)

tęsti kelionę ar keliauti kitu maršrutu, esant panašioms transporto sąlygoms, į galutinę atvykimo vietą vėlesnę keleiviui patogią dieną.

2.   Tais atvejais, kai pagal 1 dalies b ir c punktus kelionę kitu maršrutu panašiomis transporto sąlygomis vykdo ta pati geležinkelio įmonė arba kitai įmonei pavesta vykdyti kelionę kitu maršrutu, dėl to neturi susidaryti papildomų išlaidų keleiviams. Šis reikalavimas taikomas ir tuo atveju, jei kelionei kitu maršrutu naudojamas aukštesnės paslaugos klasės arba alternatyvių rūšių transportas. Geležinkelio įmonės deda pagrįstas pastangas, kad būtų išvengta papildomų persėdimų, ir kad užtikrintų, jog vėlavimas per visą kelionės laiką būtų kuo trumpesnis. Keleiviams nesiūloma važiuoti žemesne klase, nebent važiuoti kitu maršrutu būtų įmanoma tik žemesne klase.

3.   Nedarant poveikio 2 daliai, geležinkelio įmonė, keleiviui paprašius, gali leisti, kad šis sudarytų sutartis su kitais transporto paslaugų teikėjais, pagal kurias keleivis galėtų panašiomis sąlygomis pasiekti galutinę paskirties vietą, o geležinkelio įmonė tokiu atveju atlygintų jo patirtas išlaidas.

Jei apie esamas kelionės nukreipimo kitu maršrutu galimybes keleiviui nepranešama per 100 minučių nuo tvarkaraštyje numatyto atidėtos ar atšauktos paslaugos ar praleisto persėdimo išvykimo laiko, keleivis turi teisę sudaryti tokią sutartį su kitais viešojo transporto vežimo geležinkeliais, tarpmiestiniais ar miesto autobusais paslaugų teikėjais. Geležinkelio įmonė atlygina keleiviui būtinas, tinkamas ir pagrįstas patirtas išlaidas.

Ši dalis neturi įtakos nacionaliniams įstatymams ir kitiems teisės aktams, kuriais keleiviams nustatomos palankesnės kelionės nukreipimo kitu maršrutu sąlygos.

4.   Važiavimo kitu maršrutu paslaugos teikėjai neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims suteikia panašaus lygio pagalbą ir prieigą siūlydami alternatyvią transporto paslaugą. Važiavimo kitu maršrutu paslaugos teikėjai neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims gali teikti alternatyvias, jų poreikius atitinkančias paslaugas, kurios skiriasi nuo kitiems keleiviams siūlomų paslaugų.

5.   1 dalies a punkte ir 3 dalyje nurodyti bilietų kainos grąžinimai atliekami per 30 dienų nuo prašymo gavimo dienos. Valstybės narės gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės priimtų tokius prašymus tam tikromis ryšio priemonėmis, jeigu prašymas nesukelia diskriminacinių pasekmių. Kompensacija gali būti išmokėta čekiais ir (arba) suteikiant kitas paslaugas, jei tik tų čekių ar paslaugų sąlygos yra pakankamai lanksčios, visų pirma kalbant apie galiojimo laikotarpį ir paskirties vietą, ir jei keleivis sutinka tuos čekius ir (arba) paslaugas priimti. Iš kompensacijos už bilieto kainą neišskaičiuojamos finansinio sandorio išlaidos, pavyzdžiui, mokesčiai, išlaidos už telefoną ar pašto ženklus.

6.   Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 7 d. Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma bendra prašymų atlyginti išlaidas pagal šį reglamentą forma. Ta bendra forma turi būti patogi naudoti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

7.   Keleiviai turi teisę pateikti prašymus naudodami 6 dalyje nurodytą bendrą formą. Geležinkelio įmonės negali atmesti prašymo atlyginti išlaidas vien dėl to, kad keleivis nepasinaudojo ta forma. Jei prašymas nėra pakankamai tikslus, geležinkelio įmonė prašo keleivio paaiškinti prašymą ir padeda keleiviui tai padaryti.

19 straipsnis

Kompensavimas

1.   Neprarasdamas teisės į transportą, keleivis turi teisę iš geležinkelio įmonės gauti kompensaciją už vėlavimą, kurį jis patyrė keliaudamas tarp išvykimo vietos ir galutinės atvykimo vietos, nurodytų biliete arba tęstinės kelionės biliete, jei išlaidos už jį nebuvo grąžintos pagal 18 straipsnį. Minimalios kompensacijos už vėlavimą yra:

| a) | 25 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama nuo 60 iki 119 minučių; |
| --- | --- |

a)

25 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama nuo 60 iki 119 minučių;

| b) | 50 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama 120 ar daugiau minučių. |
| --- | --- |

b)

50 % bilieto kainos tuo atveju, kai vėluojama 120 ar daugiau minučių.

2.   1 dalis taip pat taikoma keleiviams, kurie turi daugkartinį arba abonementinį bilietą. Jeigu tie keleiviai patiria pasikartojančių vėlavimo ar atšaukimo atvejų daugkartinio arba abonementinio bilieto galiojimo laikotarpiu, jie turi teisę gauti tinkamą kompensaciją pagal geležinkelio įmonės kompensavimo taisykles. Šiose taisyklėse turi būti apibrėžti vėlavimo nustatymo ir kompensacijos apskaičiavimo kriterijai. Jeigu per daugkartinio arba abonementinio bilieto galiojimo laikotarpį kartojasi trumpesnio nei 60 minučių vėlavimo atvejai, vėlavimo trukmė gali būti sumuojama ir keleiviams gali būti kompensuojama pagal geležinkelio įmonės kompensavimo taisykles.

3.   Nedarant poveikio 2 daliai, kompensacijos už vėlavimą apskaičiuojamos pagal visą kainą, kurią keleivis faktiškai sumokėjo už paslaugą, kuri vėlavo. Kai vežimo sutartis yra dėl kelionės į abi puses, kompensacija už vėlavimą kelionės pirmyn arba atgal atveju apskaičiuojama pagal biliete nurodytą kainą už tą kelionės atkarpą. Tuo atveju, kai tokia kaina už atskiras kelionės atkarpas nėra nurodyta, kompensacija apskaičiuojama pagal pusę už bilietą sumokėtos kainos. Analogiškai, kompensacija už vėlavimą suteikiant paslaugas pagal bet kurios kitos rūšies vežimo sutartį, suteikiančią keleiviui teisę viena po kitos keliauti dviem ar daugiau atkarpomis, apskaičiuojama proporcingai pagal visą kainą.

4.   Apskaičiuojant vėlavimo trukmę neatsižvelgiama į vėlavimą, kuris, kaip geležinkelio įmonė gali įrodyti, įvyko už Sąjungos ribų.

5.   Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 7 d. Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatoma bendra kompensacijos prašymų pagal šį reglamentą forma. Ta bendra forma turi būti patogi naudoti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 38 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

6.   Valstybės narės gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės priimtų kompensacijos prašymus tam tikromis ryšio priemonėmis, jeigu toks prašymas nesukelia diskriminacinių pasekmių. Keleiviai turi teisę pateikti prašymus naudodami 5 dalyje nurodytą bendrą formą. Geležinkelio įmonės negali atmesti kompensacijos prašymo vien dėl to, kad keleivis ta forma nepasinaudojo. Jei prašymas nėra pakankamai tikslus, geležinkelio įmonė prašo keleivio paaiškinti prašymą ir padeda keleiviui tai padaryti.

7.   Kompensacija už bilieto kainą sumokama per vieną mėnesį nuo kompensacijos prašymo pateikimo dienos. Kompensacija gali būti išmokėta čekiais ir (arba) suteikiant kitas paslaugas, jei sąlygos yra lanksčios, visų pirma kalbant apie galiojimo laikotarpį ir paskirties vietą. Keleiviui paprašius, kompensacija išmokama pinigais.

8.   Iš kompensacijos už bilieto kainą neišskaičiuojamos finansinio sandorio išlaidos, pavyzdžiui, mokesčiai, išlaidos už telefoną ar pašto ženklus. Geležinkelio įmonės gali nustatyti minimalią sumą, už kurią mažesnės kompensacijos nebus išmokamos. Ši minimali suma negali būti didesnė kaip 4 EUR už bilietą.

9.   Keleiviai neturi teisės į kompensaciją, jei apie vėlavimą jiems pranešta prieš nusiperkant bilietą, arba jei vėlavimas, susidaręs dėl kelionės pratęsimo naudojantis kita paslauga arba dėl vykimo kitu maršrutu, yra trumpesnis nei 60 minučių.

10.   Geležinkelio įmonė neprivalo mokėti kompensacijos, jei gali įrodyti, kad vėlavimas, praleistas persėdimas arba atšaukimas buvo tiesiogiai nulemti arba yra neatsiejamai susiję su:

| a) | ypatingomis aplinkybėmis, nesusijusiomis su geležinkelio veikimu, pavyzdžiui, ekstremaliomis oro sąlygomis, didelėmis gaivalinėmis nelaimėmis arba didelėmis visuomenės sveikatos krizėmis, kurių geležinkelio įmonė negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms, nepaisant to, kad konkrečiomis to atvejo aplinkybėmis ėmėsi reikiamo atsargumo; |
| --- | --- |

a)

ypatingomis aplinkybėmis, nesusijusiomis su geležinkelio veikimu, pavyzdžiui, ekstremaliomis oro sąlygomis, didelėmis gaivalinėmis nelaimėmis arba didelėmis visuomenės sveikatos krizėmis, kurių geležinkelio įmonė negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms, nepaisant to, kad konkrečiomis to atvejo aplinkybėmis ėmėsi reikiamo atsargumo;

| b) | keleivio kalte arba |
| --- | --- |

b)

keleivio kalte arba

| c) | trečiojo asmens elgesiu (pavyzdžiui, ant geležinkelio bėgių patekusiais asmenimis, kabelių vagyste, transporto priemonėje kilusiomis ekstremaliosiomis situacijomis, teisėsaugos veiksmais, sabotažu ar terorizmu), kurio geležinkelio įmonė negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms, nepaisant to, kad konkrečiomis to atvejo aplinkybėmis ėmėsi reikiamo atsargumo. |
| --- | --- |

c)

trečiojo asmens elgesiu (pavyzdžiui, ant geležinkelio bėgių patekusiais asmenimis, kabelių vagyste, transporto priemonėje kilusiomis ekstremaliosiomis situacijomis, teisėsaugos veiksmais, sabotažu ar terorizmu), kurio geležinkelio įmonė negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms, nepaisant to, kad konkrečiomis to atvejo aplinkybėmis ėmėsi reikiamo atsargumo.

Pirmos pastraipos c punkte nurodytos išimtys neapima geležinkelio įmonės darbuotojų streikų, kitos įmonės, kuri naudojasi ta pačia geležinkelio infrastruktūra, veiksmų ar neveikimo atvejų ir infrastruktūros bei stoties valdytojų veiksmų ar neveikimo atvejų.

20 straipsnis

Pagalba

1.   Vėlavimo atvykstant ar išvykstant arba paslaugos atšaukimo atveju geležinkelio įmonė ar stoties valdytojas keleivius informuoja apie padėtį ir apie numatomą išvykimo bei numatomą atvykimo laiką, susijusius su paslauga arba pakaitine paslauga, kai tik turi tokią informaciją. Bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai, jei jie turi tokios informacijos, ją taip pat pateikia keleiviui.

2.   Jeigu 1 dalyje nurodytas vėlavimas siekia 60 minučių ar ilgiau arba jei paslauga atšaukiama, geležinkelio įmonė, teikianti paslaugą, kurią vėluojama suteikti arba kuri buvo atšaukta, keleiviams taip pat nemokamai pasiūlo:

| a) | maisto ir gaiviųjų gėrimų atsižvelgiant į laukimo laiką, jei jų yra traukinyje ar stotyje arba jie pagrįstai gali būti pateikti atsižvelgiant į tokius kriterijus, kaip nuotolis iki tiekėjo, atvežimo laikas ir kaina; |
| --- | --- |

a)

maisto ir gaiviųjų gėrimų atsižvelgiant į laukimo laiką, jei jų yra traukinyje ar stotyje arba jie pagrįstai gali būti pateikti atsižvelgiant į tokius kriterijus, kaip nuotolis iki tiekėjo, atvežimo laikas ir kaina;

| b) | kai ir kur tai fiziškai įmanoma, viešbutį ar kitą apgyvendinimo vietą ir transportą iš geležinkelio stoties į apgyvendinimo vietą tais atvejais, kai būtina apsistoti vieną ar daugiau naktų arba atsiranda būtinybė apsistoti ilgiau nei numatyta. Tais atvejais, kai tokia būtinybė apsistoti atsiranda dėl 19 straipsnio 10 dalyje nurodytų aplinkybių, geležinkelio įmonė gali apriboti apgyvendinimo trukmę iki ne daugiau kaip trijų naktų. Jeigu įmanoma, atsižvelgiama į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų prieigos reikalavimus ir šunų vedlių poreikius; |
| --- | --- |

b)

kai ir kur tai fiziškai įmanoma, viešbutį ar kitą apgyvendinimo vietą ir transportą iš geležinkelio stoties į apgyvendinimo vietą tais atvejais, kai būtina apsistoti vieną ar daugiau naktų arba atsiranda būtinybė apsistoti ilgiau nei numatyta. Tais atvejais, kai tokia būtinybė apsistoti atsiranda dėl 19 straipsnio 10 dalyje nurodytų aplinkybių, geležinkelio įmonė gali apriboti apgyvendinimo trukmę iki ne daugiau kaip trijų naktų. Jeigu įmanoma, atsižvelgiama į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų prieigos reikalavimus ir šunų vedlių poreikius;

| c) | jei traukinys sustabdytas kelyje, kai ir kur tai fiziškai įmanoma, transportą nuo traukinio iki geležinkelio stoties, alternatyvios išvykimo vietos ar iki galutinės atvykimo vietos pagal teikiamą paslaugą. |
| --- | --- |

c)

jei traukinys sustabdytas kelyje, kai ir kur tai fiziškai įmanoma, transportą nuo traukinio iki geležinkelio stoties, alternatyvios išvykimo vietos ar iki galutinės atvykimo vietos pagal teikiamą paslaugą.

3.   Jei geležinkelio paslauga sutrikdoma ir nebegali būti toliau teikiama arba vėl pradėta teikti per pagrįstą laikotarpį, geležinkelio įmonės kuo greičiau keleiviams pasiūlo alternatyvias transporto paslaugas ir imasi būtinų priemonių.

4.   Geležinkelio įmonės informuoja nukentėjusius keleivius, kaip paprašyti patvirtinimo, kad geležinkelio paslauga buvo suteikta pavėluotai, dėl jos buvo praleistas persėdimas, arba kad tos paslaugos teikimas buvo atšauktas. Šis patvirtinimas taip pat taikomas atsižvelgiant į 19 straipsnyje išdėstytas nuostatas.

5.   Taikydama 1–4 dalis, paslaugas teikianti geležinkelio įmonė ypatingą dėmesį skiria neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų, taip pat juos lydinčių asmenų ir šunų vedlių poreikiams.

6.   Tais atvejais, kai pagal Direktyvos 2012/34/ES 13a straipsnio 3 dalį yra parengti nenumatytųjų atvejų planai, geležinkelio įmonės derina savo veiksmus su stoties valdytoju ir infrastruktūros valdytoju, kad jie būtų pasirengę esminio paslaugų teikimo sutrikimo ir ilgų vėlavimų, dėl kurių stotyje įstrigtų daug keleivių, galimybei. Į tokius nenumatytų atvejų planus įtraukiami perspėjimo ir informacinių sistemų prieinamumo reikalavimai.

V SKYRIUS

NEĮGALIEJI IR RIBOTO JUDUMO ASMENYS

21 straipsnis

Teisė į transportą

1.   Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai, aktyviai dalyvaujant neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims atstovaujančioms organizacijoms ir, kai aktualu, neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų atstovams, nustato, jei dar neturi nustatytų, prieigos vienodomis sąlygomis taisykles, taikomas vežant neįgaliuosius, įskaitant jų asmeninius padėjėjus, pripažintus tokiais pagal nacionalinę praktiką, ir riboto judumo asmenis. Tomis taisyklėmis atsižvelgiama į Reglamento (ES) Nr. 1300/2014 priedo 4.4.3 punkte nurodytus susitarimus, visų pirma dėl subjekto, atsakingo už pagalbos teikimą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

2.   Rezervavimas ir bilietai neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims siūlomi be jokio papildomo mokesčio. Geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius negali atsisakyti priimti rezervacijos ar atsisakyti parduoti bilietą neįgaliajam ar riboto judumo asmeniui ar reikalauti, kad toks asmuo būtų lydimas kito asmens, išskyrus atvejus, kai tai absoliučiai būtina siekiant laikytis 1 dalyje nurodytų prieigos taisyklių.

22 straipsnis

Neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims teikiama informacija

1.   Gavęs prašymą, stoties valdytojas, geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas ar kelionių operatorius informuoja neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis – be kita ko, reglamentų (ES) Nr. 454/2011 ir (ES) Nr. 1300/2014 ir Direktyvos (ES) 2019/882 nuostatas atitinkančia prieinama forma, – apie stoties bei susijusios įrangos ir geležinkelio paslaugų prieinamumą ir apie riedmenų prieigos sąlygas pagal 21 straipsnio 1 dalyje nurodytas prieigos taisykles, taip pat informuoja neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis apie transporto priemonėje įrengtus patogumus.

2.   Kai geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas arba kelionių operatorius naudojasi 21 straipsnio 2 dalyje numatyta išimtimi, atitinkamam neįgaliajam ar riboto judumo asmeniui paprašius, ji (jis) raštu informuoja apie tokių veiksmų priežastis per penkias darbo dienas nuo atsisakymo priimti rezervaciją ar išduoti bilietą arba pareikalavimo, kad asmuo būtų lydimas. Geležinkelio įmonė, bilietų pardavėjas arba kelionių operatorius deda pagrįstas pastangas, kad tokiam asmeniui pasiūlytų priimtiną alternatyvią transporto galimybę, atsižvelgiant į jo prieigos poreikius.

3.   Stotyse, kuriose nėra darbuotojų, geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai užtikrina, kad pagal 21 straipsnio 1 dalyje nurodytas prieigos taisykles būtų rodoma lengvai pasiekiama informacija – be kita ko, reglamentų (ES) Nr. 454/2011 ir (ES) Nr. 1300/2014 ir Direktyvos (ES) 2019/882 nuostatas atitinkančia prieinama forma – apie artimiausią stotį, kurioje yra darbuotojų, ir apie tiesiogiai prieinamą pagalbą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

23 straipsnis

Pagalba geležinkelio stotyse ir transporto priemonėse

1.   Neįgaliesiems arba riboto judumo asmenims teikiama tokia pagalba:

| a) | asmeninis padėjėjas, pripažintas tokiu pagal nacionalinę praktiką, gali keliauti specialiu tarifu ir, jei taikytina, nemokamai, taip pat gali, kai tai praktiškai įmanoma, gauti sėdimąją vietą šalia neįgaliojo; |
| --- | --- |

a)

asmeninis padėjėjas, pripažintas tokiu pagal nacionalinę praktiką, gali keliauti specialiu tarifu ir, jei taikytina, nemokamai, taip pat gali, kai tai praktiškai įmanoma, gauti sėdimąją vietą šalia neįgaliojo;

| b) | jei geležinkelio įmonė reikalauja, kad keleivis traukinyje būtų lydimas pagal 21 straipsnio 2 dalį, lydintysis asmuo turi teisę keliauti nemokamai ir, kai tai įmanoma, gauti sėdimąją vietą šalia neįgaliojo arba riboto judumo asmens; |
| --- | --- |

b)

jei geležinkelio įmonė reikalauja, kad keleivis traukinyje būtų lydimas pagal 21 straipsnio 2 dalį, lydintysis asmuo turi teisę keliauti nemokamai ir, kai tai įmanoma, gauti sėdimąją vietą šalia neįgaliojo arba riboto judumo asmens;

| c) | leidžiama, kad juos lydėtų šuo vedlys, kaip nustatyta atitinkamoje nacionalinėje teisėje; |
| --- | --- |

c)

leidžiama, kad juos lydėtų šuo vedlys, kaip nustatyta atitinkamoje nacionalinėje teisėje;

| d) | traukinių, kuriuose nėra darbuotojų, atveju stočių valdytojai arba geležinkelio įmonės teikia nemokamą pagalbą pagal 21 straipsnio 1 dalyje nurodytas prieigos taisykles įlipant į traukinį ar iš jo išlipant, jei stotyje budi parengti darbuotojai; |
| --- | --- |

d)

traukinių, kuriuose nėra darbuotojų, atveju stočių valdytojai arba geležinkelio įmonės teikia nemokamą pagalbą pagal 21 straipsnio 1 dalyje nurodytas prieigos taisykles įlipant į traukinį ar iš jo išlipant, jei stotyje budi parengti darbuotojai;

| e) | išvykstant iš geležinkelio stoties, kurioje yra darbuotojų, vykstant per ją ar atvykstant į ją, stoties valdytojas arba geležinkelio įmonė nemokamai teikia tokią pagalbą, kad tas asmuo galėtų įsėsti į traukinį, persėsti į kitą traukinį, į kurį jis turi bilietą, ar išlipti iš traukinio, su sąlyga, kad budi parengti darbuotojai. Jei pagal 24 straipsnio a punktą iš anksto pranešama apie pagalbos poreikį, stoties valdytojas arba geležinkelio įmonė užtikrina, kad būtų suteikta prašoma pagalba; |
| --- | --- |

e)

išvykstant iš geležinkelio stoties, kurioje yra darbuotojų, vykstant per ją ar atvykstant į ją, stoties valdytojas arba geležinkelio įmonė nemokamai teikia tokią pagalbą, kad tas asmuo galėtų įsėsti į traukinį, persėsti į kitą traukinį, į kurį jis turi bilietą, ar išlipti iš traukinio, su sąlyga, kad budi parengti darbuotojai. Jei pagal 24 straipsnio a punktą iš anksto pranešama apie pagalbos poreikį, stoties valdytojas arba geležinkelio įmonė užtikrina, kad būtų suteikta prašoma pagalba;

| f) | stotyse, kuriose nėra darbuotojų, geležinkelio įmonės nemokamai teikia pagalbą traukinyje, taip pat įlipant į traukinį ar iš jo išlipant, jei traukinį lydi parengti darbuotojai; |
| --- | --- |

f)

stotyse, kuriose nėra darbuotojų, geležinkelio įmonės nemokamai teikia pagalbą traukinyje, taip pat įlipant į traukinį ar iš jo išlipant, jei traukinį lydi parengti darbuotojai;

| g) | nesant parengto lydinčiojo personalo traukinyje ir stotyje, stoties valdytojai arba geležinkelio įmonės imasi visų pagrįstų pastangų sudaryti galimybes neįgaliesiems bei riboto judumo asmenims keliauti geležinkeliu; |
| --- | --- |

g)

nesant parengto lydinčiojo personalo traukinyje ir stotyje, stoties valdytojai arba geležinkelio įmonės imasi visų pagrįstų pastangų sudaryti galimybes neįgaliesiems bei riboto judumo asmenims keliauti geležinkeliu;

| h) | geležinkelio įmonės deda visas pagrįstas pastangas, kad neįgalieji ir riboto judumo asmenys turėtų galimybę naudotis tomis pačiomis traukinyje teikiamomis paslaugomis kaip ir kiti keleiviai, jei šie asmenys tomis paslaugomis negali patys saugiai naudotis. |
| --- | --- |

h)

geležinkelio įmonės deda visas pagrįstas pastangas, kad neįgalieji ir riboto judumo asmenys turėtų galimybę naudotis tomis pačiomis traukinyje teikiamomis paslaugomis kaip ir kiti keleiviai, jei šie asmenys tomis paslaugomis negali patys saugiai naudotis.

2.   21 straipsnio 1 dalyje nurodytose taisyklėse nustatoma naudojimosi šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis teisėmis tvarka.

24 straipsnis

Sąlygos, kuriomis teikiama pagalba

Geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai bendradarbiauja, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų nemokamai teikiama pagalba, kaip nurodyta 21 ir 23 straipsniuose, naudojant bendrą pranešimo mechanizmą, pagal toliau pateikiamų punktų nuostatas:

| a) | pagalba suteikiama, jei geležinkelio įmonei, stoties valdytojui, bilietų pardavėjui ar kelionių operatoriui, iš kurio pirktas bilietas, arba, kai taikytina, f punkte nurodytam bendram kontaktiniam centrui apie tai, kad keleiviui reikės tokios pagalbos, pranešama bent 24 valandas prieš tai, kai reikės suteikti pagalbą. Apie kelionę pakanka pateikti vieną pranešimą. Tokie pranešimai turi būti persiunčiami visoms geležinkelio įmonėms ir stoties valdytojams, susijusiems su kelione.
  Tokie pranešimai priimami be papildomo mokesčio, neatsižvelgiant į naudojamas ryšio priemones.
  Kai įsigijus bilietą arba abonentinį bilietą galima keliauti keletą kartų, turi užtekti vieno pranešimo, jei pateikiama tinkama informacija apie vėlesnių kelionių laiką; ši informacija bet kuriuo atveju turi būti pateikiama bent 24 valandas prieš tai, kai pirmą kartą prašoma pagalbos. Keleivis arba jo atstovas deda visas pagrįstas pastangas, kad bent prieš 12 valandų informuotų apie visus tokių vėlesnių kelionių anuliavimus.
  Valstybės narės gali leisti, kad 24 valandų laikotarpis, skirtas pirmoje, antroje ir trečioje pastraipose nurodytiems pranešimams pateikti, būtų pratęstas iki 36 valandų, bet ne ilgiau kaip iki 2026 m. birželio 30 d. Tokiais atvejais valstybės narės praneša Komisijai apie tą leidimą ir pateikia informaciją apie priemones, kurių imtasi arba numatoma imtis tam laikotarpiui sutrumpinti; |
| --- | --- |

a)

pagalba suteikiama, jei geležinkelio įmonei, stoties valdytojui, bilietų pardavėjui ar kelionių operatoriui, iš kurio pirktas bilietas, arba, kai taikytina, f punkte nurodytam bendram kontaktiniam centrui apie tai, kad keleiviui reikės tokios pagalbos, pranešama bent 24 valandas prieš tai, kai reikės suteikti pagalbą. Apie kelionę pakanka pateikti vieną pranešimą. Tokie pranešimai turi būti persiunčiami visoms geležinkelio įmonėms ir stoties valdytojams, susijusiems su kelione.

Tokie pranešimai priimami be papildomo mokesčio, neatsižvelgiant į naudojamas ryšio priemones.

Kai įsigijus bilietą arba abonentinį bilietą galima keliauti keletą kartų, turi užtekti vieno pranešimo, jei pateikiama tinkama informacija apie vėlesnių kelionių laiką; ši informacija bet kuriuo atveju turi būti pateikiama bent 24 valandas prieš tai, kai pirmą kartą prašoma pagalbos. Keleivis arba jo atstovas deda visas pagrįstas pastangas, kad bent prieš 12 valandų informuotų apie visus tokių vėlesnių kelionių anuliavimus.

Valstybės narės gali leisti, kad 24 valandų laikotarpis, skirtas pirmoje, antroje ir trečioje pastraipose nurodytiems pranešimams pateikti, būtų pratęstas iki 36 valandų, bet ne ilgiau kaip iki 2026 m. birželio 30 d. Tokiais atvejais valstybės narės praneša Komisijai apie tą leidimą ir pateikia informaciją apie priemones, kurių imtasi arba numatoma imtis tam laikotarpiui sutrumpinti;

| b) | geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai imasi visų priemonių, būtinų pranešimams gauti. Jei bilietų pardavėjai nesugeba tvarkyti tokių pranešimų, jie nurodo alternatyvias bilietų pardavimo vietas arba alternatyvias pranešimų teikimo priemones; |
| --- | --- |

b)

geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai imasi visų priemonių, būtinų pranešimams gauti. Jei bilietų pardavėjai nesugeba tvarkyti tokių pranešimų, jie nurodo alternatyvias bilietų pardavimo vietas arba alternatyvias pranešimų teikimo priemones;

| c) | jei nepateikiamas joks pranešimas pagal a punktą, geležinkelio įmonė ir stoties valdytojas deda visas pagrįstas pastangas suteikti tokią pagalbą, kad neįgalusis ar riboto judumo asmuo galėtų keliauti; |
| --- | --- |

c)

jei nepateikiamas joks pranešimas pagal a punktą, geležinkelio įmonė ir stoties valdytojas deda visas pagrįstas pastangas suteikti tokią pagalbą, kad neįgalusis ar riboto judumo asmuo galėtų keliauti;

| d) | nedarant poveikio šio straipsnio f punktui, stoties valdytojas arba kiti įgalioti asmenys nustato vietas, kuriose neįgalieji ir riboto judumo asmenys galėtų pranešti apie savo atvykimą į geležinkelio stotį ir paprašyti pagalbos. Pareigos, susijusios su tokių vietų skyrimu ir informacijos apie jas teikimu, nustatomos 21 straipsnio 1 dalyje nurodytose prieigos taisyklėse; |
| --- | --- |

d)

nedarant poveikio šio straipsnio f punktui, stoties valdytojas arba kiti įgalioti asmenys nustato vietas, kuriose neįgalieji ir riboto judumo asmenys galėtų pranešti apie savo atvykimą į geležinkelio stotį ir paprašyti pagalbos. Pareigos, susijusios su tokių vietų skyrimu ir informacijos apie jas teikimu, nustatomos 21 straipsnio 1 dalyje nurodytose prieigos taisyklėse;

| e) | pagalba suteikiama, jei neįgalusis ar riboto judumo asmuo atvyksta į nustatytą vietą tokią pagalbą teikiančios geležinkelio įmonės ar stoties valdytojo nustatytu laiku. Nustatytas laikas negali būti anksčiau nei 60 minučių iki paskelbto išvykimo laiko, arba laiko, kai visų keleivių prašoma įsiregistruoti. Jei laikas, kuriuo neįgalusis ar riboto judumo asmuo turi atvykti į nustatytą vietą, yra nenustatytas, toks asmuo turi atvykti į nustatytą vietą bent prieš 30 minučių iki paskelbto išvykimo laiko ar iki laiko, kai visų keleivių paprašoma įsiregistruoti; |
| --- | --- |

e)

pagalba suteikiama, jei neįgalusis ar riboto judumo asmuo atvyksta į nustatytą vietą tokią pagalbą teikiančios geležinkelio įmonės ar stoties valdytojo nustatytu laiku. Nustatytas laikas negali būti anksčiau nei 60 minučių iki paskelbto išvykimo laiko, arba laiko, kai visų keleivių prašoma įsiregistruoti. Jei laikas, kuriuo neįgalusis ar riboto judumo asmuo turi atvykti į nustatytą vietą, yra nenustatytas, toks asmuo turi atvykti į nustatytą vietą bent prieš 30 minučių iki paskelbto išvykimo laiko ar iki laiko, kai visų keleivių paprašoma įsiregistruoti;

| f) | valstybės narės gali reikalauti, kad stoties valdytojai ir geležinkelio įmonės savo teritorijoje bendradarbiautų siekiant sukurti ir administruoti bendrus kontaktinius centrus, skirtus neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Bendrų kontaktinių centrų veikimo sąlygos nustatomos 21 straipsnio 1 dalyje nurodytose prieigos taisyklėse. Šie bendri kontaktiniai centrai atsakingi už:






  i) | pagalbos prašymų priėmimą stotyse; |
| --- | --- | --- |

f)

valstybės narės gali reikalauti, kad stoties valdytojai ir geležinkelio įmonės savo teritorijoje bendradarbiautų siekiant sukurti ir administruoti bendrus kontaktinius centrus, skirtus neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Bendrų kontaktinių centrų veikimo sąlygos nustatomos 21 straipsnio 1 dalyje nurodytose prieigos taisyklėse. Šie bendri kontaktiniai centrai atsakingi už:

i)

pagalbos prašymų priėmimą stotyse;

| ii) | individualių pagalbos prašymų perdavimą stoties valdytojams ir geležinkelio įmonėms ir |
| --- | --- |

ii)

individualių pagalbos prašymų perdavimą stoties valdytojams ir geležinkelio įmonėms ir

| iii) | informacijos apie prieinamumą teikimą. |
| --- | --- |

iii)

informacijos apie prieinamumą teikimą.

25 straipsnis

Kompensavimas už judėjimo įrangą, pagalbinius prietaisus ir šunis vedlius

1.   Jeigu geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai praranda arba sugadina neįgaliojo ar riboto judumo asmens naudojamą judėjimo įrangą, įskaitant vežimėlius ir pagalbinius prietaisus, arba praranda ar sužeidžia šunis vedlius, geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai yra atsakingi už tokį praradimą, sugadinimą arba sužeidimą, ir nepagrįstai nedelsiant turi už juos kompensuoti. Tą kompensaciją sudaro:

| a) | prarastos arba sugadintos judėjimo įrangos arba pagalbinių prietaisų pakeitimo arba remonto išlaidos; |
| --- | --- |

a)

prarastos arba sugadintos judėjimo įrangos arba pagalbinių prietaisų pakeitimo arba remonto išlaidos;

| b) | šunų vedlių pakeitimo arba jų sužeidimų gydymo išlaidos; |
| --- | --- |

b)

šunų vedlių pakeitimo arba jų sužeidimų gydymo išlaidos;

| c) | pagrįstos laikinos pakaitinės judėjimo įrangos arba pagalbinių prietaisų išlaidos, jei geležinkelio įmonė arba stoties valdytojas tokios pakaitinės priemonės nesuteikia pagal 2 dalį. |
| --- | --- |

c)

pagrįstos laikinos pakaitinės judėjimo įrangos arba pagalbinių prietaisų išlaidos, jei geležinkelio įmonė arba stoties valdytojas tokios pakaitinės priemonės nesuteikia pagal 2 dalį.

2.   Kai taikoma 1 dalis, geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai skubiai deda visas pagrįstas pastangas, kad būtų suteikta skubiai reikalinga laikina pakaitinė judėjimo įranga ar pagalbiniai prietaisai. Neįgaliajam arba riboto judumo asmeniui leidžiama tą laikiną pakaitinę įrangą arba prietaisą turėti tol, kol bus sumokėta 1 dalyje nurodyta kompensacija.

26 straipsnis

Darbuotojų mokymas

1.   Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai užtikrina, kad visiems darbuotojams, įskaitant naujai įdarbintus darbuotojus, kurie vykdydami savo įprastines pareigas tiesiogiai padeda neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, būtų rengiamas mokymas negalios klausimais, kad jie žinotų, kaip aptarnauti neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis.

Jie taip pat rengia visų stotyse arba traukiniuose tiesiogiai su keleiviais dirbančių darbuotojų mokymus ir reguliarius žinių atnaujinimo kursus, skirtus informuotumui apie neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius didinti.

2.   Geležinkelio įmonės ir stočių valdytojai gali leisti 1 dalyje nurodytuose mokymuose dalyvauti neįgaliems darbuotojams ir svarstyti galimybę leisti dalyvauti neįgaliems ir riboto judumo keleiviams ir (arba) jiems atstovaujančioms organizacijoms.

VI SKYRIUS

SAUGUMAS, SKUNDAI IR PASLAUGŲ KOKYBĖ

27 straipsnis

Asmeninis keleivių saugumas

Geležinkelio įmonės, infrastruktūros valdytojai ir stoties valdytojai, valdžios institucijoms sutikus, imasi tinkamų priemonių atitinkamose savo atsakomybės srityse ir pritaiko jas pagal valdžios institucijų nustatytą saugumo lygį, kad užtikrintų keleivių asmeninį saugumą geležinkelio stotyse ir traukiniuose ir kad valdytų riziką. Jie bendradarbiauja ir keičiasi informacija apie geriausią praktiką, susijusią su saugumo lygį galinčių sumažinti veiksmų prevencija.

28 straipsnis

Skundai

1.   Kiekviena geležinkelio įmonė ir stoties, kurioje kiekvieną metų dieną aptarnaujama vidutiniškai daugiau kaip 10 000 keleivių, valdytojas kiekvienas atitinkamose savo atsakomybės srityse nustato skundų nagrinėjimo mechanizmą, susijusį su šiame reglamente nustatytomis teisėmis ir pareigomis. Jie užtikrina, kad jų kontaktiniai duomenys ir darbo kalba (-os) būtų plačiai žinomi keleiviams. Šis mechanizmas netaikomas III skyriuje nurodytiems tikslams.

2.   Keleiviai gali pateikti skundą bet kuriai geležinkelio įmonei ar stoties valdytojui dėl atitinkamų jų atsakomybės sričių per 1 dalyje nurodytus mechanizmus. Skundai turi būti pateikiami tris mėnesius po incidento, dėl kurio teikiamas skundas. Adresatas per vieną mėnesį nuo skundo gavimo pateikia pagrįstą atsakymą arba pagrįstais atvejais informuoja keleivį apie tai, kad jis gaus atsakymą per trumpesnį kaip trijų mėnesių nuo skundo gavimo dienos laikotarpį. Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai visos skundo nagrinėjimo procedūros, įskaitant 33 ir 34 straipsniuose nurodytas skundų nagrinėjimo procedūras, metu saugo duomenis, būtinus norint išnagrinėti skundą, o gavę nacionalinių vykdymo užtikrinimo įstaigų prašymą šiuos duomenis pateikia joms susipažinti.

3.   Informacija apie skundų nagrinėjimo procedūrą turi būti viešai prieinama, be kita ko, neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims. Pateikus prašymą, ši informacija pateikiama bent valstybės narės, kurioje geležinkelio įmonė vykdo veiklą, oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis).

4.   Geležinkelio įmonė 29 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje skelbia gautų skundų skaičių bei kategorijas ir išnagrinėtus skundus, atsakymo pateikimo laiką bei galimus padėties pagerinimo veiksmus.

29 straipsnis

Paslaugų kokybės standartai

1.   Geležinkelio įmonės nustato paslaugų kokybės standartus ir įgyvendina kokybės valdymo sistemą, skirtą paslaugų kokybei užtikrinti. Paslaugų kokybės standartai taikomi bent III priede išvardytiems punktams.

2.   Geležinkelio įmonės stebi savo pačių teikiamas paslaugas, kaip nurodyta paslaugų kokybės standartuose. Geležinkelio įmonės savo interneto svetainėje ne vėliau kaip 2023 m. birželio 30 d., o vėliau - kas dvejus metus skelbia savo paslaugų kokybės rezultatų ataskaitą. Šios ataskaitos taip pat turi būti paskelbtos Europos Sąjungos geležinkelių agentūros interneto svetainėje.

3.   Stoties valdytojai nustato paslaugų kokybės standartus remdamiesi atitinkamais III priede išvardytais elementais. Jie stebi savo veiklos rezultatus vadovaudamiesi tais standartais, o gavę nacionalinių valdžios institucijų prašymą suteikia joms galimybę susipažinti su informacija apie veiklos rezultatus.

VII SKYRIUS

INFORMAVIMAS IR VYKDYMAS

30 straipsnis

Keleivių informavimas apie jų teises

1.   Geležinkelio įmonės, stoties valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai, parduodami kelionių geležinkeliu bilietus, informuoja keleivius apie jų teises ir pareigas pagal šį reglamentą. Siekdami laikytis šio informavimo reikalavimo, jie gali naudoti jiems pateiktą šio reglamento nuostatų santrauką, kurią visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis parengia Komisija. Jie pateikia tą informaciją spausdintine arba elektronine forma ar kitomis priemonėmis, įskaitant Direktyvos (ES) 2019/882 ir Reglamento (ES) Nr. 1300/2014 nuostatas atitinkančias prieinamas formas. Jie nurodo, kur tokią informaciją galima gauti atšaukimo, praleisto persėdimo ar ilgo vėlavimo atveju.

2.   Geležinkelio įmonės ir stoties valdytojai stotyje, traukinyje ir savo interneto svetainėje tinkamu būdu, įskaitant Direktyvos (ES) 2019/882 ir Reglamento (ES) Nr. 1300/2014 nuostatas atitinkančias prieinamas formas, informuoja keleivius apie jų teises bei pareigas pagal šį reglamentą ir valstybių narių pagal 31 straipsnį paskirtos įstaigos ar įstaigų kontaktinius duomenis.

31 straipsnis

Nacionalinių vykdymo užtikrinimo įstaigų paskyrimas

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria įstaigą ar įstaigas, atsakingas už šio reglamento vykdymo užtikrinimą. Kiekviena įstaiga imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų gerbiamos keleivių teisės.

2.   Kiekvienos įstaigos organizacinė struktūra, finansavimo sprendimai, teisinė struktūra ir sprendimų priėmimo procesas yra nepriklausomi nuo infrastruktūros valdytojų, mokesčių surinkimo įstaigų, pajėgumų paskirstymo įstaigų ar geležinkelio įmonių.

3.   Valstybės narės informuoja Komisiją apie įstaigą ar įstaigas, paskirtas pagal šį straipsnį, ir apie jos ar jų atitinkamas pareigas. Komisija ir paskirtos įstaigos šią informaciją skelbia savo interneto svetainėse.

4.   Šiame skyriuje nustatytos vykdymo užtikrinimo pareigos, susijusios su geležinkelio įmonėmis, stoties valdytojais ir infrastruktūros valdytojais, netaikomos Kiprui ir Maltai, kol jų atitinkamose teritorijose nėra geležinkelio sistemos, o geležinkelio įmonių atžvilgiu – kol Kipro ar Maltos pagal 2 straipsnio 1 dalį paskirta licencijas išduodanti institucija neišdavė licencijos.

32 straipsnis

Vykdymo užtikrinimo uždaviniai

1.   Nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos įdėmiai stebi, kaip laikomasi šio reglamento, įskaitant reglamentus (ES) Nr. 454/2011 ir (ES) Nr. 1300/2014, tiek, kiek šie reglamentai yra nurodyti šiame reglamente, ir imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų saugomos keleivių teises.

2.   1 dalies tikslu geležinkelio įmonės, stoties valdytojai ir infrastruktūros valdytojai, bilietų pardavėjai ir kelionių operatoriai, nacionalinėms vykdymo užtikrinimo įstaigoms pateikus prašymą, nepagrįstai nedelsiant ir bet kokiu atveju per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo pateikia toms įstaigoms aktualius dokumentus ir informaciją. Sudėtingais atvejais nacionalinė vykdymo užtikrinimo įstaiga gali pratęsti šį laikotarpį ne ilgiau kaip trims mėnesiams nuo prašymo gavimo dienos. Vykdydamos savo funkcijas nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos atsižvelgia į informaciją, kurią joms pateikė pagal 33 straipsnį skundams nagrinėti paskirta įstaiga, jei tai yra ne ta pati įstaiga. Remdamosi tokios įstaigos perduotais individualiais skundais, jos taip pat gali spręsti dėl vykdymo užtikrinimo priemonių.

3.   Kas dvejus metus, ne vėliau kaip kitų metų kalendorinių metų birželio mėn. 30 d. nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos paskelbia ataskaitas su savo veiklos statistiniais duomenimis, įskaitant taikytas sankcijas. Šios ataskaitos turi būti pateikiamos Europos Sąjungos geležinkelių agentūros interneto svetainėje.

4.   Geležinkelio įmonės savo kontaktinius duomenis pateikia valstybės narės, kurioje vykdo veiklą, nacionalinei (-ėms) vykdymo užtikrinimo įstaigai (-oms).

33 straipsnis

Skundų nagrinėjimas nacionalinėse vykdymo užtikrinimo įstaigose ir kitose įstaigose

1.   Nedarant poveikio vartotojų teisėms ginti savo teises alternatyviomis priemonėmis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/11/ES (15) negavęs palankaus sprendimo dėl skundo, pateikto geležinkelio įmonei ar stoties valdytojui pagal 28 straipsnį, keleivis gali per tris mėnesius nuo informacijos apie pirminio skundo atmetimą gavimo dienos pateikti skundą nacionalinei vykdymo užtikrinimo įstaigai ar bet kuriai kitai pagal šio straipsnio 2 dalį paskirtai įstaigai. Jei per tris mėnesius nuo pirminio skundo pateikimo dienos keleivis negauna atsakymo, jis turi teisę pateikti skundą nacionalinei vykdymo užtikrinimo įstaigai ar bet kuriai kitai pagal 2 dalį paskirtai įstaigai. Prireikus, ta įstaiga informuoja skundo pateikėją apie jo teisę pateikti skundą alternatyvaus ginčų sprendimo įstaigoms, siekiant apginti asmenines savo teises.

2.   Skundus dėl šio reglamento įtariamų pažeidimų keleiviai gali pateikti nacionalinei vykdymo užtikrinimo įstaigai arba bet kuriai kitai valstybės narės tuo tikslu paskirtai įstaigai.

3.   Per dvi savaites nuo skundo gavimo dienos nacionalinė vykdymo užtikrinimo įstaiga ar bet kuri kita pagal 2 dalį paskirta įstaiga patvirtina jį gavusi. Skundų nagrinėjimo procedūra trunka ne ilgiau kaip tris mėnesius nuo skundo bylos parengimo dienos. Jei atvejis sudėtingas, ta įstaiga gali tą laikotarpį pratęsti iki šešių mėnesių. Tokiu atveju ji informuoja keleivį apie tokio pratęsimo priežastis ir laiką, kurio, kaip tikimasi, reikės procedūrai užbaigti. Ilgiau nei šešis mėnesius gali būti nagrinėjami tik su teismo procesais susiję atvejai. Jei ta įstaiga yra ir alternatyvaus ginčų sprendimo įstaiga, kaip tai suprantama Direktyvoje 2013/11/ES, taikomi toje direktyvoje nustatyti terminai.

Skundų nagrinėjimo procedūra turi būti prieinama neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

4.   Keleivių skundus dėl incidentų, susijusių su geležinkelio įmone, nagrinėja tai įmonei leidimą išdavusios valstybės narės nacionalinė vykdymo užtikrinimo įstaiga ar bet kuri kita pagal 2 dalį paskirta įstaiga.

5.   Jei skundas susijęs su įtariamais stoties arba infrastruktūros valdytojų padarytais pažeidimais, skundą nagrinėja valstybės narės, kurios teritorijoje įvyko incidentas, nacionalinė vykdymo užtikrinimo įstaiga ar bet kuri kita pagal 2 dalį paskirta įstaiga.

6.   Bendradarbiaudamos pagal 34 straipsnį, nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos dėl pateisinamų priežasčių, ypač dėl kalbos ar gyvenamosios vietos, gali nukrypti nuo šio straipsnio 4 arba 5 dalies arba jų abiejų, jei tai naudinga keleiviams.

34 straipsnis

Nacionalinių vykdymo užtikrinimo įstaigų keitimasis informacija ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas

1.   Jei pagal 31 ir 33 straipsnius yra paskirtos skirtingos įstaigos, pagal Reglamentą (ES) 2016/679 sukuriami informacijos teikimo mechanizmai siekiant užtikrinti tų įstaigų keitimąsi informacija, kad nacionalinei vykdymo užtikrinimo įstaigai būtų padedama atlikti jai paskirtas priežiūros ir vykdymo užtikrinimo užduotis, o pagal 33 straipsnį paskirta skundų nagrinėjimo įstaiga galėtų rinkti individualiems skundams nagrinėti būtiną informaciją.

2.   Nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos koordinavimo tikslais keičiasi informacija apie savo darbą ir sprendimų priėmimo principus bei praktiką. Komisija joms padeda vykdyti tą užduotį.

3.   Sudėtingais atvejais, pavyzdžiui, atvejais, susijusiais su keliais skundais arba keliais operatoriais, tarpvalstybine kelione ar incidentais kitos valstybės narės nei valstybė narė, kuri išdavė įmonei licenciją, teritorijoje, ypač kai nėra aišku, kuri nacionalinė vykdymo užtikrinimo įstaiga yra kompetentinga, arba kai tai palengvintų arba paspartintų skundo nagrinėjimą, nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos bendradarbiauja, kad nustatytų vadovaujančią įstaigą, kuri vykdys keleiviams skirto vieno kontaktinio centro funkcijas. Visos susijusios nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos bendradarbiauja, kad būtų palengvintas skundo nagrinėjimas, be kita ko, dalijasi informacija, padeda išversti dokumentus ir teikia informaciją apie incidentų aplinkybes. Keleiviai informuojami apie tai, kuri įstaiga atlieka vadovaujančios įstaigos funkcijas.

VIII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

35 straipsnis

Sankcijos

1.   Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šį reglamentą, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės praneša apie tas taisykles ir priemones Komisijai ir nedelsdamos jai praneša apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.

2.   Bendradarbiaudama pagal 34 straipsnį, nacionalinė vykdymo užtikrinimo įstaiga, kuri yra kompetentinga 33 straipsnio 4 ar 5 dalies tikslais, gavusi skundą nagrinėjančios nacionalinės vykdymo užtikrinimo įstaigos prašymą, tiria tos įstaigos nurodytą šio reglamento pažeidimą ir prireikus taiko sankcijas.

36 straipsnis

Deleguotieji aktai

Komisijai pagal 37 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šis reglamentas, dėl:

| a) | 15 straipsnio 2 dalyje nustatytos finansinės sumos koregavimo siekiant atsižvelgti į ES masto suderinto vartotojų kainų indekso, išskyrus energiją ir neperdirbtus maisto produktus, kurį skelbia Komisija (Eurostatas), pokyčius; |
| --- | --- |

a)

15 straipsnio 2 dalyje nustatytos finansinės sumos koregavimo siekiant atsižvelgti į ES masto suderinto vartotojų kainų indekso, išskyrus energiją ir neperdirbtus maisto produktus, kurį skelbia Komisija (Eurostatas), pokyčius;

| b) | I priedo keitimo siekiant atsižvelgti į Vienodųjų tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklių (CIV), nustatytų Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) A priede, pakeitimus. |
| --- | --- |

b)

I priedo keitimo siekiant atsižvelgti į Vienodųjų tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklių (CIV), nustatytų Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) A priede, pakeitimus.

37 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   36 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2021 m. birželio 6 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 36 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 36 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

38 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

39 straipsnis

Ataskaita

Ne vėliau kaip 2026 m. birželio 7 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitą.

Ataskaita grindžiama pagal šį reglamentą pateiktina informacija. Prireikus prie ataskaitos pridedami atitinkami pasiūlymai.

40 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 panaikinamas nuo 2023 m. birželio 7 d.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal IV priede pateiktą atitikties lentelę.

41 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2023 m. birželio 7 d.

Tačiau 6 straipsnio 4 dalis taikoma nuo 2025 m. birželio 7 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. balandžio 29 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D.M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkas

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  OL C 197, 2018 6 8, p. 66.

1

(2)  
  2018 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento pozicija (OL C 363, 2020 10 28, p. 296) ir 2021 m. sausio 25 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (OL C 68, 2021 2 26, p. 1). 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).

3

(4)  
  2011 m. gegužės 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 454/2011 dėl transeuropinės geležinkelių sistemos telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 123, 2011 5 12, p. 11).

4

(5)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

5

(6)  
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų (OL L 356, 2014 12 12, p. 110).

6

(7)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

7

(8)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

8

(9)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

9

(10)  
  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

10

(11)  
  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2302 dėl kelionės paslaugų paketų ir susijusių kelionės paslaugų rinkinių, kuria iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/83/ES bei panaikinama Tarybos direktyva 90/314/EEB (OL L 326, 2015 12 11, p. 1).

11

(12)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).

12

(13)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

13

(14)  
  2017 m. gegužės 31 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1926, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/40/ES nuostatos dėl informacijos apie keliavimą daugiarūšiu transportu paslaugų teikimo (OL L 272, 2017 10 21, p. 1).

14

(15)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

15

---

I PRIEDAS

IŠTRAUKA IŠ VIENODŲJŲ TARPTAUTINIO KELEIVIŲ IR BAGAŽO VEŽIMO GELEŽINKELIAIS SUTARTIES TAISYKLIŲ (CIV)

1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF), pakeistos Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties pakeitimo 1999 m. birželio 3 d. protokolu, A priedas

I DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiose Vienodosiose taisyklėse:

| a) | vežėjas – sutartyje nurodytas vežėjas, su kuriuo keleivis yra sudaręs vežimo sutartį pagal šias Vienodąsias taisykles, arba vėlesnis vežėjas, kuris yra atsakingas pagal šią sutartį; |
| --- | --- |

a)

vežėjas – sutartyje nurodytas vežėjas, su kuriuo keleivis yra sudaręs vežimo sutartį pagal šias Vienodąsias taisykles, arba vėlesnis vežėjas, kuris yra atsakingas pagal šią sutartį;

| b) | pavaduojantis vežėjas – vežėjas, kuris su keleiviu nėra sudaręs vežimo sutarties, tačiau kuris a punkte nurodytam vežėjui yra pavedęs visiškai ar iš dalies atlikti vežimą geležinkeliu; |
| --- | --- |

b)

pavaduojantis vežėjas – vežėjas, kuris su keleiviu nėra sudaręs vežimo sutarties, tačiau kuris a punkte nurodytam vežėjui yra pavedęs visiškai ar iš dalies atlikti vežimą geležinkeliu;

| c) | Bendrosios vežimo sąlygos – vežėjo sąlygos, įtvirtintos bendrosiomis sąlygomis arba kiekvienoje valstybėje narėje galiojančiais tarifais, kurios sudarius vežimo sutartį tapo vežimo sutarties sudedamąja dalimi; |
| --- | --- |

c)

Bendrosios vežimo sąlygos – vežėjo sąlygos, įtvirtintos bendrosiomis sąlygomis arba kiekvienoje valstybėje narėje galiojančiais tarifais, kurios sudarius vežimo sutartį tapo vežimo sutarties sudedamąja dalimi;

| d) | transporto priemonė – motorinė transporto priemonė arba priekaba keleiviams vežti. |
| --- | --- |

d)

transporto priemonė – motorinė transporto priemonė arba priekaba keleiviams vežti.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

VEŽIMO SUTARTIES SUDARYMAS IR VYKDYMAS

VEŽIMO SUTARTIES SUDARYMAS IR VYKDYMAS

6 straipsnis

Vežimo sutartis

1.   Pagal vežimo sutartį vežėjas įsipareigoja vežti keleivį bei prireikus bagažą ir transporto priemones į paskirties vietą bei pristatyti bagažą ir transporto priemones į paskirties vietą.

2.   Vežimo sutartis turi būti patvirtinta vienu ar daugiau keleiviui išduotų bilietų. Tačiau pagal 9 straipsnį tai, kad bilieto nėra, jis neatitinka reikalavimų arba buvo pamestas, neturi įtakos sutarties buvimui ar galiojimui; sutartis ir toliau taikoma atsižvelgiant į šias Vienodąsias taisykles.

3.   Bilietas yra prima facie įrodymas, kad vežimo sutartis buvo sudaryta, bei sutarties turinio prima facie įrodymas.

7 straipsnis

Bilietas

1.   Bendrosiose vežimo sąlygose nustatoma bilietų forma ir turinys, taip pat kalba ir ženklai, kurie turi būti naudojami juos spausdinant ir išrašant.

2.   Į bilietą turi būti įrašoma ši informacija, ja neapsiribojant:

| a) | vežėjas arba vežėjai; |
| --- | --- |

a)

vežėjas arba vežėjai;

| b) | nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV; |
| --- | --- |

b)

nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV;

| c) | kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti vežimo sutarties turinį ir tai, kad ji buvo sudaryta, bei leidžiantys keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal šią sutartį. |
| --- | --- |

c)

kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti vežimo sutarties turinį ir tai, kad ji buvo sudaryta, bei leidžiantys keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal šią sutartį.

3.   Įsigydamas bilietą keleivis privalo įsitikinti, kad jis išduotas pagal jo nurodymus.

4.   Bilietas gali būti perduodamas kitam asmeniui, jeigu jis nebuvo išrašytas keleivio vardu ir jeigu reisas dar neprasidėjo.

5.   Bilietas gali būti išduodamas naudojant elektroninių duomenų, kuriuos galima paversti įskaitomais rašytiniais simboliais, registravimo formą. Duomenų registravimui ir tvarkymui naudojamos procedūros turi būti funkciškai lygiavertės, pirmiausia bilieto, kurį sudaro tie duomenys, įrodomosios vertės požiūriu.

8 straipsnis

Vežimo mokesčio mokėjimas ir grąžinimas

1.   Jei keleivis ir vežėjas nesusitarė kitaip, vežimo mokestis mokamas iš anksto.

2.   Bendrosiose vežimo sąlygose nustatoma, kokiomis sąlygomis vežimo mokestis yra grąžinamas.

9 straipsnis

Teisė būti vežamam. Atsisakymas vežti

1.   Keleivis nuo reiso pradžios turi turėti galiojantį bilietą ir jį pateikti bilietų tikrinimo metu. Bendrosiose vežimo sąlygose galima numatyti:

| a) | kad keleivis, kuris nepateikė galiojančio bilieto, turi sumokėti ne tik vežimo mokestį, bet ir priemoką; |
| --- | --- |

a)

kad keleivis, kuris nepateikė galiojančio bilieto, turi sumokėti ne tik vežimo mokestį, bet ir priemoką;

| b) | kad keleiviui, kuris atsisako mokėti vežimo mokestį arba priemoką to reikalaujant, galima būtų uždrausti tęsti kelionę; |
| --- | --- |

b)

kad keleiviui, kuris atsisako mokėti vežimo mokestį arba priemoką to reikalaujant, galima būtų uždrausti tęsti kelionę;

| c) | ar priemoka gali būti grąžinama ir kokiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

ar priemoka gali būti grąžinama ir kokiomis sąlygomis.

2.   Bendrosiose vežimo sąlygose galima numatyti, kad keleivius, kurie:

| a) | kelia pavojų vykdomų operacijų saugumui ir geram atlikimui arba kitų keleivių saugumui; |
| --- | --- |

a)

kelia pavojų vykdomų operacijų saugumui ir geram atlikimui arba kitų keleivių saugumui;

| b) | netoleruotinai sukelia nepatogumų kitiems keleiviams, |
| --- | --- |

b)

netoleruotinai sukelia nepatogumų kitiems keleiviams,

atsisakoma vežti arba jiems draudžiama tęsti kelionę, ir kad tokie asmenys neturi teisės susigrąžinti vežimo mokesčio arba mokesčio už registruoto bagažo vežimą, kurį jie sumokėjo.

10 straipsnis

Administracinių formalumų atlikimas

Keleivis turi laikytis formalumų, kuriuos nustato muitinės ar kitos administracinės institucijos.

11 straipsnis

Traukinių atšaukimas ir vėlavimas. Praleisti persėdimai

Vežėjas prireikus turi ant bilieto patvirtinti, kad traukinys buvo atšauktas arba buvo praleistas persėdimas.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

RANKINIO BAGAŽO, GYVŪNŲ, REGISTRUOTO BAGAŽO IR TRANSPORTO PRIEMONIŲ VEŽIMAS

RANKINIO BAGAŽO, GYVŪNŲ, REGISTRUOTO BAGAŽO IR TRANSPORTO PRIEMONIŲ VEŽIMAS

I SKYRIUS

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

Bendrosios nuostatos

12 straipsnis

Priimtini daiktai ir gyvūnai

1.   Pagal Bendrąsias vežimo sąlygas keleivis gali pasiimti daiktus, kuriuos galima lengvai prižiūrėti (rankinį bagažą), ir taip pat gyvus gyvūnus. Be to, pagal Bendrųjų vežimo sąlygų specialias nuostatas keleivis gali pasiimti griozdiškus daiktus. Daiktų ir gyvūnų, kurie galėtų trukdyti keleiviams, kelti jiems nepatogumus arba padaryti žalos, negalima pasiimti kaip rankinio bagažo.

2.   Keleivis pagal Bendrąsias vežimo sąlygas gali siųsti daiktus ir gyvūnus kaip registruotą bagažą.

3.   Vežėjas, veždamas keleivius, gali leisti vežti transporto priemones pagal Bendrųjų vežimo sąlygų specialias nuostatas.

4.   Vežant pavojingus krovinius kaip rankinį bagažą, registruotą bagažą bei vežant juos transporto priemonėse ar priemonėmis, kurios pagal šią antraštinę dalį yra vežamos geležinkeliu, reikia laikytis reglamento dėl pavojingų krovinių vežimo geležinkeliais (RID).

13 straipsnis

Tikrinimas

1.   Jeigu yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad vežimo sąlygų nebuvo laikomasi, vežėjas turi teisę patikrinti, ar vežami daiktai (rankinis bagažas, registruotas bagažas, transporto priemonės, įskaitant jų krovinį) ir gyvūnai atitinka vežimo sąlygas, išskyrus atvejus, kai pagal valstybės, kurioje būtų vykdomas tikrinimas, įstatymus ir taisykles tai yra draudžiama. Keleivis turi būti pakviestas dalyvauti tikrinime. Jeigu jis nepasirodo arba su juo neįmanoma susisiekti, vežėjas turi reikalauti, kad dalyvautų du nepriklausomi liudytojai.

2.   Jeigu nustatoma, kad vežimo sąlygų nebuvo laikomasi, vežėjas gali reikalauti, kad keleivis sumokėtų dėl tikrinimo patirtas išlaidas.

14 straipsnis

Administracinių formalumų atlikimas

Keleivis turi laikytis formalumų, kuriuos nustato muitinės ar kitos administracinės institucijos, kai, jį vežant, jis turi vežamų daiktų (rankinį bagažą, registruotą bagažą, transporto priemones, įskaitant jų krovinį) ar gyvūnų. Jis dalyvauja tikrinant šiuos daiktus, jeigu kiekvienos valstybės įstatymuose ir taisyklėse nėra numatyta kitaip.

II SKYRIUS

II SKYRIUS

Rankinis bagažas ir gyvūnai

Rankinis bagažas ir gyvūnai

15 straipsnis

Priežiūra

Prižiūrėti rankinį bagažą ir gyvūnus, kuriuos keleivis pasiėmė, yra jo atsakomybė.

III SKYRIUS

III SKYRIUS

Registruotas bagažas

Registruotas bagažas

16 straipsnis

Registruoto bagažo siuntimas

1.   Su registruoto bagažo siuntimu susiję sutartiniai įsipareigojimai turi būti nustatyti bagažo registravimo kvite, kuris išduodamas keleiviui.

2.   Pagal 22 straipsnį tai, kad bagažo registravimo kvito nėra, jis neatitinka reikalavimų arba buvo pamestas, neturi įtakos susitarimų, susijusių su registruoto bagažo siuntimu, buvimui ar galiojimui; šie susitarimai ir toliau taikomi atsižvelgiant į šias Vienodąsias taisykles.

3.   Bagažo registravimo kvitas yra prima facie įrodymas, kad bagažas buvo registruotas, ir jo vežimo sąlygų prima facie įrodymas.

4.   Jei neįrodyta kitaip, laikoma, kad, vežėjui perėmus registruotą bagažą, jis buvo geros būklės, ir kad bagažo vienetų skaičius ir masė atitiko bagažo registravimo kvito įrašus.

17 straipsnis

Bagažo registravimo kvitas

1.   Bendrosiose vežimo sąlygose nustatoma bagažo registravimo kvito forma ir turinys, taip pat kalba ir ženklai, kurie turi būti naudojami jį spausdinant ir išrašant. 7 straipsnio 5 dalis taikoma mutatis mutandis.

2.   Į bagažo registravimo kvitą turi būti įrašoma ši informacija, ja neapsiribojant:

| a) | vežėjas arba vežėjai; |
| --- | --- |

a)

vežėjas arba vežėjai;

| b) | nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV; |
| --- | --- |

b)

nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV;

| c) | kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti sutartinius įsipareigojimus, susijusius su registruoto bagažo siuntimu, bei leidžiančios keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal vežimo sutartį. |
| --- | --- |

c)

kitos nuorodos, būtinos siekiant įrodyti sutartinius įsipareigojimus, susijusius su registruoto bagažo siuntimu, bei leidžiančios keleiviui pasinaudoti savo teisėmis pagal vežimo sutartį.

3.   Gaudamas bagažo registravimo kvitą keleivis privalo įsitikinti, kad jis išduotas pagal jo nurodymus.

18 straipsnis

Registravimas ir vežimas

1.   Jei Bendrosiose vežimo sąlygose nenumatyta kitaip, bagažas registruojamas tik pateikus bilietą, galiojantį bent iki bagažo paskirties vietos. Kitais atžvilgiais bagažas registruojamas pagal siuntimo vietoje galiojančias taisykles.

2.   Jeigu Bendrosiose vežimo sąlygose numatoma, kad bagažą galima leisti vežti nepateikus bilieto, šių Vienodųjų taisyklių nuostatos, nustatančios su keleivio registruotu bagažu susijusias keleivio teises ir pareigas, taikomos registruoto bagažo siuntėjui mutatis mutandis.

3.   Vežėjas gali siųsti registruotą bagažą kitu traukiniu ar kitos rūšies transportu ir kitu maršrutu, negu keleivio naudojamas maršrutas.

19 straipsnis

Registruoto bagažo vežimo mokesčių mokėjimas

Jei keleivis ir vežėjas nesusitarė kitaip, registruoto bagažo vežimo mokesčiai mokami registravimo metu.

20 straipsnis

Registruoto bagažo žymėjimas

Ant kiekvieno bagažo vieneto gerai matomoje vietoje keleivis privalo pakankamai patvariai ir įskaitomai nurodyti:

| a) | savo vardą, pavardę ir adresą; |
| --- | --- |

a)

savo vardą, pavardę ir adresą;

| b) | paskirties vietą. |
| --- | --- |

b)

paskirties vietą.

21 straipsnis

Teisė disponuoti registruotu bagažu

1.   Jei aplinkybės leidžia ir jei taip nepažeidžiami muitinės ar kitų administracinės valdžios institucijų reikalavimai, keleivis gali reikalauti, kad bagažas būtų grąžintas siuntimo paskirties vietoje pateikus bagažo registravimo kvitą ir, jei to reikalaujama Bendrosiose vežimo sąlygose, bilietą.

2.   Bendrosiose vežimo sąlygose gali būti kitų nuostatų dėl teisės disponuoti registruotu bagažu, visų pirma dėl paskirties vietos pakeitimų ir galimų finansinių pasekmių keleiviui.

22 straipsnis

Išdavimas

1.   Registruotas bagažas išduodamas pateikus bagažo registravimo kvitą ir tam tikrais atvejais sumokėjus priklausančias sumas už siuntimą.

Vežėjas neprivalo, bet turi teisę patikrinti, ar kvito turėtojas turi teisę atsiimti bagažą.

2.   Bagažo išdavimas prilygsta jo išdavimui bagažo registravimo kvito turėtojui, jei pagal paskirties vietoje galiojančius nurodymus:

| a) | bagažas buvo perduotas muitinei ar įvežimo mokesčių tarnyboms jų patalpose ar sandėliuose, kai jie nėra vežėjo priežiūroje; |
| --- | --- |

a)

bagažas buvo perduotas muitinei ar įvežimo mokesčių tarnyboms jų patalpose ar sandėliuose, kai jie nėra vežėjo priežiūroje;

| b) | gyvi gyvūnai buvo perduoti trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

b)

gyvi gyvūnai buvo perduoti trečiosioms šalims.

3.   Bagažo registravimo kvito turėtojas gali reikalauti, kad bagažas būtų išduotas paskirties vietoje praėjus sutartam laikui ir tam tikrais atvejais – laikui, kurio reikia muitinės ir kitų administracinės valdžios institucijų operacijoms atlikti.

4.   Nepateikus bagažo registravimo kvito, vežėjas privalo išduoti bagažą tik tam asmeniui, kuris įrodo turįs į jį teisę; jei pateiktas įrodymas pasirodo nepakankamas, vežėjas gali reikalauti užstato.

5.   Bagažas išduodamas registravimo metu nurodytoje paskirties vietoje.

6.   Bagažo registravimo kvito turėtojas, kuriam bagažas nebuvo išduotas, gali reikalauti, kad kvite būtų patvirtinta diena ir laikas, kada jis prašė išduoti bagažą pagal 3 dalį.

7.   Teisę į bagažą turintis asmuo gali atsisakyti priimti bagažą, jei vežėjas nevykdo jo prašymo atlikti registruoto bagažo patikrinimą, kad būtų nustatyta įtariama žala.

8.   Visais kitais atvejais bagažas išduodamas laikantis paskirties vietoje galiojančių nurodymų.

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

Transporto priemonės

Transporto priemonės

23 straipsnis

Vežimo sąlygos

Bendrųjų vežimo sąlygų specialiose nuostatose, reglamentuojančiose transporto priemonių vežimą, visų pirma nurodomos priėmimo vežti, registravimo, pakrovimo ir vežimo, iškrovimo ir išdavimo sąlygos bei keleivio pareigos.

24 straipsnis

Vežimo kvitas

1.   Su transporto priemonių vežimu susijusios sutartinės pareigos turi būti nustatytos vežimo kvite, kuris išduodamas keleiviui. Vežimo kvitas gali būti keleivio bilieto dalis.

2.   Bendrųjų vežimo sąlygų specialiose nuostatose, reglamentuojančiose transporto priemonių vežimą, nustatoma vežimo kvito forma ir turinys, taip pat kalba ir ženklai, kurie turi būti naudojami jį spausdinant ir išrašant. 7 straipsnio 5 dalis taikoma mutatis mutandis.

3.   Į vežimo kvitą turi būti įrašoma ši informacija, ja neapsiribojant:

| a) | vežėjas arba vežėjai; |
| --- | --- |

a)

vežėjas arba vežėjai;

| b) | nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV; |
| --- | --- |

b)

nuoroda, kad vežimas, nepaisant jokių prieštaraujančių išlygų, atliekamas pagal šias Vienodąsias taisykles; tai galima nurodyti naudojant akronimą CIV;

| c) | kitos nuorodos, būtinos įrodant su transporto priemonių vežimu susijusius sutartinius įsipareigojimus, pagal kuriuos keleivis gali reikalauti pripažinti jo teises pagal vežimo sutartį. |
| --- | --- |

c)

kitos nuorodos, būtinos įrodant su transporto priemonių vežimu susijusius sutartinius įsipareigojimus, pagal kuriuos keleivis gali reikalauti pripažinti jo teises pagal vežimo sutartį.

4.   Gavęs vežimo kvitą, keleivis privalo įsitikinti, kad jis buvo išrašytas pagal jo nurodymus.

25 straipsnis

Taikoma teisė

Atsižvelgiant į šio skyriaus nuostatas transporto priemonėms taikomos su bagažo vežimu susijusios III skyriaus nuostatos.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

VEŽĖJO ATSAKOMYBĖ

VEŽĖJO ATSAKOMYBĖ

I SKYRIUS

I SKYRIUS

Atsakomybė keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju

Atsakomybė keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju

26 straipsnis

Atsakomybės pagrindas

1.   Vežėjas atsako už nuostolius arba žalą, atsiradusius dėl keleivio mirties, kūno sužalojimo ar kitos fizinės ar psichinės žalos, kuriuos sukėlė su geležinkelio veikimu susijusi avarija, įvykusi tuo metu, kai keleivis buvo geležinkelio transporto priemonėje, į ją lipo ar iš jos išlipo, neatsižvelgiant į tai, kokia geležinkelio infrastruktūra naudojamasi.

2.   Vežėjas atleidžiamas nuo šios atsakomybės,

| a) | jei avariją sukėlė su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tų aplinkybių išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

jei avariją sukėlė su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tų aplinkybių išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | tokiu laipsniu, kiek avarija įvyko dėl keleivio kaltės; |
| --- | --- |

b)

tokiu laipsniu, kiek avarija įvyko dėl keleivio kaltės;

| c) | jei avariją sukėlė trečiosios šalies elgesys ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tokio elgesio išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei. |
| --- | --- |

c)

jei avariją sukėlė trečiosios šalies elgesys ir vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo tokio elgesio išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei.

3.   Jei įvykį sukėlė trečiojo asmens elgesys ir jei nepaisant to vežėjas nėra visiškai atleidžiamas nuo atsakomybės pagal 2 dalies c punktą, jis yra visiškai atsakingas pagal šias Vienodąsias taisykles, nepažeidžiant atgręžtinio reikalavimo teisių, kurias vežėjas gali panaudoti prieš trečiąją šalį.

4.   Šios Vienodosios taisyklės neturi poveikio atsakomybei, kuri gali tekti vežėjui 1 dalyje nenumatytais atvejais.

5.   Jei viena vežimo sutartimi reglamentuojamą vežimą vykdo keli vežėjai vienas po kito, už keleivių mirtį ir kūno sužalojimą atsako vežėjas, pagal vežimo sutartį privalėjęs teikti vežimo, kurio metu įvyko avarija, paslaugą. Kai šią paslaugą teikia ne vežėjas, o jį pavaduojantis vežėjas, abu vežėjai bendrai atsako pagal šias Vienodąsias taisykles.

27 straipsnis

Nuostolių atlyginimas mirties atveju

1.   Keleivio mirties atveju atlyginami šie nuostoliai:

| a) | visos po mirties būtinos išlaidos, visų pirma kūno transportavimo ir laidotuvių išlaidos; |
| --- | --- |

a)

visos po mirties būtinos išlaidos, visų pirma kūno transportavimo ir laidotuvių išlaidos;

| b) | jei mirtis ištinka ne iš karto – 28 straipsnyje numatyti nuostoliai. |
| --- | --- |

b)

jei mirtis ištinka ne iš karto – 28 straipsnyje numatyti nuostoliai.

2.   Jei dėl keleivio mirties asmenys, kuriuos jis turėjo arba būtų turėjęs teisinę pareigą išlaikyti, netenka paramos, šie nuostoliai tokiems asmenims taip pat kompensuojami. Asmenų, kuriuos keleivis išlaikė neturėdamas teisinės pareigos tai daryti, teises iškelti ieškinį dėl nuostolių atlyginimo reglamentuoja nacionalinė teisė.

28 straipsnis

Nuostolių atlyginimas kūno sužalojimo atveju

Kūno sužalojimo ar kitos fizinės ar psichinės žalos keleiviui atveju atlyginami šie nuostoliai:

| a) | visos būtinos išlaidos, visų pirma gydymo ir transportavimo išlaidos; |
| --- | --- |

a)

visos būtinos išlaidos, visų pirma gydymo ir transportavimo išlaidos;

| b) | finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių. |
| --- | --- |

b)

finansiniai nuostoliai, patirti dėl visiško ar dalinio nedarbingumo arba dėl padidėjusių poreikių.

29 straipsnis

Kompensacija už kitą fizinę žalą

Nacionalinėje teisėje turi būti nustatyta, ar vežėjas privalo atlyginti nuostolius už kitokį, nei numatyta 27 ir 28 straipsniuose, kūno sužalojimą ir kokiu laipsniu.

30 straipsnis

Nuostolių atlyginimo forma ir suma mirties ir kūno sužalojimo atveju

1.   Nuostoliai pagal 27 straipsnio 2 dalį ir 28 straipsnio b punktą privalo būti atlyginami vienkartine išmoka. Tačiau jei pagal nacionalinę teisę leidžiama mokėti anuitetą, nuostoliai atlyginami šia forma, jei to prašo sužalotas keleivis arba 27 straipsnio 2 dalyje minėti teisę į nuostolių atlyginimą turintys asmenys.

2.   Pagal 1 dalį atlyginamų nuostolių suma nustatoma pagal nacionalinę teisę. Tačiau Vienodųjų taisyklių tikslais nustatoma vienkartinės išmokos arba ją atitinkančio metinio anuiteto viršutinė riba vienam keleiviui – 175 000 apskaitos vienetų, kai nacionalinėje teisėje numatyta mažesnė už šią sumą viršutinė riba.

31 straipsnis

Kitos transporto rūšys

1.   Atsižvelgiant į 2 dalį, su vežėjo atsakomybe keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju susijusios nuostatos netaikomos tuo atveju, kai žala atsiranda vežimo metu, kuris pagal vežimo sutartį nebuvo vežimas geležinkeliu.

2.   Tačiau kai geležinkelio transporto priemonės keliamos keltu, su atsakomybe keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju susijusios nuostatos taikomos tada, kai 26 straipsnio 1 dalyje ir 33 straipsnio 1 dalyje minėti žala atsiranda dėl su geležinkelio veikimu susijusio įvykio, įvykusio tuo metu, kai keleivis buvo minėtoje geležinkelio transporto priemonėje, į ją lipo ar iš jos išlipo.

3.   Kai dėl išskirtinių aplinkybių geležinkelio veikimas laikinai sustabdomas ir keleiviai vežami kitos rūšies transportu, vežėjas atsako pagal šias Vienodąsias taisykles.

II SKYRIUS

II SKYRIUS

Atsakomybė tvarkaraščio nesilaikymo atveju

Atsakomybė tvarkaraščio nesilaikymo atveju

32 straipsnis

Atsakomybė traukinių atšaukimo, vėlavimo arba praleisto persėdimo atveju

1.   Vežėjas yra atsakingas už nuostolius ar žalą, kurią keleivis patiria, nes dėl traukinio atšaukimo, vėlavimo arba praleisto persėdimo jis negali toliau keliauti reisu tą pačią dieną arba esamomis aplinkybėmis iš jo negali būti pagrįstai reikalaujama tęsti kelionę tą pačią dieną. Nuostolius sudaro pagrįstos apgyvendinimo išlaidos ir pagrįstos informuojant keleivio laukiančius asmenis patirtos išlaidos.

2.   Vežėjas atleidžiamas nuo atsakomybės, kai traukinių atšaukimo, vėlavimo arba praleisto persėdimo priežastis yra viena iš šių priežasčių:

| a) | su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės, kurių vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms; |
| --- | --- |

a)

su geležinkelio veikimu nesusijusios aplinkybės, kurių vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms;

| b) | keleivio kalte arba |
| --- | --- |

b)

keleivio kalte arba

| c) | trečiosios šalies elgesys, kurio vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei. |
| --- | --- |

c)

trečiosios šalies elgesys, kurio vežėjas, nepaisant to, kad ėmėsi tuo atveju konkrečiomis sąlygomis reikiamo atsargumo, negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jo pasekmėms; tą pačią geležinkelio infrastruktūrą naudojanti kita įmonė nelaikoma trečiąja šalimi; tai neturi įtakos atgręžtinio reikalavimo teisei.

3.   Nacionalinėje teisėje turi būti nustatyta, ar vežėjas privalo atlyginti 1 dalyje nenumatytus nuostolius ir kokiu laipsniu. Ši nuostata nedaro poveikio 44 straipsniui.

III SKYRIUS

III SKYRIUS

Atsakomybė už rankinį bagažą, gyvūnus, registruotą bagažą ir transporto priemones

Atsakomybė už rankinį bagažą, gyvūnus, registruotą bagažą ir transporto priemones

1 skirsnis

1 skirsnis

Rankinis bagažas ir gyvūnai

Rankinis bagažas ir gyvūnai

33 straipsnis

Atsakomybė

1.   Keleivių mirties ar kūno sužalojimo atveju vežėjas taip pat atsako už nuostolius ar žalą, atsiradusią dėl visiško ar dalinio daiktų, kuriuos keleivis dėvėjo arba vežėsi kaip rankinį bagažą, praradimą ar sugadinimą; tai taip pat taikoma gyvūnams, kuriuos keleivis vežėsi kartu. 26 straipsnis taikomas mutatis mutandis.

2.   Kitais atvejais vežėjas neatsako už visišką ar dalinį daiktų, rankinio bagažo ar gyvūnų praradimą ar jiems padarytą žalą, už kurių priežiūrą yra atsakingas keleivis pagal 15 straipsnį, jei praradimo ar žalos priežastis nėra vežėjo kaltė. IV antraštinės dalies kiti straipsniai, išskyrus 51 straipsnį, ir VI antraštinė dalis šiuo atveju netaikoma.

34 straipsnis

Nuostolių atlyginimo riba daiktų praradimo arba sugadinimo atveju

Kai vežėjas yra atsakingas pagal 33 straipsnio 1 dalį, jis privalo sumokėti kompensaciją, kuri negali būti didesnė kaip 1 400 apskaitos vienetų vienam keleiviui.

35 straipsnis

Atsakomybės netaikymas

Vežėjas neatsako už keleiviui padarytus nuostolius ar žalą tuo atveju, kai keleivis neįvykdo muitinės ar kitų administracinio valdymo institucijų reikalaujamų formalumų.

2 skirsnis

2 skirsnis

Registruotas bagažas

Registruotas bagažas

36 straipsnis

Atsakomybės pagrindas

1.   Vežėjas atsako už nuostolius ar žalą, atsiradusią dėl visiško ar dalinio registruoto bagažo praradimo ar sugadinimo laikotarpiu nuo momento, kai bagažą perėmė vežėjas, iki išdavimo momento, taip pat dėl pavėluoto išdavimo.

2.   Vežėjas atleidžiamas nuo atsakomybės tokiu laipsniu, kokiu nuostoliai ar žala atsirado arba išdavimas vėlavo dėl keleivio kaltės; dėl keleivio nurodymo, bet ne dėl vežėjo kaltės; dėl registruoto bagažo vidinio defekto arba dėl aplinkybių, kurių vežėjas negalėjo išvengti ir užkirsti kelio jų pasekmėms.

3.   Vežėjas atleidžiamas nuo šios atsakomybės tokiu laipsniu, kokiu nuostoliai ar žala atsiranda dėl ypatingo pavojaus, kurį kelia viena ar kelios šios aplinkybės:

| a) | pakuotės nebuvimas ar netinkamumas; |
| --- | --- |

a)

pakuotės nebuvimas ar netinkamumas;

| b) | ypatingas bagažo pobūdis; |
| --- | --- |

b)

ypatingas bagažo pobūdis;

| c) | vežimui nepriimtinų daiktų bagažo siuntimas. |
| --- | --- |

c)

vežimui nepriimtinų daiktų bagažo siuntimas.

37 straipsnis

Įrodinėjimo pareiga

1.   Pareigą įrodyti, kad bagažas prarastas, sugadintas arba buvo vėluojama jį išduoti dėl vienos iš 36 straipsnio 2 dalyje nurodytos priežasties, turi vežėjas.

2.   Kai vežėjas nustato, kad atsižvelgus į aplinkybes konkrečiu atveju žala galėjo atsirasti dėl kurio nors ar keleto 36 straipsnio 3 dalyje nurodytų rizikos aplinkybių, laikoma, kad ji dėl to ir atsirado. Tačiau į nuostolių ar žalos atlyginimą teisę turintis asmuo turi teisę įrodyti, kad nuostoliai ar žala visiškai arba iš dalies atsirado ne dėl kurio nors iš tų pavojų.

38 straipsnis

Paeiliui vežantys vežėjai

Keli vienas po kito vežimą vykdantys vežėjai Jei viena vežimo sutartimi reglamentuojamą vežimą vykdo keli vežėjai vienas po kito, kiekvienas vežėjas, perimdamas bagažą su bagažo registravimo kvitu ar transporto priemonę su vežimo kvitu, siųsdami bagažą ar veždami transporto priemones tampa vežimo sutarties šalimi ir vadovaujasi bagažo registravimo kvite arba vežimo kvite nurodytomis sąlygomis bei prisiima su tuo susijusias pareigas. Šiuo atveju kiekvienas vežėjas atsako už vežimą visu maršrutu iki išdavimo.

39 straipsnis

Pavaduojantis vežėjas

1.   Vežėjas yra atsakingas už visą vežimą ir tuo atveju, kai jis visiškai ar iš dalies paveda vykdyti vežimą pavaduojančiam vežėjui, nepaisant to, ar jis naudojasi vežimo sutartyje numatyta teise tai daryti.

2.   Visos šių Vienodųjų taisyklių nuostatos, kurios reglamentuoja vežėjo atsakomybę, taikomos ir pavaduojančio vežėjo atsakomybei už jo vykdomą vežimą. Tuo atveju, jei darbuotojams ar kitiems asmenims, kurių paslaugomis vykdydamas vežimą naudojasi pavaduojantis vežėjas, iškeliamas ieškinys, taikomi 48 ir 52 straipsniai.

3.   Bet koks specialus susitarimas, pagal kurį vežėjas prisiima šiomis Vienodosiomis taisyklėmis nenustatytas pareigas arba atsisako šiomis Vienodosiomis taisyklėmis suteiktų teisių, neturi galios pavaduojančiam vežėjui, kuris jo aiškiai ir raštu nepatvirtino. Nepaisant to, ar pavaduojantis vežėjas patvirtino tokį specialų susitarimą, vežėjui ir toliau yra privalomos pagal jį atsirandančios pareigos ir teisių atsisakymas.

4.   Tais atvejais ir tokiu laipsniu, kuriuo atsakomybę turi tiek vežėjas, tiek pavaduojantis vežėjas, jie atsako solidariai.

5.   Kompensacijos, kurią turi išmokėti vežėjas, pavaduojantis vežėjas ir jų darbuotojai bei kiti asmenys, kurių paslaugomis jie naudojasi vykdydami vežimą, bendra suma negali viršyti šiose Vienodosiose taisyklėse nustatytų ribų.

6.   Šis straipsnis nedaro poveikio vežėjo ir pavaduojančio vežėjo tarpusavio atgręžtinio reikalavimo teisėms.

40 straipsnis

Nuostolių prezumpcija

1.   Teisę į žalos atlyginimą praradus bagažą turintis asmuo, nereikalaujant pateikti daugiau įrodymų, gali laikyti, kad bagažo vienetas yra prarastas, kai jis neišduodamas ar jam neatiduodamas per keturiolika dienų nuo prašymo išduoti bagažą pateikimo pagal 22 straipsnio 3 dalį.

2.   Jei prarastu laikomas bagažo vienetas atsiranda per vienerius metus nuo prašymo išduoti bagažą pateikimo, vežėjas privalo pranešti teisę į bagažą turinčiam asmeniui, jei žinomas arba gali būti nustatytas jo adresas.

3.   Gavęs 2 dalyje nurodytą pranešimą, per trisdešimt dienų teisę į bagažą turintis asmuo gali pareikalauti jam išduoti tą bagažo vienetą. Tuo atveju jis privalo sumokėti už bagažo vieneto pervežimą iš siuntimo paskirties vietos į išdavimo vietą bei grąžinti gautą kompensaciją, tam tikrais atvejais atskaičius visas įskaičiuotas išlaidas. Nepaisant to, jis išlaiko teisę reikalauti 43 straipsnyje nustatytos kompensacijos už pavėluotą išdavimą.

4.   Jei per 3 dalyje nurodytą laikotarpį nepareikalaujama išduoti atsiradusio bagažo vieneto arba jei jis atsiranda praėjus daugiau kaip vieneriems metams nuo prašymo išduoti bagažą pateikimo, vežėjas jį pašalina pagal bagažo vieneto buvimo vietoje galiojančius įstatymus ir nurodymus.

41 straipsnis

Nuostolių kompensavimas

1.   Jei registruotas bagažas prarastas visas ar iš dalies, vežėjas privalo, išskyrus visus kitus nuostolių atvejus, sumokėti:

| a) | jei patirtų nuostolių ar žalos suma įrodoma – tai sumai lygią sumą, bet ne didesnę kaip 80 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 1 200 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui; |
| --- | --- |

a)

jei patirtų nuostolių ar žalos suma įrodoma – tai sumai lygią sumą, bet ne didesnę kaip 80 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 1 200 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui;

| b) | jei patirtų nuostolių ar žalos suma neįrodoma – iš anksto sutartą kompensaciją, lygią 20 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 300 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui. |
| --- | --- |

b)

jei patirtų nuostolių ar žalos suma neįrodoma – iš anksto sutartą kompensaciją, lygią 20 apskaitos vienetų vienam trūkstamam bruto masės kilogramui arba 300 apskaitos vienetų vienam bagažo vienetui.

Kompensavimo už prarasto bagažo kilogramą ar vienetą metodas nustatomas Bendrosiose vežimo sąlygose.

2.   Papildomai vežėjas privalo padengti bagažo vežimo mokestį ir kitas sumokėtas sumas, susijusias su prarasto bagažo vieneto vežimu, bei jau sumokėtus muito ir akcizo mokesčius.

42 straipsnis

Žalos kompensavimas

1.   Žalos registruotam bagažui atveju vežėjas privalo, išskyrus visus kitus nuostolių atvejus, sumokėti kompensaciją, lygią bagažo vertės sumažėjimui.

2.   Kompensacija neturi viršyti:

| a) | jei dėl žalos sumažėjo viso bagažo vertė – sumos, kuri būtų mokama visiško praradimo atveju; |
| --- | --- |

a)

jei dėl žalos sumažėjo viso bagažo vertė – sumos, kuri būtų mokama visiško praradimo atveju;

| b) | jei dėl žalos sumažėjo tik bagažo dalies vertė – sumos, kuri būtų mokama tos bagažo dalies praradimo atveju. |
| --- | --- |

b)

jei dėl žalos sumažėjo tik bagažo dalies vertė – sumos, kuri būtų mokama tos bagažo dalies praradimo atveju.

43 straipsnis

Kompensacija už pavėlavimą pristatant

1.   Pavėlavimo pristatant registruotą bagažą atveju vežėjas turi sumokėti už kiekvieną dvidešimt keturių valandų laikotarpį po to, kai buvo pareikalauta pristatyto bagažo, bet ne daugiau kaip už keturiolika dienų:

| a) | jei teisę į bagažą turintis asmuo įrodo, kad dėl to patyrė nuostolių arba žalos – kompensaciją, lygią nuostolių arba žalos apimčiai, daugiausiai 0,80 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 14 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą; |
| --- | --- |

a)

jei teisę į bagažą turintis asmuo įrodo, kad dėl to patyrė nuostolių arba žalos – kompensaciją, lygią nuostolių arba žalos apimčiai, daugiausiai 0,80 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 14 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą;

| b) | jei teisę bagažą turintis asmuo neįrodo, kad dėl to patyrė nuostolių ar žalos – nuostolių atlyginimą, mokant 0,14 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 2,80 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą. |
| --- | --- |

b)

jei teisę bagažą turintis asmuo neįrodo, kad dėl to patyrė nuostolių ar žalos – nuostolių atlyginimą, mokant 0,14 apskaitos vieneto už bagažo bruto masės kilogramą arba 2,80 apskaitos vienetų už pavėluotai pristatyto bagažo vienetą.

Kompensavimo už prarasto bagažo kilogramą ar vienetą metodai nustatomi Bendrosiose vežimo sąlygose.

2.   Viso bagažo praradimo atveju 1 dalyje numatyta kompensacija nemokama kaip priedas prie kompensacijos, numatytos 41 straipsnyje.

3.   Dalies bagažo praradimo atveju 1 dalyje numatyta kompensacija mokama už neprarastąją bagažo dalį.

4.   Žalos bagažui atveju, jei ta žala padaryta ne dėl pavėluoto pristatymo, 1 dalyje nurodyta kompensacija tam tikrais atvejais mokama kaip priedas prie kompensacijos, numatytos 42 straipsnyje.

5.   Visa kompensacija, numatyta 1 dalyje kartu su mokesčiu pagal 41 ir 42 straipsnius, jokiu atveju negali viršyti kompensacijos, kuri būtų mokama viso bagažo praradimo atveju.

3 skirsnis

3 skirsnis

Transporto priemonės

Transporto priemonės

44 straipsnis

Kompensacija už vėlavimą

1.   Vėlavimo pakrauti atveju dėl priežasčių, susijusių su vežėju, arba vėlavimo pristatyti transporto priemonę atveju vežėjas turi, jei teisę į bagažą turintis asmuo įrodo, kad dėl to jis patyrė nuostolių arba žalą, mokėti kompensaciją, neviršijančią užmokesčio už vežimą sumos.

2.   Jeigu vėlavimo pakrauti atveju dėl priežasčių, susijusių su vežėju, teisę į bagažą turintis asmuo nusprendžia nebevykdyti vežimo sutarties, jam turi būti grąžintas užmokestis už vežimą. Be to, teisę į bagažą turintis asmuo gali, jeigu jis įrodo, kad dėl vėlavimo patirta nuostolių ar žalos, reikalauti kompensacijos, neviršijančios užmokesčio už vežimą.

45 straipsnis

Nuostolių kompensavimas

Visos transporto priemonės ar jos dalies praradimo atveju teisę į transporto priemonę turinčiam asmeniui mokama kompensacija už įrodytus nuostolius ar žalą apskaičiuojama remiantis įprastine transporto priemonės verte. Ji neturi viršyti 8 000 apskaitos vienetų. Pakrauta arba nepakrauta priekaba laikoma atskira transporto priemone.

46 straipsnis

Atsakomybė dėl kitų daiktų

1.   Dėl daiktų, paliktų transporto priemonėse ar prie transporto priemonės pritvirtintose bagažinėse (pvz., skirtose vežti bagažui ar slidėms), vežėjas atsako tik už nuostolius ar žalą, kurie patiriami dėl jo kaltės. Visa mokama kompensacija neviršija 1 400 apskaitos vienetų.

2.   Daiktų, patalpintų transporto priemonės išorėje, įskaitant 1 dalyje nurodytas bagažines, atžvilgiu vežėjas atsako už išorėje laikomus daiktus tik jeigu įrodoma, kad žala patiriama dėl veiksmų ar neveikimo, kuriuos vežėjas vykdė tyčia siekdamas padaryti žalos arba neatsargiai, žinodamas, kad tokia žala galima.

47 straipsnis

Taikoma teisė

Atsižvelgiant į šio skirsnio nuostatas transporto priemonėms taikomos su atsakomybe dėl bagažo susijusios 2 skirsnio nuostatos.

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

Bendrosios nuostatos

48 straipsnis

Teisės įvesti atsakomybės apribojimus praradimas

Šiose Vienodosiose taisyklėse numatyti atsakomybės apribojimai, taip pat nacionalinės teisės aktų nuostatos, ribojančios kompensavimą nustatyto dydžio išmoka, netaikomos, kai įrodoma, kad nuostoliai ar žala patirta dėl veiksmų ar neveikimo, kuriuos vežėjas vykdė tyčia siekdamas padaryti nuostolių ar žalos arba neatsargiai, žinodamas, kad tokie nuostoliai arba žala galimi.

49 straipsnis

Konvertavimas ir palūkanos

1.   Kai apskaičiuojant kompensaciją reikia konvertuoti sumas, išreikštas užsienio valiuta, konvertuojama pagal keitimo kursą, taikomą kompensacijos mokėjimo dieną ir toje vietoje.

2.   Teisę į žalos atlyginimą turintis asmuo gali reikalauti palūkanų nuo kompensacijos – penkių procentų per metus, skaičiuojant nuo 55 straipsnyje numatytos reikalavimo pateikimo dienos arba, jeigu toks reikalavimas nebuvo pateiktas – nuo tada, kai buvo pradėtas teisminis nagrinėjimas.

3.   Tačiau kompensacijos mokėjimo pagal 27 ir 28 straipsnius atveju palūkanos gali priaugti tik nuo tos datos, kurią atsitiko įvykiai, susiję su kompensacijos sumos įvertinimu, jeigu ši data yra vėlesnė už reikalavimo pateikimo datą ar datą, kai buvo pradėtas teisminis nagrinėjimas.

4.   Bagažo atveju palūkanos mokamos tik tada, jei kompensacija viršija 16 apskaitos vienetų už bagažo registravimo kvitą.

5.   Bagažo atveju, jeigu teisę į bagažą turintis asmuo per tinkamą jam suteiktą laiką nepateikia vežėjui patvirtinamųjų dokumentų, kurie būtini, kad būtų galutinai nustatyta pagal reikalavimą mokėtina suma, palūkanos negali priaugti per laikotarpį nuo to momento, kai baigiasi suteiktas laikas, iki tada, kai iš tikrųjų pateikiami dokumentai.

50 straipsnis

Atsakomybė branduolinių incidentų atveju

Pagal šias Vienodąsias taisykles vežėjas atleidžiamas nuo atsakomybės už nuostolius ar žalą, patirtą dėl branduolinio incidento, kai branduolinio įrenginio valdytojas ar kitas jį pavaduojantis asmuo yra atsakingas už nuostolius ar žalą pagal valstybės įstatymus ir taisykles, reglamentuojančias atsakomybę branduolinės energijos srityje.

51 straipsnis

Asmenys, už kuriuos yra atsakingas vežėjas

Vežėjas atsako už savo darbuotojus ir kitus asmenis, kurių paslaugomis jis naudojasi teikdamas vežimo paslaugas, kai šie darbuotojai ir kiti asmenys veikia savo įgaliojimų ribose. Geležinkelio infrastruktūros, kuria naudojantis vykdomas vežimas, valdytojai laikomi asmenimis, kurių paslaugomis vežėjas naudojasi teikdamas vežimo paslaugas.

52 straipsnis

Kiti veiksmai

1.   Visais atvejais, kai taikomos šios Vienodosios taisyklės, bet koks su atsakomybe susijęs ieškinys bet kokiu pagrindu gali būti pareikštas vežėjui tik pagal šiose Vienodosiose taisyklėse nustatytas sąlygas ir apribojimus.

2.   Tas pats galioja bet kokio ieškinio darbuotojams ir kitiems asmenims, už kuriuos vežėjas atsako pagal 51 straipsnį, atveju.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

KELEIVIO ATSAKOMYBĖ

KELEIVIO ATSAKOMYBĖ

53 straipsnis

Specialūs atsakomybės principai

Keleivis atsakingas vežėjui už nuostolius ar žalą:

| a) | padarytą jam nesilaikant jo pareigų pagal






  1. | 10, 14 ir 20 straipsnius; |
| --- | --- | --- |

a)

padarytą jam nesilaikant jo pareigų pagal

1.

10, 14 ir 20 straipsnius;

| 2. | Bendrosiose vežimo sąlygose išdėstytas specialias nuostatas dėl transporto priemonių vežimo; arba |
| --- | --- |

2.

Bendrosiose vežimo sąlygose išdėstytas specialias nuostatas dėl transporto priemonių vežimo; arba

| 3. | reglamentą dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais (RID); arba |
| --- | --- |

3.

reglamentą dėl pavojingų krovinių tarptautinio vežimo geležinkeliais (RID); arba

| b) | patirtą dėl jo vežamų daiktų ar gyvūnų, |
| --- | --- |

b)

patirtą dėl jo vežamų daiktų ar gyvūnų,

nebent jis įrodo, kad nuostoliai ar žala buvo patirti dėl aplinkybių, kurių jis negalėjo išvengti, ir dėl pasekmių, kurioms jis negalėjo užkirsti kelio, nepaisant to, kad jis buvo atidus kaip to reikalaujama iš sąžiningo keleivio. Ši nuostata neturi poveikio vežėjo atsakomybei pagal 26 straipsnį ir 33 straipsnio 1 dalį.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

TEISIŲ GYNIMAS

TEISIŲ GYNIMAS

54 straipsnis

Dalinių nuostolių ar žalos nustatymas

1.   Kai vežėjas nustato ar numano arba teisę į žalos atlyginimą turintis asmuo tvirtina, jog vežėjo atsakomybe vežamam daiktui (bagažui, transporto priemonei) padaryta dalinių nuostolių ar žalos, vežėjas turi neatidėliodamas ir, jeigu įmanoma, dalyvaujant teisę į žalą turinčiam asmeniui parengti ataskaitą, kurioje nurodoma, atsižvelgiant į nuostolių ar žalos pobūdį, daikto būklė ir kiek įmanoma – nuostolių ar žalos apimtis, jų priežastis ir laikas, kada jie buvo patirti.

2.   Ataskaitos kopija nemokamai pateikiama teisę į žalos atlyginimą turinčiam asmeniui.

3.   Jeigu teisę į žalos atlyginimą turintis asmuo nepritaria ataskaitoje pateiktiems duomenims, jis gali prašyti, kad bagažo ar transporto priemonės būklę ir nuostolių ar žalos priežastis bei apimtį įvertintų ekspertas, kurį paskiria vežimo sutarties šalys arba teismas. Procedūrą, kurios reikia laikytis, reglamentuoja valstybės, kurioje toks įvertinimas daromas, teisės aktai ir taisyklės.

55 straipsnis

Reikalavimai

1.   Reikalavimai, susiję su vežėjo atsakomybe keleivių mirties ar žalos asmeniui atvejais, turi būti siunčiami raštu vežėjui, kuriam gali būti keliamas ieškinys. Vežimo, dėl kurio sudaryta viena sutartis ir kurį vykdė paeiliui keli vežėjai, atveju reikalavimai taip pat gali būti siunčiami pirmajam arba paskutiniajam vežėjui, taip pat vežėjui, kurio pagrindinė verslo vieta ar filialas, ar agentūra, kuri sudarė vežimo sutartį, yra valstybėje, kurioje yra keleivio gyvenamoji vieta arba kur jis paprastai gyvena.

2.   Kiti reikalavimai, susiję su vežimo sutartimi, turi būti siunčiami raštu vežėjui, nurodytam 56 straipsnio 2 ir 3 dalyse.

3.   Pateikiami dokumentų, kurie, teisę į žalos atlyginimą turinčio asmens manymu, yra tinkami pateikti kartu su reikalavimu, originalai arba kopijos, prireikus, jeigu vežėjas to reikalauja – tinkamai patvirtintos kopijos. Tenkinant reikalavimą, vežėjas gali reikalauti grąžinti bilietą, bagažo registracijos kvitą ir vežimo kvitą.

56 straipsnis

Vežėjai, kuriems galima pareikšti ieškinį

1.   Ieškinys dėl vežėjo atsakomybės keleivių mirties ar asmens sužalojimo atvejais, gali būti pareikštas tik vežėjui, kuris yra atsakingas pagal 26 straipsnio 5 dalį.

2.   Atsižvelgiant į 4 dalį kiti keleivių ieškiniai, paremti vežimo sutartimi, gali būti pareikšti tik pirmajam vežėjui, paskutiniajam vežėjui arba vežėjui, kuris vykdė tą vežimo dalį, kurioje atsitiko įvykis, dėl kurio pradėtas nagrinėjimas.

3.   Jeigu vežimo, kurį paeiliui vykdo vežėjai, atveju vežėjas, kuris turi pristatyti bagažą ar transporto priemonę, yra su jo sutikimu įrašytas į bagažo registracijos kvitą ar vežimo kvitą, ieškinys jam gali būti pareikštas laikantis 2 straipsnio net tuo atveju, jeigu jis negavo bagažo ar transporto priemonės.

4.   Ieškinys dėl pagal vežimo sutartį sumokėtos sumos padengimo gali būti pareikštas vežėjui, kuris gavo tą sumą, arba vežėjui, kurio vardu ta suma buvo gauta.

5.   Ieškinius galima pareikšti 2 ir 4 dalyse nenurodytiems vežėjams, jeigu tie ieškiniai pareiškiami kaip priešieškiniai ar prieštaravimai toje pačioje byloje, kuri iškelta dėl pagrindinio reikalavimo dėl tos pačios vežimo sutarties.

6.   Tiek, kiek šios Vienodosios taisyklės taikomos pavaduojančiam vežėjui, ieškinys gali būti pareikštas ir jam.

7.   Jeigu ieškovas gali pasirinkti kurį nors iš keleto vežėjų, jo teisė rinktis išnyksta, kai tik jis pareiškia ieškinį vienam iš jų; tai taikoma ir tada, kai ieškovas gali rinktis iš vieno ar keleto vežėjų ir iš pavaduojančio vežėjo.

58 straipsnis

Teisės pareikšti ieškinį mirties arba kūno sužalojimo atveju išnykimas

1.   Bet kokia turinčio teisę asmens teisė pareikšti ieškinį dėl vežėjo atsakomybės keleivių mirties arba kūno sužalojimo atveju išnyksta, jei turintis teisę asmuo per dvylika mėnesių nuo tada, kai sužinojo apie žalą, vienam iš vežėjų, kuriam pagal 55 straipsnio 1 dalį gali būti pateikiamas reikalavimas, nepraneša apie keleivį ištikusį nelaimingą atsitikimą. Tais atvejais, kai turintis teisę asmuo žodžiu praneša vežėjui apie nelaimingą atsitikimą, vežėjas pateikia tokiam asmeniui patvirtinimą apie tokį pranešimą žodžiu.

2.   Tačiau teisė pareikšti ieškinį neišnyksta, jei:

| a) | per 1 dalyje numatytą terminą turintis teisę asmuo pateikė reikalavimą vienam iš 55 straipsnio 1 dalyje nurodytų vežėjų; |
| --- | --- |

a)

per 1 dalyje numatytą terminą turintis teisę asmuo pateikė reikalavimą vienam iš 55 straipsnio 1 dalyje nurodytų vežėjų;

| b) | per 1 dalyje nustatytą terminą atsakingas vežėjas apie keleivį ištikusį nelaimingą atsitikimą sužinojo kokiu nors kitu būdu; |
| --- | --- |

b)

per 1 dalyje nustatytą terminą atsakingas vežėjas apie keleivį ištikusį nelaimingą atsitikimą sužinojo kokiu nors kitu būdu;

| c) | pranešimas apie nelaimingą atsitikimą nebuvo pateiktas arba buvo pateiktas pavėluotai dėl aplinkybių, nepriklausančių nuo turinčio teisę asmens; |
| --- | --- |

c)

pranešimas apie nelaimingą atsitikimą nebuvo pateiktas arba buvo pateiktas pavėluotai dėl aplinkybių, nepriklausančių nuo turinčio teisę asmens;

| d) | turintis teisę asmuo įrodo, kad nelaimingas atsitikimas įvyko dėl vežėjo kaltės. |
| --- | --- |

d)

turintis teisę asmuo įrodo, kad nelaimingas atsitikimas įvyko dėl vežėjo kaltės.

59 straipsnis

Teisės pareikšti su bagažo vežimu susijusį ieškinį išnykimas

1.   Turinčiam teisę asmeniui priėmus bagažą išnyksta visos teisės vežėjui pareikšti su bagažo vežimo sutartimi susijusį ieškinį dalies bagažo praradimo, žalos bagažui ar vėlavimo pristatant bagažą atveju.

2.   Tačiau teisė pareikšti ieškinį neišnyksta:

| a) | dalies bagažo praradimo atveju arba žalos bagažui atveju, jei






  1. | bagažo praradimas ar žala bagažui buvo patvirtintas pagal 54 straipsnį iki turinčiam teisę asmeniui atsiimant bagažą; |
| --- | --- | --- |

a)

dalies bagažo praradimo atveju arba žalos bagažui atveju, jei

1.

bagažo praradimas ar žala bagažui buvo patvirtintas pagal 54 straipsnį iki turinčiam teisę asmeniui atsiimant bagažą;

| 2. | patvirtinimas, kuris turėjo būti atliktas pagal 54 straipsnį, nebuvo atliktas vien dėl vežėjo kaltės; |
| --- | --- |

2.

patvirtinimas, kuris turėjo būti atliktas pagal 54 straipsnį, nebuvo atliktas vien dėl vežėjo kaltės;

| b) | bagažo praradimo ar žalos bagažui, kuri nėra akivaizdi, atveju, kai tokį praradimą arba sužalojimą patvirtina turintis teisę asmuo, jei jis






  1. | prašo patvirtinti pagal 54 straipsnį iš karto po to, kai sužinojo apie bagažo praradimą arba žalą bagažui, bet ne vėliau nei per tris dienas nuo bagažo priėmimo; ir |
| --- | --- | --- |

b)

bagažo praradimo ar žalos bagažui, kuri nėra akivaizdi, atveju, kai tokį praradimą arba sužalojimą patvirtina turintis teisę asmuo, jei jis

1.

prašo patvirtinti pagal 54 straipsnį iš karto po to, kai sužinojo apie bagažo praradimą arba žalą bagažui, bet ne vėliau nei per tris dienas nuo bagažo priėmimo; ir

| 2. | jei jis įrodo, kad bagažas prarastas arba žala bagažui padaryta laikotarpiu nuo tada, kai bagažą priėmė vežėjas, iki bagažo pristatymo; |
| --- | --- |

2.

jei jis įrodo, kad bagažas prarastas arba žala bagažui padaryta laikotarpiu nuo tada, kai bagažą priėmė vežėjas, iki bagažo pristatymo;

| c) | pavėlavimo pristatyti bagažą atveju, jei turintis teisę asmuo per dvidešimt vieną dieną vieno iš 56 straipsnio 3 dalyje nurodytų vežėjų pareikalavo pripažinti jo teises; |
| --- | --- |

c)

pavėlavimo pristatyti bagažą atveju, jei turintis teisę asmuo per dvidešimt vieną dieną vieno iš 56 straipsnio 3 dalyje nurodytų vežėjų pareikalavo pripažinti jo teises;

| d) | jei turintis teisę asmuo įrodo, kad bagažas prarastas ar jam padaryta žala dėl vežėjo kaltės. |
| --- | --- |

d)

jei turintis teisę asmuo įrodo, kad bagažas prarastas ar jam padaryta žala dėl vežėjo kaltės.

60 straipsnis

Ieškinio senaties terminai

1.   Ieškinio senaties terminai ieškiniams dėl žalos atlyginimo remiantis vežėjo atsakomybe keleivių mirties ar kūno sužalojimo atveju pateikti yra:

| a) | keleiviams – treji metai nuo nelaimingo atsitikimo dienos; |
| --- | --- |

a)

keleiviams – treji metai nuo nelaimingo atsitikimo dienos;

| b) | kitiems turintiems teisę asmenims – treji metai nuo keleivio mirties dienos neviršijant penkerių metų laikotarpio po nelaimingo atsitikimo dienos. |
| --- | --- |

b)

kitiems turintiems teisę asmenims – treji metai nuo keleivio mirties dienos neviršijant penkerių metų laikotarpio po nelaimingo atsitikimo dienos.

2.   Ieškinio senaties terminas kitiems ieškiniams, susijusiems su vežimo sutartimi, yra vieneri metai. Tačiau tais atvejais, kai bagažas prarandamas arba jam padaroma žala dėl veiksmų ar neveikimo, kuriuos vežėjas vykdė tyčia siekdamas, kad bagažas būtų prarastas arba jam padaryta žala, arba neatsargiai, žinodamas, kad toks bagažo praradimas arba žala bagažui yra galimi, taikomas dvejų metų ieškinio senaties terminas.

3.   2 dalyje numatytas ieškinio senaties terminas pradedamas skaičiuoti:

| a) | dėl kompensacijos praradus visą bagažą – nuo keturioliktos dienos pasibaigus 22 straipsnio 3 dalyje nustatytam terminui; |
| --- | --- |

a)

dėl kompensacijos praradus visą bagažą – nuo keturioliktos dienos pasibaigus 22 straipsnio 3 dalyje nustatytam terminui;

| b) | dėl kompensacijos praradus dalį bagažo, padarius bagažui žalą ar pavėlavus pristatyti bagažą – nuo pristatymo dienos; |
| --- | --- |

b)

dėl kompensacijos praradus dalį bagažo, padarius bagažui žalą ar pavėlavus pristatyti bagažą – nuo pristatymo dienos;

| c) | visais kitais atvejais, susijusiais su keleivių vežimu – nuo paskutinės bilieto galiojimo dienos. |
| --- | --- |

c)

visais kitais atvejais, susijusiais su keleivių vežimu – nuo paskutinės bilieto galiojimo dienos.

Diena, nuo kurios pradedamas skaičiuoti ieškinio senaties terminas, nėra įskaitoma į šį terminą.

4.   Ieškinio senaties terminų sustabdymą ir nutraukimą reglamentuoja nacionalinė teisė.

VII ANTRAŠTINĖ DALIS

VEŽĖJŲ TARPUSAVIO SANTYKIAI

VEŽĖJŲ TARPUSAVIO SANTYKIAI

61 straipsnis

Užmokesčio už vežimą pasidalinimas

1.   Vežėjas, surinkęs arba turėjęs surinkti užmokestį už vežimą, atitinkamiems vežėjams privalo sumokėti atitinkamas to užmokesčio dalis. Mokėjimo būdai nustatomi vežėjų sudarytoje sutartyje.

2.   6 straipsnio 3 dalis, 16 straipsnio 3 dalis ir 25 straipsnis taip pat taikomi paeiliui vežančių vežėjų tarpusavio santykiams.

62 straipsnis

Atgręžtinio reikalavimo teisė

1.   Vežėjas, pagal šias Vienodąsias taisykles sumokėjęs kompensaciją, turi atgręžtinio reikalavimo teisę išsiieškoti kompensaciją iš kitų vežime dalyvavusių vežėjų pagal šias nuostatas:

| a) | nuostolius arba žalą padaręs vežėjas už ją atsako vienasmeniškai; |
| --- | --- |

a)

nuostolius arba žalą padaręs vežėjas už ją atsako vienasmeniškai;

| b) | kai nuostoliai arba žala kilo dėl kelių vežėjų kaltės, kiekvienas iš jų atsako už savo padarytus nuostolius arba žalą; jei negalima taip atskirti, kompensacija tarp jų paskirstoma laikantis c punkto nuostatos; |
| --- | --- |

b)

kai nuostoliai arba žala kilo dėl kelių vežėjų kaltės, kiekvienas iš jų atsako už savo padarytus nuostolius arba žalą; jei negalima taip atskirti, kompensacija tarp jų paskirstoma laikantis c punkto nuostatos;

| c) | jei negalima įrodyti, dėl kurio iš vežėjų kaltės buvo padaryti nuostoliai arba žala, mokėtina kompensacijos suma padalinama visiems vežime dalyvavusiems vežėjams, išskyrus tuos, kurie įrodo, kad nuostoliai ar žala buvo padaryti ne dėl jų kaltės; mokėtina kompensacijos suma yra proporcinga atitinkamoms jų gautoms užmokesčio už vežimą dalims. |
| --- | --- |

c)

jei negalima įrodyti, dėl kurio iš vežėjų kaltės buvo padaryti nuostoliai arba žala, mokėtina kompensacijos suma padalinama visiems vežime dalyvavusiems vežėjams, išskyrus tuos, kurie įrodo, kad nuostoliai ar žala buvo padaryti ne dėl jų kaltės; mokėtina kompensacijos suma yra proporcinga atitinkamoms jų gautoms užmokesčio už vežimą dalims.

2.   Vieno iš vežėjų nemokumo atveju nesumokėta kompensacijos suma, kurią jis turėjo sumokėti, padalinama visiems kitiems vežime dalyvavusiems vežėjams proporcingai jų gautoms užmokesčio už vežimą dalims.

63 straipsnis

Atgręžtinio reikalavimo teisės įgyvendinimo tvarka

1.   Vežėjas, kuriam pateikiamas atgręžtinis reikalavimas, negali ginčyti pagal 62 straipsnį atgręžtinio reikalavimo teisę įgyvendinančio vežėjo sumokėtos kompensacijos sumos teisėtumo, jei kompensaciją nustatė teismas ir kai pirmiau šiam vežėjui, kuriam tinkamai buvo pranešta apie procesą, buvo sudaryta galimybė dalyvauti šiame procese. Teismas, kuriam pateiktas pagrindinis ieškinys, nustato terminą iki kurio turi būti pranešta apie procesą ir iki kurio vežėjas turi teisę prisijungti prie proceso.

2.   Atgręžtinio reikalavimo teisę įgyvendinantis vežėjas privalo viename ir tame pačiame procese pateikti savo reikalavimą visiems vežėjams, su kuriais jam nepavyko susitarti. To nepadaręs jis netenka atgręžtinio reikalavimo teisės tų vežėjų, prieš kuriuos jis nepradėjo proceso, atžvilgiu.

3.   Teismas vienu ir tuo pačiu sprendimu nusprendžia dėl visų jam pateiktų atgręžtinių reikalavimų.

4.   Atgręžtinio reikalavimo teisę norintis įgyvendinti vežėjas gali pateikti ieškinį teismui toje valstybėje, kurios teritorijoje yra vieno iš vežime dalyvaujančių vežėjų pagrindinė verslo vieta arba vežimo sutartį sudaręs filialas ar agentūra.

5.   Kai ieškinys privalo būti pateikiamas prieš keletą vežėjų, ieškovu esantis vežėjas turi teisę pasirinkti teismą, kuriam jis pateiks ieškinį, iš teismų, kurie turi tokią teisę pagal 4 dalį.

6.   Bylos dėl atgręžtinio reikalavimo negali būti sujungtos į vieną bylą su bylomis dėl kompensacijų, kurias iškėlė pagal vežimo sutartį teisę turintis asmuo.

64 straipsnis

Susitarimai dėl atgręžtinio reikalavimo teisės

Vežėjai gali sudaryti susitarimus, pagal kuriuos nukrypstama nuo 61 ir 62 straipsnių.

---

II PRIEDAS

MINIMALI INFORMACIJA, KURIĄ PRIVALO PATEIKTI GELEŽINKELIO ĮMONĖS IR BILIETŲ PARDAVĖJAI

I dalis. Informacija prieš kelionę

Bendros sutarčiai taikomos sąlygos

Greičiausios kelionės tvarkaraščiai ir sąlygos

Kelionių visais galimais tarifais tvarkaraščiai ir sąlygos, akcentuojant mažiausius tarifus

Prieinamumas, prieigos sąlygos ir patogumai traukinyje, skirti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims pagal Direktyvą (ES) 2019/882 ir reglamentus (ES) Nr. 454/2011 ir (ES) Nr. 1300/2014

Vietų dviračiams skaičius ir naudojimosi sąlygos keleiviams, turintiems dviračius

Galimybė gauti vietą pirmos ir antros klasės vagonuose bei vagonuose su miegamosiomis vietomis ir miegamuosiuose vagonuose

Sutrikimai ir vėlavimai (planiniai ir realiuoju laiku)

Patogumai traukinyje, įskaitant belaidį vietinį tinklą (Wi-Fi) ir tualetus, ir traukinyje teikiamos paslaugos, įskaitant darbuotojų keleiviams teikiamą pagalbą

Informacija, suteikiama prieš įsigyjant bilietą, apie tai, ar bilietas ar bilietai yra tęstinės kelionės bilietas

Prašymo dėl prarasto bagažo pateikimo tvarka

Skundų pateikimo tvarka

II dalis. Informacija kelionės metu

Traukinyje teikiamos paslaugos ir patogumai, įskaitant belaidį vietinį tinklą (Wi-Fi)

Kita stotelė

Sutrikimai ir vėlavimai (planiniai ir realiuoju laiku)

Pagrindinės jungtys

Apsaugos ir saugumo klausimai

III dalis. Su rezervavimo sistemomis susijusios operacijos:

Užklausos dėl galimybės naudotis geležinkelių transporto paslaugomis, įskaitant taikytinus tarifus

Užklausos dėl geležinkelių transporto paslaugų rezervacijos

Užklausos dėl dalinio arba visiško rezervacijos panaikinimo

---

III PRIEDAS

BŪTINI PASLAUGOS KOKYBĖS STANDARTAI

Informacija ir bilietai

Paslaugų teikimo punktualumas ir pagrindiniai principai, kaip elgtis nutrūkus paslaugų tiekimui

Vėlavimas

| i) | bendras vidutinis paslaugų teikimo vėlavimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis; |
| --- | --- |

i)

bendras vidutinis paslaugų teikimo vėlavimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis;

| ii) | vėlavimo dėl 19 straipsnio 10 dalyje nurodytų aplinkybių procentinė dalis; |
| --- | --- |

ii)

vėlavimo dėl 19 straipsnio 10 dalyje nurodytų aplinkybių procentinė dalis;

| iii) | išvykimo vėlavimo procentinė dalis; |
| --- | --- |

iii)

išvykimo vėlavimo procentinė dalis;

| iv) | atvykimo vėlavimo procentinė dalis:






  — | trumpesnio nei 60 minučių vėlavimo procentinė dalis; |
| --- | --- | --- |

iv)

atvykimo vėlavimo procentinė dalis:

—

trumpesnio nei 60 minučių vėlavimo procentinė dalis;

| — | vėlavimo 60–119 minučių procentinė dalis; |
| --- | --- |

—

vėlavimo 60–119 minučių procentinė dalis;

| — | vėlavimo 120 minučių ir ilgiau procentinė dalis; |
| --- | --- |

—

vėlavimo 120 minučių ir ilgiau procentinė dalis;

Tarptautinių susisiekimo paslaugų atšaukimas

| i) | paslaugų atšaukimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis; |
| --- | --- |

i)

paslaugų atšaukimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis;

| ii) | paslaugų atšaukimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis, kurį sukėlė 19 straipsnio 10 dalyje nurodytos aplinkybės. |
| --- | --- |

ii)

paslaugų atšaukimas, apskaičiuojamas kaip kiekvienos kategorijos (tarptautinio, nacionalinio tolimojo, regioninio, miesto arba priemiesčių) paslaugų procentinė dalis, kurį sukėlė 19 straipsnio 10 dalyje nurodytos aplinkybės.

Riedmenų ir stoties patalpų švara (oro kokybės ir temperatūros kontrolė vagonuose, sanitarinių įrenginių higiena ir kt.)

Klientų apklausa apie paslaugos kokybę

Skundų nagrinėjimas, išmokos ir kompensacija už kokybės standartų neatitikimą

Neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims teikiama pagalba ir diskusijos dėl šios pagalbos su atstovaujančiomis organizacijomis ir, kai aktualu, neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų atstovais.

---

IV PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ

| Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 1 straipsnio a punktas | 1 straipsnio a punktas |
| 1 straipsnio b punktas | 1 straipsnio b punktas |
| — | 1 straipsnio c punktas |
| 1 straipsnio c punktas | 1 straipsnio d punktas |
| — | 1 straipsnio e punktas |
| 1 straipsnio d punktas | 1 straipsnio f punktas |
| 1 straipsnio e punktas | 1 straipsnio g punktas |
| — | 1 straipsnio h punktas |
| 1 straipsnio f punktas | 1 straipsnio i punktas |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| 2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 dalis |
| 2 straipsnio 2 dalis | — |
| 2 straipsnio 3 dalis | — |
| 2 straipsnio 4 dalis | — |
| 2 straipsnio 5 dalis | 2 straipsnio 6 dalies a punktas, 8 dalis |
| 2 straipsnio 6 dalis | 2 straipsnio 6 dalies b punktas |
| 2 straipsnio 7 dalis | 2 straipsnio 7 dalis |
| — | 2 straipsnio 2 dalis |
| — | 2 straipsnio 3 dalis |
| — | 2 straipsnio 4 dalis |
| — | 2 straipsnio 5 dalis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| 3 straipsnio 1 punktas | 3 straipsnio 1 punktas |
| 3 straipsnio 2 ir 3 punktai | — |
| 3 straipsnio 4 punktas | 3 straipsnio 2 punktas |
| 3 straipsnio 5 punktas | 3 straipsnio 3 punktas |
| 3 straipsnio 6 punktas | 3 straipsnio 4 punktas |
| 3 straipsnio 7 punktas | 3 straipsnio 5 punktas |
| 3 straipsnio 8 punktas | 3 straipsnio 6 punktas |
| — | 3 straipsnio 7 punktas |
| 3 straipsnio 9 punktas | 3 straipsnio 8 punktas |
| 3 straipsnio 10 punktas | 3 straipsnio 9 punktas |
| — | 3 straipsnio 10 punktas |
| — | 3 straipsnio 11 punktas |
| 3 straipsnio 11 punktas | 3 straipsnio 12 punktas |
| — | 3 straipsnio 13 punktas |
| — | 3 straipsnio 14 punktas |
| — | 3 straipsnio 15 punktas |
| — | 3 straipsnio 16 punktas |
| 3 straipsnio 12 punktas | 3 straipsnio 17 punktas |
| — | 3 straipsnio 18 punktas |
| 3 straipsnio 13 punktas | 3 straipsnio 19 punktas |
| — | 3 straipsnio 20 punktas |
| 3 straipsnio 15 punktas | 3 straipsnio 21 punktas |
| — | 3 straipsnio 22 punktas |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| — | 5 straipsnis |
| 5 straipsnis | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | 7 straipsnis |
| 7 straipsnis | 8 straipsnis |
| 8 straipsnis | 9 straipsnis |
| — | 10 straipsnis |
| 9 straipsnis | 11 straipsnis |
| — | 12 straipsnis |
| 11 straipsnis | 13 straipsnis |
| 12 straipsnis | 14 straipsnis |
| 13 straipsnis | 15 straipsnis |
| 14 straipsnis | 16 straipsnis |
| 15 straipsnis | 17 straipsnis |
| 16 straipsnis | 18 straipsnis |
| — | 18 straipsnio 2, 3, 4, 5, 6 ir 7 dalys |
| 17 straipsnio 1 dalis | 19 straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalys |
| — | 19 straipsnio 5 ir 6 dalys |
| 17 straipsnio 2 dalis | 19 straipsnio 7 dalis |
| 17 straipsnio 3 dalis | 19 straipsnio 8 dalis |
| 17 straipsnio 4 dalis | 19 straipsnio 9 dalis |
| — | 19 straipsnio 10 dalis |
| 18 straipsnis | 20 straipsnis |
| — | 20 straipsnio 6 dalis |
| 19 straipsnis | 21 straipsnis |
| 20 straipsnis | 22 straipsnis |
| 21 straipsnio 1 dalis | — |
| 21 straipsnio 2 dalis | 23 straipsnio 1 dalies g punktas |
| 22 ir 23 straipsniai | 23 straipsnis |
| 22 straipsnio 2 dalis | — |
| 24 straipsnis | 24 straipsnis |
| 25 straipsnis | 25 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| — | 26 straipsnis |
| 26 straipsnis | 27 straipsnis |
| 27 straipsnis | 28 straipsnis |
| — | 28 straipsnio 3 dalis |
| 27 straipsnio 3 dalis | 28 straipsnio 4 dalis |
| 28 straipsnis | 29 straipsnis |
| 29 straipsnis | 30 straipsnis |
| 30 straipsnis | 31 straipsnis |
| — | 32 ir 33 straipsniai |
| 31 straipsnis | 34 straipsnis |
| — | 34 straipsnio 1 ir 3 dalys |
| 32 straipsnis | 35 straipsnis |
| — | 35 straipsnio 2 dalis |
| 33 straipsnis | — |
| 34 straipsnis | 36 straipsnis |
| 35 straipsnis | 38 straipsnis |
| — | 37 straipsnis |
| 36 straipsnis | 39 straipsnis |
| — | 40 straipsnis |
| 37 straipsnis | 41 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| III priedas | III priedas |
| — | IV priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

1 straipsnio a punktas

1 straipsnio a punktas

1 straipsnio b punktas

1 straipsnio b punktas

—

1 straipsnio c punktas

1 straipsnio c punktas

1 straipsnio d punktas

—

1 straipsnio e punktas

1 straipsnio d punktas

1 straipsnio f punktas

1 straipsnio e punktas

1 straipsnio g punktas

—

1 straipsnio h punktas

1 straipsnio f punktas

1 straipsnio i punktas

2 straipsnis

2 straipsnis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 2 dalis

—

2 straipsnio 3 dalis

—

2 straipsnio 4 dalis

—

2 straipsnio 5 dalis

2 straipsnio 6 dalies a punktas, 8 dalis

2 straipsnio 6 dalis

2 straipsnio 6 dalies b punktas

2 straipsnio 7 dalis

2 straipsnio 7 dalis

—

2 straipsnio 2 dalis

—

2 straipsnio 3 dalis

—

2 straipsnio 4 dalis

—

2 straipsnio 5 dalis

3 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnio 1 punktas

3 straipsnio 1 punktas

3 straipsnio 2 ir 3 punktai

—

3 straipsnio 4 punktas

3 straipsnio 2 punktas

3 straipsnio 5 punktas

3 straipsnio 3 punktas

3 straipsnio 6 punktas

3 straipsnio 4 punktas

3 straipsnio 7 punktas

3 straipsnio 5 punktas

3 straipsnio 8 punktas

3 straipsnio 6 punktas

—

3 straipsnio 7 punktas

3 straipsnio 9 punktas

3 straipsnio 8 punktas

3 straipsnio 10 punktas

3 straipsnio 9 punktas

—

3 straipsnio 10 punktas

—

3 straipsnio 11 punktas

3 straipsnio 11 punktas

3 straipsnio 12 punktas

—

3 straipsnio 13 punktas

—

3 straipsnio 14 punktas

—

3 straipsnio 15 punktas

—

3 straipsnio 16 punktas

3 straipsnio 12 punktas

3 straipsnio 17 punktas

—

3 straipsnio 18 punktas

3 straipsnio 13 punktas

3 straipsnio 19 punktas

—

3 straipsnio 20 punktas

3 straipsnio 15 punktas

3 straipsnio 21 punktas

—

3 straipsnio 22 punktas

4 straipsnis

4 straipsnis

—

5 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis

8 straipsnis

9 straipsnis

—

10 straipsnis

9 straipsnis

11 straipsnis

—

12 straipsnis

11 straipsnis

13 straipsnis

12 straipsnis

14 straipsnis

13 straipsnis

15 straipsnis

14 straipsnis

16 straipsnis

15 straipsnis

17 straipsnis

16 straipsnis

18 straipsnis

—

18 straipsnio 2, 3, 4, 5, 6 ir 7 dalys

17 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalys

—

19 straipsnio 5 ir 6 dalys

17 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 7 dalis

17 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 8 dalis

17 straipsnio 4 dalis

19 straipsnio 9 dalis

—

19 straipsnio 10 dalis

18 straipsnis

20 straipsnis

—

20 straipsnio 6 dalis

19 straipsnis

21 straipsnis

20 straipsnis

22 straipsnis

21 straipsnio 1 dalis

—

21 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 1 dalies g punktas

22 ir 23 straipsniai

23 straipsnis

22 straipsnio 2 dalis

—

24 straipsnis

24 straipsnis

25 straipsnis

25 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

—

26 straipsnis

26 straipsnis

27 straipsnis

27 straipsnis

28 straipsnis

—

28 straipsnio 3 dalis

27 straipsnio 3 dalis

28 straipsnio 4 dalis

28 straipsnis

29 straipsnis

29 straipsnis

30 straipsnis

30 straipsnis

31 straipsnis

—

32 ir 33 straipsniai

31 straipsnis

34 straipsnis

—

34 straipsnio 1 ir 3 dalys

32 straipsnis

35 straipsnis

—

35 straipsnio 2 dalis

33 straipsnis

—

34 straipsnis

36 straipsnis

35 straipsnis

38 straipsnis

—

37 straipsnis

36 straipsnis

39 straipsnis

—

40 straipsnis

37 straipsnis

41 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

III priedas

—

IV priedas

---

| 2021 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 172/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 172/53

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/783

2021 m. balandžio 29 d.

kuriuo nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | dėl Sąjungos aplinkos, klimato ir susijusios energetikos teisės aktų bei politikos labai pagerėjo aplinkos būklė. Vis dėlto tebėra didžiulių aplinkos ir klimato iššūkių, ir jeigu į juos nebus reaguojama, tai turės didelių neigiamų padarinių Sąjungai ir jos piliečių gerovei; |
| --- | --- |

(1)

dėl Sąjungos aplinkos, klimato ir susijusios energetikos teisės aktų bei politikos labai pagerėjo aplinkos būklė. Vis dėlto tebėra didžiulių aplinkos ir klimato iššūkių, ir jeigu į juos nebus reaguojama, tai turės didelių neigiamų padarinių Sąjungai ir jos piliečių gerovei;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1293/2013 (4) nustatyta 2014–2020 m. laikotarpio Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) yra paskutinė iš nuo 1992 m. vykdytų Sąjungos programų, kuriomis remiamas aplinkos ir klimato teisės aktų ir politikos prioritetų įgyvendinimas. LIFE buvo teigiamai įvertinta atlikus laikotarpio vidurio vertinimą – ji laikoma veiksminga, efektyvia ir aktualia. Todėl 2014–2020 m. programa LIFE turėtų būti tęsiama, atlikus tam tikrus pakeitimus, nurodytus laikotarpio vidurio vertinime ir vėlesniuose vertinimuose. Atitinkamai Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – programa LIFE) nuo 2021 m. turėtų būti sudaryta septynerių metų laikotarpiui, kad jos trukmė atitiktų Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (5) nustatytos daugiametės finansinės programos trukmę; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1293/2013 (4) nustatyta 2014–2020 m. laikotarpio Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) yra paskutinė iš nuo 1992 m. vykdytų Sąjungos programų, kuriomis remiamas aplinkos ir klimato teisės aktų ir politikos prioritetų įgyvendinimas. LIFE buvo teigiamai įvertinta atlikus laikotarpio vidurio vertinimą – ji laikoma veiksminga, efektyvia ir aktualia. Todėl 2014–2020 m. programa LIFE turėtų būti tęsiama, atlikus tam tikrus pakeitimus, nurodytus laikotarpio vidurio vertinime ir vėlesniuose vertinimuose. Atitinkamai Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – programa LIFE) nuo 2021 m. turėtų būti sudaryta septynerių metų laikotarpiui, kad jos trukmė atitiktų Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (5) nustatytos daugiametės finansinės programos trukmę;

| (3) | kad būtų pasiekti Sąjungos tikslai ir siekiniai, nustatyti aplinkos bei klimato sričių ir atitinkamais energetikos srities teisės aktais, politika, planais, visų pirma 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso (toliau – Europos žaliasis kursas) išdėstytais tikslais, ir tarptautiniais įsipareigojimais, programa LIFE turėtų padėti pereiti, laikantis teisingos pertvarkos principo, prie tvarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, atsinaujinančiąja energija grindžiamos, neutralaus poveikio klimatui ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, prie aplinkos, įskaitant orą, vandenį ir dirvožemį, taip pat sveikatos, apsaugos, atkūrimo ir kokybės gerinimo, prie biologinės įvairovės nykimo sustabdymo bei jos didinimo, be kita ko, remiant tinklo „Natura 2000“ įgyvendinimą bei valdymą ir sprendžiant ekosistemų nykimo problemą – imantis tiesioginių intervencinių priemonių arba remiant tų tikslų integravimą į kitų sričių politiką. Programa LIFE taip pat turėtų būti remiamas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 192 straipsnio 3 dalį priimtų bendrųjų veiksmų programų, pavyzdžiui, 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos (6), ir galimos vėlesnės Sąjungos aplinkos veiksmų programos įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(3)

kad būtų pasiekti Sąjungos tikslai ir siekiniai, nustatyti aplinkos bei klimato sričių ir atitinkamais energetikos srities teisės aktais, politika, planais, visų pirma 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso (toliau – Europos žaliasis kursas) išdėstytais tikslais, ir tarptautiniais įsipareigojimais, programa LIFE turėtų padėti pereiti, laikantis teisingos pertvarkos principo, prie tvarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, atsinaujinančiąja energija grindžiamos, neutralaus poveikio klimatui ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, prie aplinkos, įskaitant orą, vandenį ir dirvožemį, taip pat sveikatos, apsaugos, atkūrimo ir kokybės gerinimo, prie biologinės įvairovės nykimo sustabdymo bei jos didinimo, be kita ko, remiant tinklo „Natura 2000“ įgyvendinimą bei valdymą ir sprendžiant ekosistemų nykimo problemą – imantis tiesioginių intervencinių priemonių arba remiant tų tikslų integravimą į kitų sričių politiką. Programa LIFE taip pat turėtų būti remiamas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 192 straipsnio 3 dalį priimtų bendrųjų veiksmų programų, pavyzdžiui, 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos (6), ir galimos vėlesnės Sąjungos aplinkos veiksmų programos įgyvendinimas;

| (4) | Sąjunga yra įsipareigojusi imtis visapusiškų veiksmų, kad būtų pasiekti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslai – jais pabrėžiamas esminis gamtos išteklių valdymo, siekiant užtikrinti išteklių ilgalaikį buvimą, ir ekosisteminių paslaugų bei jų abiejų ryšys su žmonių sveikata ir tvariu bei socialiniu požiūriu integraciniu ekonomikos augimu. Atsižvelgiant į tai, programoje LIFE turėtų būti atspindėti solidarumo principai, taip pat ja turėtų būti iš esmės prisidedama ir prie ekonominės plėtros, ir prie socialinės sanglaudos; |
| --- | --- |

(4)

Sąjunga yra įsipareigojusi imtis visapusiškų veiksmų, kad būtų pasiekti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslai – jais pabrėžiamas esminis gamtos išteklių valdymo, siekiant užtikrinti išteklių ilgalaikį buvimą, ir ekosisteminių paslaugų bei jų abiejų ryšys su žmonių sveikata ir tvariu bei socialiniu požiūriu integraciniu ekonomikos augimu. Atsižvelgiant į tai, programoje LIFE turėtų būti atspindėti solidarumo principai, taip pat ja turėtų būti iš esmės prisidedama ir prie ekonominės plėtros, ir prie socialinės sanglaudos;

| (5) | siekiant skatinti darnų vystymąsi, aplinkos ir klimato apsaugos reikalavimai turėtų būti įtraukti apibrėžiant ir įgyvendinant visų sričių Sąjungos politiką ir veiklą. Todėl turėtų būti skatinama sinergija ir papildomumas su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, be kita ko, supaprastinant veiklos, kuria papildomi strateginiai integruotieji projektai ir strateginiai gamtos projektai ir remiamas pagal programą LIFE sukurtų sprendimų taikymas ir atkartojimas, finansavimą. Siekiant išvengti dvigubo finansavimo, būtinas koordinavimas. Komisija ir valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad apsaugotų projektų paramos gavėjus nuo administravimo dubliavimosi ir administracinės naštos dėl pareigų teikti ataskaitas pagal skirtingas finansines priemones; |
| --- | --- |

(5)

siekiant skatinti darnų vystymąsi, aplinkos ir klimato apsaugos reikalavimai turėtų būti įtraukti apibrėžiant ir įgyvendinant visų sričių Sąjungos politiką ir veiklą. Todėl turėtų būti skatinama sinergija ir papildomumas su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, be kita ko, supaprastinant veiklos, kuria papildomi strateginiai integruotieji projektai ir strateginiai gamtos projektai ir remiamas pagal programą LIFE sukurtų sprendimų taikymas ir atkartojimas, finansavimą. Siekiant išvengti dvigubo finansavimo, būtinas koordinavimas. Komisija ir valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad apsaugotų projektų paramos gavėjus nuo administravimo dubliavimosi ir administracinės naštos dėl pareigų teikti ataskaitas pagal skirtingas finansines priemones;

| (6) | programa LIFE turėtų būti prisidedama prie darnaus vystymosi ir padedama siekti tikslų ir siekinių, nustatytų Sąjungos aplinkos bei klimato sričių ir atitinkamuose energetikos srities teisės aktuose, strategijose, planuose ir pagal tarptautinius įsipareigojimus, visų pirma pagal Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., Biologinės įvairovės konvenciją (7), Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (8) (toliau – Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos), taip pat, be kita ko, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (9) (toliau – Orhuso konvencija), UNECE Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją, JT Bazelio konvenciją dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės, JT Roterdamo konvenciją dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, ir JT Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų; |
| --- | --- |

(6)

programa LIFE turėtų būti prisidedama prie darnaus vystymosi ir padedama siekti tikslų ir siekinių, nustatytų Sąjungos aplinkos bei klimato sričių ir atitinkamuose energetikos srities teisės aktuose, strategijose, planuose ir pagal tarptautinius įsipareigojimus, visų pirma pagal Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., Biologinės įvairovės konvenciją (7), Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (8) (toliau – Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos), taip pat, be kita ko, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (9) (toliau – Orhuso konvencija), UNECE Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją, JT Bazelio konvenciją dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinių pervežimų bei jų tvarkymo kontrolės, JT Roterdamo konvenciją dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, ir JT Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų;

| (7) | Sąjunga teikia didelę reikšmę pagal programą LIFE finansuojamų projektų rezultatų ilgalaikiam tvarumui ir gebėjimui tuos rezultatus užtikrinti ir išlaikyti po projektų įgyvendinimo, inter alia, tęsiant arba atkartojant arba perduodant rezultatus; |
| --- | --- |

(7)

Sąjunga teikia didelę reikšmę pagal programą LIFE finansuojamų projektų rezultatų ilgalaikiam tvarumui ir gebėjimui tuos rezultatus užtikrinti ir išlaikyti po projektų įgyvendinimo, inter alia, tęsiant arba atkartojant arba perduodant rezultatus;

| (8) | siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti tvaria, žiedine, energiją efektyviai vartojančia, atsinaujinančiąja energija grindžiama, neutralaus poveikio klimatui ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam savo ruožtu reikia imtis veiksmų, kuriais ypatingas dėmesys būtų skiriamas sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinių išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir taršos lygių, būtų skatinamas energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančioji energija ir būtų padedama įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, taip pat įgyvendinti Sąjungos ilgalaikę klimato ir energetikos strategiją, vadovaujantis ilgalaikiais Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos tikslais. Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į programą LIFE turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką; |
| --- | --- |

(8)

siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti tvaria, žiedine, energiją efektyviai vartojančia, atsinaujinančiąja energija grindžiama, neutralaus poveikio klimatui ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam savo ruožtu reikia imtis veiksmų, kuriais ypatingas dėmesys būtų skiriamas sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinių išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir taršos lygių, būtų skatinamas energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančioji energija ir būtų padedama įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, taip pat įgyvendinti Sąjungos ilgalaikę klimato ir energetikos strategiją, vadovaujantis ilgalaikiais Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos tikslais. Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į programą LIFE turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką;

| (9) | projektais pagal naują programos LIFE paprogramę „Perėjimas prie švarios energijos“ daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama gebėjimų stiprinimui ir žinių, įgūdžių, naujoviškų būdų, metodų ir sprendimų sklaidai, kad būtų pasiekti Sąjungos teisės aktų ir politikos, susijusių su perėjimu prie atsinaujinančiosios energijos ir didesniu energijos vartojimo efektyvumu, tikslai. Šis gebėjimų stiprinimas ir sklaida paprastai yra didelės Sąjungos lygio pridėtinės vertės koordinavimo ir paramos veiksmai, kuriais siekiama panaikinti rinkos kliūtis, trukdančias socioekonominiam perėjimui prie tvarios energijos, ir pagrinde įtraukiant mažus ir vidutinio dydžio subjektus, taip pat įvairius subjektus, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, ir ne pelno organizacijas. Tokie veiksmai suteikia daug bendros naudos, pavyzdžiui, sprendžiama energijos nepritekliaus problema, gerinama patalpų oro kokybė, mažinamas vietos teršalų kiekis, nes didinamas energijos vartojimo efektyvumas ir paskirstoma daugiau atsinaujinančiosios energijos, taip pat prisidedama prie teigiamo poveikio vietos ekonomikai ir labiau socialiniu požiūriu integracinio augimo; |
| --- | --- |

(9)

projektais pagal naują programos LIFE paprogramę „Perėjimas prie švarios energijos“ daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama gebėjimų stiprinimui ir žinių, įgūdžių, naujoviškų būdų, metodų ir sprendimų sklaidai, kad būtų pasiekti Sąjungos teisės aktų ir politikos, susijusių su perėjimu prie atsinaujinančiosios energijos ir didesniu energijos vartojimo efektyvumu, tikslai. Šis gebėjimų stiprinimas ir sklaida paprastai yra didelės Sąjungos lygio pridėtinės vertės koordinavimo ir paramos veiksmai, kuriais siekiama panaikinti rinkos kliūtis, trukdančias socioekonominiam perėjimui prie tvarios energijos, ir pagrinde įtraukiant mažus ir vidutinio dydžio subjektus, taip pat įvairius subjektus, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, ir ne pelno organizacijas. Tokie veiksmai suteikia daug bendros naudos, pavyzdžiui, sprendžiama energijos nepritekliaus problema, gerinama patalpų oro kokybė, mažinamas vietos teršalų kiekis, nes didinamas energijos vartojimo efektyvumas ir paskirstoma daugiau atsinaujinančiosios energijos, taip pat prisidedama prie teigiamo poveikio vietos ekonomikai ir labiau socialiniu požiūriu integracinio augimo;

| (10) | siekiant prisidėti prie klimato kaitos švelninimo ir Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro vykdymo, reikia paspartinti energetikos sektoriaus pertvarką. Į naują programos LIFE paprogramę „Perėjimas prie švarios energijos“ turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiami energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančioji energija, iki 2020 m. finansuojami pagal programą „Horizontas 2020“ (10), nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo sričių technologijų, kuriomis bus padedama švelninti klimato kaitą, taikymą. Į programą LIFE turėtų būti įtraukti visi suinteresuotieji subjektai ir sektoriai, susiję su perėjimu prie švarios energijos. Tokius gebėjimų stiprinimo veiksmus įtraukus į programą LIFE, atsirastų paprogramių sinergijos galimybių ir apskritai padidėtų Sąjungos finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir platinami duomenys apie esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų, įskaitant sprendimus pagal programą „Europos horizontas“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (11) (toliau – programa „Europos horizontas“), ir ankstesnes programas, taikymą vykdant programos LIFE projektus; |
| --- | --- |

(10)

siekiant prisidėti prie klimato kaitos švelninimo ir Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro vykdymo, reikia paspartinti energetikos sektoriaus pertvarką. Į naują programos LIFE paprogramę „Perėjimas prie švarios energijos“ turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiami energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančioji energija, iki 2020 m. finansuojami pagal programą „Horizontas 2020“ (10), nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo sričių technologijų, kuriomis bus padedama švelninti klimato kaitą, taikymą. Į programą LIFE turėtų būti įtraukti visi suinteresuotieji subjektai ir sektoriai, susiję su perėjimu prie švarios energijos. Tokius gebėjimų stiprinimo veiksmus įtraukus į programą LIFE, atsirastų paprogramių sinergijos galimybių ir apskritai padidėtų Sąjungos finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir platinami duomenys apie esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų, įskaitant sprendimus pagal programą „Europos horizontas“, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (11) (toliau – programa „Europos horizontas“), ir ankstesnes programas, taikymą vykdant programos LIFE projektus;

| (11) | prie Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2002 (12), kuria iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (13), pridėtame poveikio vertinime nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. laikotarpiu kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, kad padidėtų energijos vartojimo efektyvumas ir būtų daugiau naudojama nedidelio masto atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kai kapitalą reikia nukreipti į itin decentralizuoto pobūdžio projektus. Vienas iš paprogramės „Perėjimas prie švarios energijos“, apimančios energijos vartojimo efektyvumą ir greitą atsinaujinančiosios energijos diegimą, tikslų yra stiprinti tokių projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į atsinaujinančiąją energiją ir energijos vartojimo efektyvumą, taip pat taikant pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523 (14) numatytas finansines priemones; |
| --- | --- |

(11)

prie Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2002 (12), kuria iš dalies pakeista Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (13), pridėtame poveikio vertinime nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. laikotarpiu kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, kad padidėtų energijos vartojimo efektyvumas ir būtų daugiau naudojama nedidelio masto atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kai kapitalą reikia nukreipti į itin decentralizuoto pobūdžio projektus. Vienas iš paprogramės „Perėjimas prie švarios energijos“, apimančios energijos vartojimo efektyvumą ir greitą atsinaujinančiosios energijos diegimą, tikslų yra stiprinti tokių projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į atsinaujinančiąją energiją ir energijos vartojimo efektyvumą, taip pat taikant pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523 (14) numatytas finansines priemones;

| (12) | programa LIFE yra vienintelė programa, konkrečiai skirta aplinkos ir klimato politikos veiksmams, ir todėl ji atlieka itin svarbų vaidmenį remiant Sąjungos teisės aktų ir politikos įgyvendinimą šiose srityse; |
| --- | --- |

(12)

programa LIFE yra vienintelė programa, konkrečiai skirta aplinkos ir klimato politikos veiksmams, ir todėl ji atlieka itin svarbų vaidmenį remiant Sąjungos teisės aktų ir politikos įgyvendinimą šiose srityse;

| (13) | sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos tam, kad programos „Europos horizontas“ strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų planavimo proceso metu būtų nustatyti ir pripažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių poreikiai siekiant spręsti aplinkos, klimato ir energetikos uždavinius Sąjungoje. Programa LIFE ir toliau turėtų būti skatinama įgyvendinti Sąjungos aplinkos, klimato sričių ir su jomis susijusią energetikos teisės aktus ir politiką, be kita ko, įsisavinant ir taikant programos „Europos horizontas“ mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatus, ir, jei tai gali padėti spręsti aplinkos, klimato arba energetikos pertvarkos klausimus, padedama juos diegti platesniu mastu. Programos „Europos horizontas“ Europos inovacijų taryba gali remti naujų proveržio idėjų, galinčių atsirasti įgyvendinant programos LIFE projektus, tobulinimą ir komercializavimą. Lygiai taip pat turėtų būti atsižvelgta į sinergiją su apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos inovacijų fondu, įsteigtu pagal Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (15); |
| --- | --- |

(13)

sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos tam, kad programos „Europos horizontas“ strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų planavimo proceso metu būtų nustatyti ir pripažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių poreikiai siekiant spręsti aplinkos, klimato ir energetikos uždavinius Sąjungoje. Programa LIFE ir toliau turėtų būti skatinama įgyvendinti Sąjungos aplinkos, klimato sričių ir su jomis susijusią energetikos teisės aktus ir politiką, be kita ko, įsisavinant ir taikant programos „Europos horizontas“ mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatus, ir, jei tai gali padėti spręsti aplinkos, klimato arba energetikos pertvarkos klausimus, padedama juos diegti platesniu mastu. Programos „Europos horizontas“ Europos inovacijų taryba gali remti naujų proveržio idėjų, galinčių atsirasti įgyvendinant programos LIFE projektus, tobulinimą ir komercializavimą. Lygiai taip pat turėtų būti atsižvelgta į sinergiją su apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos inovacijų fondu, įsteigtu pagal Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (15);

| (14) | veiksmui, kuriam skirtas programos LIFE įnašas, taip pat turėtų būti galima skirti bet kurios kitos Sąjungos programos įnašą, jeigu tik tokiais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Veiksmai, kuriems skiriamas kaupiamasis finansavimas pagal įvairias Sąjungos programas, turėtų būti tikrinami atliekant tik vieną auditą ir taip, kad jis apimtų visas susijusias Sąjungos programas ir jų atitinkamas taikytinas taisykles; |
| --- | --- |

(14)

veiksmui, kuriam skirtas programos LIFE įnašas, taip pat turėtų būti galima skirti bet kurios kitos Sąjungos programos įnašą, jeigu tik tokiais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Veiksmai, kuriems skiriamas kaupiamasis finansavimas pagal įvairias Sąjungos programas, turėtų būti tikrinami atliekant tik vieną auditą ir taip, kad jis apimtų visas susijusias Sąjungos programas ir jų atitinkamas taikytinas taisykles;

| (15) | 2017 m. vasario 3 d. Komisijos komunikate „ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra. Bendri uždaviniai ir kaip bendrai siekti geresnių rezultatų“ nurodyta, kad reikia didžiulės pažangos, siekiant paspartinti Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimą ir sustiprinti aplinkos ir klimato tikslų įtraukimą ir šių aspektų integravimą į kitų sričių politiką. Todėl programa LIFE turėtų būti skatinama spręsti horizontaliuosius, sisteminius uždavinius, taip pat šalinti pagrindines įgyvendinimo trūkumų priežastis, kaip nustatyta aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūroje, ir daryti reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir atkartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą, stebėseną ir peržiūrą; gerinant valdymą aplinkos, klimato kaitos ir susijusiais energetikos pertvarkos klausimais, be kita ko, užtikrinant, kad suinteresuotieji subjektai aktyviau dalyvautų visais lygmenimis, stiprinant gebėjimus, užtikrinant komunikaciją ir didinant informuotumą; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis; |
| --- | --- |

(15)

2017 m. vasario 3 d. Komisijos komunikate „ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra. Bendri uždaviniai ir kaip bendrai siekti geresnių rezultatų“ nurodyta, kad reikia didžiulės pažangos, siekiant paspartinti Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimą ir sustiprinti aplinkos ir klimato tikslų įtraukimą ir šių aspektų integravimą į kitų sričių politiką. Todėl programa LIFE turėtų būti skatinama spręsti horizontaliuosius, sisteminius uždavinius, taip pat šalinti pagrindines įgyvendinimo trūkumų priežastis, kaip nustatyta aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūroje, ir daryti reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir atkartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą, stebėseną ir peržiūrą; gerinant valdymą aplinkos, klimato kaitos ir susijusiais energetikos pertvarkos klausimais, be kita ko, užtikrinant, kad suinteresuotieji subjektai aktyviau dalyvautų visais lygmenimis, stiprinant gebėjimus, užtikrinant komunikaciją ir didinant informuotumą; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis;

| (16) | siekiant sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų nykimą, be kita ko, jūrų ekosistemose, taip pat nukreipti šiuos procesus priešinga linkme, reikia remti atitinkamų Sąjungos teisės aktų ir politikos, įskaitant 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą dėl ES biologinės įvairovės strategijos 2030 m. „Gamtos grąžinimas į mūsų gyvenimus“, Tarybos direktyvą 92/43/EEB (16), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (17) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014 (18), plėtojimą, įgyvendinimą, vykdymo užtikrinimą ir vertinimą, visų pirma kaupiant žinių bazę, reikalingą politikai plėtoti ir įgyvendinti, taip pat plėtojant, bandant, demonstruojant ir taikant geriausią praktiką ir sprendimus, tokius kaip veiksmingas valdymas, nedideliu mastu arba specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, įskaitant prioritetinių veiksmų programų, priimtų Direktyvos 92/43/EEB pagrindu, įgyvendinimo integruotus metodus. Šis reglamentas turėtų padėti į Sąjungos politiką integruoti biologinės įvairovės veiksmus ir pasiekti bendrą plataus užmojo tikslą: 2024 m. – 7,5 % metinių išlaidų pagal daugiametę finansinę programą, o 2026 m. ir 2027 m. – 10 % metinių išlaidų pagal daugiametę finansinę programą skirti biologinės įvairovės tikslams, kartu atsižvelgiant į esamus klimato ir biologinės įvairovės tikslų sutapimus.
  Sąjunga ir valstybės narės turėtų stebėti su biologine įvairove susijusias savo išlaidas, kad įvykdytų savo pareigas teikti ataskaitas pagal Biologinės įvairovės konvenciją. Taip pat turėtų būti laikomasi kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose numatytų stebėjimo reikalavimų. Su biologine įvairove susijusios išlaidos turėtų būti stebimos laikantis veiksmingos, skaidrios ir išsamios metodikos, kurią turi nustatyti Komisija, bendradarbiaudama su Europos Parlamentu ir Taryba, kaip nurodyta 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (19); |
| --- | --- |

(16)

siekiant sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų nykimą, be kita ko, jūrų ekosistemose, taip pat nukreipti šiuos procesus priešinga linkme, reikia remti atitinkamų Sąjungos teisės aktų ir politikos, įskaitant 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą dėl ES biologinės įvairovės strategijos 2030 m. „Gamtos grąžinimas į mūsų gyvenimus“, Tarybos direktyvą 92/43/EEB (16), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (17) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1143/2014 (18), plėtojimą, įgyvendinimą, vykdymo užtikrinimą ir vertinimą, visų pirma kaupiant žinių bazę, reikalingą politikai plėtoti ir įgyvendinti, taip pat plėtojant, bandant, demonstruojant ir taikant geriausią praktiką ir sprendimus, tokius kaip veiksmingas valdymas, nedideliu mastu arba specialiai pritaikant juos vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, įskaitant prioritetinių veiksmų programų, priimtų Direktyvos 92/43/EEB pagrindu, įgyvendinimo integruotus metodus. Šis reglamentas turėtų padėti į Sąjungos politiką integruoti biologinės įvairovės veiksmus ir pasiekti bendrą plataus užmojo tikslą: 2024 m. – 7,5 % metinių išlaidų pagal daugiametę finansinę programą, o 2026 m. ir 2027 m. – 10 % metinių išlaidų pagal daugiametę finansinę programą skirti biologinės įvairovės tikslams, kartu atsižvelgiant į esamus klimato ir biologinės įvairovės tikslų sutapimus.

Sąjunga ir valstybės narės turėtų stebėti su biologine įvairove susijusias savo išlaidas, kad įvykdytų savo pareigas teikti ataskaitas pagal Biologinės įvairovės konvenciją. Taip pat turėtų būti laikomasi kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose numatytų stebėjimo reikalavimų. Su biologine įvairove susijusios išlaidos turėtų būti stebimos laikantis veiksmingos, skaidrios ir išsamios metodikos, kurią turi nustatyti Komisija, bendradarbiaudama su Europos Parlamentu ir Taryba, kaip nurodyta 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo (19);

| (17) | iš pastarojo meto vertinimų, įskaitant ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūrą ir gamtos teisės aktų tinkamumo patikrą, matyti, kad viena pagrindinių Sąjungos gamtos teisės aktų ir biologinės įvairovės strategijos nepakankamo įgyvendinimo priežasčių yra nepakankamas finansavimas.
  Pagrindinėmis Sąjungos finansavimo priemonėmis, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1301/2013 (20) (toliau – Europos regioninės plėtros fondas), ir Sanglaudos fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1300/2013 (21) (toliau – Sanglaudos fondas), Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1305/2013 (22) (toliau – Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai), ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo, kuriuo panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 (toliau – Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas), papildomumo pagrindu būtų galima svariai prisidėti tenkinant šiuos poreikius. Programa LIFE tokio integravimo veiksmingumas galėtų būti toliau didinamas įgyvendinant strateginius gamtos projektus, skirtus skatinti Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės teisės aktų ir politikos įgyvendinimą, įskaitant pagal Direktyvą 92/43/EEB priimtose prioritetinių veiksmų programose nustatytus veiksmus. Strateginiais gamtos projektais turėtų būti remiamos valstybių narių veiksmų programos, kuriomis siekiama atitinkamus gamtos ir biologinės įvairovės tikslus integruoti į kitų sričių politiką ir kitas finansavimo programas, taip užtikrinant, kad šių rūšių politikai įgyvendinti būtų sutelkta reikiamų lėšų.
  Valstybėms narėms savo bendros žemės ūkio politikos strateginiame plane turėtų būti leidžiama nuspręsti tam tikrą Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai asignavimų dalį panaudoti siekiant pritraukti paramą veiksmams, kuriais papildomi šiame reglamente apibrėžti strateginiai gamtos projektai; |
| --- | --- |

(17)

iš pastarojo meto vertinimų, įskaitant ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. laikotarpio vidurio peržiūrą ir gamtos teisės aktų tinkamumo patikrą, matyti, kad viena pagrindinių Sąjungos gamtos teisės aktų ir biologinės įvairovės strategijos nepakankamo įgyvendinimo priežasčių yra nepakankamas finansavimas.

Pagrindinėmis Sąjungos finansavimo priemonėmis, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1301/2013 (20) (toliau – Europos regioninės plėtros fondas), ir Sanglaudos fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1300/2013 (21) (toliau – Sanglaudos fondas), Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1305/2013 (22) (toliau – Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai), ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo, kuriuo panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 (toliau – Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas), papildomumo pagrindu būtų galima svariai prisidėti tenkinant šiuos poreikius. Programa LIFE tokio integravimo veiksmingumas galėtų būti toliau didinamas įgyvendinant strateginius gamtos projektus, skirtus skatinti Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės teisės aktų ir politikos įgyvendinimą, įskaitant pagal Direktyvą 92/43/EEB priimtose prioritetinių veiksmų programose nustatytus veiksmus. Strateginiais gamtos projektais turėtų būti remiamos valstybių narių veiksmų programos, kuriomis siekiama atitinkamus gamtos ir biologinės įvairovės tikslus integruoti į kitų sričių politiką ir kitas finansavimo programas, taip užtikrinant, kad šių rūšių politikai įgyvendinti būtų sutelkta reikiamų lėšų.

Valstybėms narėms savo bendros žemės ūkio politikos strateginiame plane turėtų būti leidžiama nuspręsti tam tikrą Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai asignavimų dalį panaudoti siekiant pritraukti paramą veiksmams, kuriais papildomi šiame reglamente apibrėžti strateginiai gamtos projektai;

| (18) | siekiant skatinti žiedinę ekonomiką ir efektyvų išteklių naudojimą turi keistis būdai, kaip projektuojamos, gaminamos, vartojamos, taisomos, pakartotinai naudojamos, perdirbamos ir šalinamos medžiagos ir produktai, įskaitant plastiką, ir pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas visam produktų gyvavimo ciklui. Programa LIFE turėtų būti padedama pereiti prie žiedinės ekonomikos modelio – turėtų būti teikiama finansinė parama, skirta įvairiems subjektams, kaip antai įmonėms, valdžios institucijoms ir vartotojams, visų pirma taikant, plėtojant ir atkartojant geriausias technologijas, praktiką ir sprendimus, specialiai pritaikytus vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, be kita ko, laikantis integruoto požiūrio į atliekų hierarchijos taikymą ir atliekų tvarkymo bei prevencijos planų įgyvendinimą. Padedant įgyvendinti 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikatą dėl Europinės plastikų žiedinėje ekonomikoje strategijos, galėtų būti imtasi veiksmų visų pirma jūrą teršiančių šiukšlių problemai spręsti; |
| --- | --- |

(18)

siekiant skatinti žiedinę ekonomiką ir efektyvų išteklių naudojimą turi keistis būdai, kaip projektuojamos, gaminamos, vartojamos, taisomos, pakartotinai naudojamos, perdirbamos ir šalinamos medžiagos ir produktai, įskaitant plastiką, ir pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas visam produktų gyvavimo ciklui. Programa LIFE turėtų būti padedama pereiti prie žiedinės ekonomikos modelio – turėtų būti teikiama finansinė parama, skirta įvairiems subjektams, kaip antai įmonėms, valdžios institucijoms ir vartotojams, visų pirma taikant, plėtojant ir atkartojant geriausias technologijas, praktiką ir sprendimus, specialiai pritaikytus vietos, regioninėms arba nacionalinėms aplinkybėms, be kita ko, laikantis integruoto požiūrio į atliekų hierarchijos taikymą ir atliekų tvarkymo bei prevencijos planų įgyvendinimą. Padedant įgyvendinti 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikatą dėl Europinės plastikų žiedinėje ekonomikoje strategijos, galėtų būti imtasi veiksmų visų pirma jūrą teršiančių šiukšlių problemai spręsti;

| (19) | aukšto lygio aplinkos apsauga yra itin svarbi Sąjungos piliečių sveikatai ir gerovei. Programa LIFE turėtų būti remiami Sąjungos tikslai gaminti ir naudoti chemines medžiagas taip, kad būtų kuo labiau sumažintas didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai, siekiant Sąjungoje įgyvendinti netoksiškos aplinkos tikslą. Programa LIFE taip pat turėtų būti remiama veikla, kuria siekiama palengvinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB (23) įgyvendinimą, kad būtų užtikrintas toks triukšmo lygis, kuriuo nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

(19)

aukšto lygio aplinkos apsauga yra itin svarbi Sąjungos piliečių sveikatai ir gerovei. Programa LIFE turėtų būti remiami Sąjungos tikslai gaminti ir naudoti chemines medžiagas taip, kad būtų kuo labiau sumažintas didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai, siekiant Sąjungoje įgyvendinti netoksiškos aplinkos tikslą. Programa LIFE taip pat turėtų būti remiama veikla, kuria siekiama palengvinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB (23) įgyvendinimą, kad būtų užtikrintas toks triukšmo lygis, kuriuo nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai;

| (20) | Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai ir aplinkai, kartu stiprinant oro kokybės gerinimo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo sinergiją. Visuomenė yra gerai informuota apie oro taršą, ir piliečiai tikisi institucijų veiksmų, ypač tose vietovėse, kuriose gyventojai ir ekosistemos susiduria su dideliu oro teršalų kiekiu. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 (24) pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal programą LIFE turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, kurie teikia galimybių pritraukti viešųjų ir privačiųjų lėšų, kad jie būtų geriausios praktikos pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis skatinamoji priemonė; |
| --- | --- |

(20)

Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai ir aplinkai, kartu stiprinant oro kokybės gerinimo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo sinergiją. Visuomenė yra gerai informuota apie oro taršą, ir piliečiai tikisi institucijų veiksmų, ypač tose vietovėse, kuriose gyventojai ir ekosistemos susiduria su dideliu oro teršalų kiekiu. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 (24) pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal programą LIFE turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, kurie teikia galimybių pritraukti viešųjų ir privačiųjų lėšų, kad jie būtų geriausios praktikos pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis skatinamoji priemonė;

| (21) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB (25) buvo nustatyta Sąjungos paviršinių vandenų, pakrančių vandenų, tarpinių vandenų ir požeminio vandens apsaugos sistema. Tos direktyvos tikslų būtų padedama siekti geriau įgyvendinant vandens politikos tikslus ir juos geriau integruojant į kitų sričių politiką. Todėl pagal programą LIFE turėtų būti remiami projektai, kuriais prisidedama veiksmingai įgyvendinant Direktyvą 2000/60/EB ir kitus atitinkamus Sąjungos vandens srities teisės aktus, kuriais padedama pasiekti gerą Sąjungos vandens telkinių būklę – taikant, plėtojant ir atkartojant geriausią praktiką, taip pat sutelkiant papildomuosius veiksmus pagal kitas Sąjungos programas arba finansinius šaltinius; |
| --- | --- |

(21)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB (25) buvo nustatyta Sąjungos paviršinių vandenų, pakrančių vandenų, tarpinių vandenų ir požeminio vandens apsaugos sistema. Tos direktyvos tikslų būtų padedama siekti geriau įgyvendinant vandens politikos tikslus ir juos geriau integruojant į kitų sričių politiką. Todėl pagal programą LIFE turėtų būti remiami projektai, kuriais prisidedama veiksmingai įgyvendinant Direktyvą 2000/60/EB ir kitus atitinkamus Sąjungos vandens srities teisės aktus, kuriais padedama pasiekti gerą Sąjungos vandens telkinių būklę – taikant, plėtojant ir atkartojant geriausią praktiką, taip pat sutelkiant papildomuosius veiksmus pagal kitas Sąjungos programas arba finansinius šaltinius;

| (22) | jūros aplinkos apsauga ir atkūrimas yra vienas bendrų Sąjungos aplinkos politikos tikslų. Pagal programą LIFE turėtų būti remiamas biologinės įvairovės ir jūrų ekosistemų, visų pirma tinklo „Natura 2000“ jūrų teritorijose, valdymas, išsaugojimas, atkūrimas ir stebėsena, taip pat rūšių apsauga pagal prioritetinių veiksmų programas, priimtas pagal Direktyvą 92/43/EEB; geros aplinkos būklės užtikrinimas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (26); jūrų švaros ir geros būklės skatinimas; 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikato dėl Europos plastikų žiedinėje ekonomikoje strategijos įgyvendinimo, visų pirma siekiant spręsti į jūrą išmestų žvejybos įrankių ir jūrą teršiančių šiukšlių problemą; taip pat Sąjungos dalyvavimo tarptautiniu mastu valdant vandenynus skatinimas – šis dalyvavimas yra būtinas, kad būtų pasiekti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslai, o ateinančioms kartoms būtų užtikrinti gyvybingi vandenynai. Į programos LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus turėtų būti įtraukti atitinkami veiksmai, kuriais siekiama apsaugoti jūrų aplinką; |
| --- | --- |

(22)

jūros aplinkos apsauga ir atkūrimas yra vienas bendrų Sąjungos aplinkos politikos tikslų. Pagal programą LIFE turėtų būti remiamas biologinės įvairovės ir jūrų ekosistemų, visų pirma tinklo „Natura 2000“ jūrų teritorijose, valdymas, išsaugojimas, atkūrimas ir stebėsena, taip pat rūšių apsauga pagal prioritetinių veiksmų programas, priimtas pagal Direktyvą 92/43/EEB; geros aplinkos būklės užtikrinimas laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (26); jūrų švaros ir geros būklės skatinimas; 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikato dėl Europos plastikų žiedinėje ekonomikoje strategijos įgyvendinimo, visų pirma siekiant spręsti į jūrą išmestų žvejybos įrankių ir jūrą teršiančių šiukšlių problemą; taip pat Sąjungos dalyvavimo tarptautiniu mastu valdant vandenynus skatinimas – šis dalyvavimas yra būtinas, kad būtų pasiekti Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslai, o ateinančioms kartoms būtų užtikrinti gyvybingi vandenynai. Į programos LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus turėtų būti įtraukti atitinkami veiksmai, kuriais siekiama apsaugoti jūrų aplinką;

| (23) | siekiant geresnio valdymo aplinkos, klimato kaitos ir susijusiais energetikos pertvarkos klausimais, reikia įtraukti pilietinę visuomenę ir tuo tikslu didinti visuomenės informuotumą, be kita ko, pasitelkiant komunikacijos strategiją, kuria atsižvelgiama į naujus žiniasklaidos ir socialinius tinklus, vartotojų įtraukimą, ir plėsti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, įskaitant nevyriausybines organizacijas (NVO), konsultuojantis dėl atitinkamos politikos ir ją įgyvendinant visais lygmenimis. Todėl yra tikslinga, kad pagal programą LIFE būtų remiamos įvairios NVO ir ne pelno subjektų tinklai, kurie siekia bendro Sąjungos intereso tikslo ir kurie visų pirma aktyviai veikia aplinkos arba klimato politikos srityje, konkurencingai ir skaidriai teikiant jiems dotacijas veiklai, siekiant padėti tokioms NVO, tinklams ir subjektams veiksmingai prisidėti prie Sąjungos politikos įgyvendinimo ir kurti bei stiprinti jų gebėjimą tapti veiksmingesniais partneriais; |
| --- | --- |

(23)

siekiant geresnio valdymo aplinkos, klimato kaitos ir susijusiais energetikos pertvarkos klausimais, reikia įtraukti pilietinę visuomenę ir tuo tikslu didinti visuomenės informuotumą, be kita ko, pasitelkiant komunikacijos strategiją, kuria atsižvelgiama į naujus žiniasklaidos ir socialinius tinklus, vartotojų įtraukimą, ir plėsti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, įskaitant nevyriausybines organizacijas (NVO), konsultuojantis dėl atitinkamos politikos ir ją įgyvendinant visais lygmenimis. Todėl yra tikslinga, kad pagal programą LIFE būtų remiamos įvairios NVO ir ne pelno subjektų tinklai, kurie siekia bendro Sąjungos intereso tikslo ir kurie visų pirma aktyviai veikia aplinkos arba klimato politikos srityje, konkurencingai ir skaidriai teikiant jiems dotacijas veiklai, siekiant padėti tokioms NVO, tinklams ir subjektams veiksmingai prisidėti prie Sąjungos politikos įgyvendinimo ir kurti bei stiprinti jų gebėjimą tapti veiksmingesniais partneriais;

| (24) | nors valdymo visais lygmenimis gerinimas turėtų būti kompleksinis visų programos LIFE paprogramių tikslas, pagal programą LIFE turėtų būti remiamas aplinkos ir klimato acquis, visų pirma horizontaliųjų aplinkos valdymo teisės aktų, įskaitant teisės aktus, kuriais įgyvendinama Orhuso konvencija, plėtojimas, įgyvendinimas, jų vykdymo užtikrinimas ir laikymasis; |
| --- | --- |

(24)

nors valdymo visais lygmenimis gerinimas turėtų būti kompleksinis visų programos LIFE paprogramių tikslas, pagal programą LIFE turėtų būti remiamas aplinkos ir klimato acquis, visų pirma horizontaliųjų aplinkos valdymo teisės aktų, įskaitant teisės aktus, kuriais įgyvendinama Orhuso konvencija, plėtojimas, įgyvendinimas, jų vykdymo užtikrinimas ir laikymasis;

| (25) | pagal programą LIFE rinkos dalyviai turėtų būti rengiami ir remiami siekiant pereiti prie tvarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, atsinaujinančiąja energija grindžiamos, neutralaus poveikio klimatui ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos – išbandant naujas verslo galimybes, atnaujinant profesinius įgūdžius, suteikiant vartotojams daugiau galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukiant ir įgalinant nuomonės formuotojus ir išbandant naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje, reikėtų skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą; |
| --- | --- |

(25)

pagal programą LIFE rinkos dalyviai turėtų būti rengiami ir remiami siekiant pereiti prie tvarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, atsinaujinančiąja energija grindžiamos, neutralaus poveikio klimatui ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos – išbandant naujas verslo galimybes, atnaujinant profesinius įgūdžius, suteikiant vartotojams daugiau galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukiant ir įgalinant nuomonės formuotojus ir išbandant naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje, reikėtų skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą;

| (26) | programa LIFE yra sukurta tam, kad būtų remiamas būdų, požiūrių ir geriausios praktikos, kuriuos galima atkartoti ir įgyvendinti didesniu mastu, demonstravimas. Naujoviški sprendimai padėtų gerinti aplinkosauginį veiksmingumą ir tvarumą, visų pirma plėtojant tvarią ūkininkavimo praktiką vietovėse, kuriose vykdoma su klimatu, vandeniu, dirvožemiu, biologine įvairove ir atliekomis susijusi veikla. Todėl reikėtų pabrėžti sinergiją su kitomis programomis ir politika, pavyzdžiui, Europos inovacijų partneryste žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje ir ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistema; |
| --- | --- |

(26)

programa LIFE yra sukurta tam, kad būtų remiamas būdų, požiūrių ir geriausios praktikos, kuriuos galima atkartoti ir įgyvendinti didesniu mastu, demonstravimas. Naujoviški sprendimai padėtų gerinti aplinkosauginį veiksmingumą ir tvarumą, visų pirma plėtojant tvarią ūkininkavimo praktiką vietovėse, kuriose vykdoma su klimatu, vandeniu, dirvožemiu, biologine įvairove ir atliekomis susijusi veikla. Todėl reikėtų pabrėžti sinergiją su kitomis programomis ir politika, pavyzdžiui, Europos inovacijų partneryste žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje ir ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistema;

| (27) | Sąjungos lygmeniu didelės investicijos į aplinkos ir klimato politikos veiksmus pirmiausia finansuojamos pagal pagrindines Sąjungos finansavimo programas. Todėl būtina stiprinti integravimo pastangas siekiant užtikrinti veiklos pagal kitas Sąjungos finansavimo programas tvarumą, palankumą biologinei įvairovei ir atsparumo klimato kaitai didinimą, taip pat tvarumo apsaugos garantijų įtraukimą į visas ES priemones. Kadangi strateginiams integruotiesiems projektams ir strateginiams gamtos projektams, rengtiniems pagal programą LIFE, tenka skatinamasis vaidmuo, jais turėtų būti papildomos finansavimo galimybės, kurių esama pagal tas finansavimo programas ir naudojant kitus finansavimo šaltinius, pavyzdžiui, nacionalines lėšas, taip pat turėtų būti siekiama sinergijos; |
| --- | --- |

(27)

Sąjungos lygmeniu didelės investicijos į aplinkos ir klimato politikos veiksmus pirmiausia finansuojamos pagal pagrindines Sąjungos finansavimo programas. Todėl būtina stiprinti integravimo pastangas siekiant užtikrinti veiklos pagal kitas Sąjungos finansavimo programas tvarumą, palankumą biologinei įvairovei ir atsparumo klimato kaitai didinimą, taip pat tvarumo apsaugos garantijų įtraukimą į visas ES priemones. Kadangi strateginiams integruotiesiems projektams ir strateginiams gamtos projektams, rengtiniems pagal programą LIFE, tenka skatinamasis vaidmuo, jais turėtų būti papildomos finansavimo galimybės, kurių esama pagal tas finansavimo programas ir naudojant kitus finansavimo šaltinius, pavyzdžiui, nacionalines lėšas, taip pat turėtų būti siekiama sinergijos;

| (28) | strateginių gamtos projektų ir strateginių integruotųjų projektų sėkmė priklauso nuo glaudaus nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bei nevalstybinių subjektų, kuriems aktualūs programos LIFE tikslai, bendradarbiavimo. Todėl sprendimų, susijusių su projektų rengimu, įgyvendinimu, vertinimu ir stebėsena, atžvilgiu turėtų būti taikomi skaidrumo ir atskleidimo principai, visų pirma integravimo atveju arba tuomet, kai naudojamasi įvairiais finansavimo šaltiniais; |
| --- | --- |

(28)

strateginių gamtos projektų ir strateginių integruotųjų projektų sėkmė priklauso nuo glaudaus nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bei nevalstybinių subjektų, kuriems aktualūs programos LIFE tikslai, bendradarbiavimo. Todėl sprendimų, susijusių su projektų rengimu, įgyvendinimu, vertinimu ir stebėsena, atžvilgiu turėtų būti taikomi skaidrumo ir atskleidimo principai, visų pirma integravimo atveju arba tuomet, kai naudojamasi įvairiais finansavimo šaltiniais;

| (29) | atsižvelgiant į tai, kad klimato kaitos klausimus svarbu spręsti koordinuotai ir su užmoju, laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, programa LIFE bus padedama integruoti klimato politikos veiksmus ir pasiekti bendrą tikslą, kad bent 30 % ES biudžeto būtų skirta išlaidoms, kuriomis remiami klimato tikslai. Numatoma, kad vykdant veiksmus pagal programą LIFE 61 % viso programai LIFE skirto finansinio paketo bus skirta klimato tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti rengiant ir įgyvendinant programą LIFE, jie bus pakartotinai įvertinti vykdant atitinkamus vertinimo ir peržiūros procesus. Vadovaujantis Europos žaliuoju kursu, veiksmais pagal programą LIFE turėtų būti paisoma žalos nedarymo principo; |
| --- | --- |

(29)

atsižvelgiant į tai, kad klimato kaitos klausimus svarbu spręsti koordinuotai ir su užmoju, laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, programa LIFE bus padedama integruoti klimato politikos veiksmus ir pasiekti bendrą tikslą, kad bent 30 % ES biudžeto būtų skirta išlaidoms, kuriomis remiami klimato tikslai. Numatoma, kad vykdant veiksmus pagal programą LIFE 61 % viso programai LIFE skirto finansinio paketo bus skirta klimato tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti rengiant ir įgyvendinant programą LIFE, jie bus pakartotinai įvertinti vykdant atitinkamus vertinimo ir peržiūros procesus. Vadovaujantis Europos žaliuoju kursu, veiksmais pagal programą LIFE turėtų būti paisoma žalos nedarymo principo;

| (30) | įgyvendinant programą LIFE deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, pateiktoje 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate dėl sustiprintos ir atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato ir atitinkamą energetikos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

(30)

įgyvendinant programą LIFE deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, pateiktoje 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate dėl sustiprintos ir atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato ir atitinkamą energetikos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką;

| (31) | remdama programos LIFE įgyvendinimą Komisija turėtų bendradarbiauti su programos LIFE nacionalinių kontaktinių asmenų tinklu, siekdama skatinti bendradarbiavimą, kurio tikslas – gerinti nacionalinio kontaktinio asmens paslaugas ir padidinti šių paslaugų veiksmingumą visoje Sąjungoje, padidinti bendrą teikiamų pasiūlymų kokybę, rengti seminarus ir praktinius užsiėmimus, skelbti pagal programą LIFE finansuojamų projektų sąrašus arba vykdyti kitą veiklą, pavyzdžiui, žiniasklaidos kampanijas, kad būtų geriau platinami projektų rezultatai ir palengvinamas keitimasis patirtimi, žiniomis bei geriausia praktika, taip pat būtų skatinama projektų rezultatus atkartoti visoje Sąjungoje, taip skatinant bendradarbiavimą ir ryšių palaikymą. Tokia veikla visų pirma turėtų būti nukreipta į valstybes nares, kurios panaudoja mažai lėšų, ir ja turėtų būti palengvintas projektų paramos gavėjų, pareiškėjų ir suinteresuotųjų subjektų, susijusių su užbaigtais arba tebevykdomais tos pačios srities projektais, ryšių palaikymas ir bendradarbiavimas. Itin svarbu, kad tokia ryšių palaikymo ir bendradarbiavimo veikla būtų nukreipta į regionines ir vietos valdžios institucijas ir suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(31)

remdama programos LIFE įgyvendinimą Komisija turėtų bendradarbiauti su programos LIFE nacionalinių kontaktinių asmenų tinklu, siekdama skatinti bendradarbiavimą, kurio tikslas – gerinti nacionalinio kontaktinio asmens paslaugas ir padidinti šių paslaugų veiksmingumą visoje Sąjungoje, padidinti bendrą teikiamų pasiūlymų kokybę, rengti seminarus ir praktinius užsiėmimus, skelbti pagal programą LIFE finansuojamų projektų sąrašus arba vykdyti kitą veiklą, pavyzdžiui, žiniasklaidos kampanijas, kad būtų geriau platinami projektų rezultatai ir palengvinamas keitimasis patirtimi, žiniomis bei geriausia praktika, taip pat būtų skatinama projektų rezultatus atkartoti visoje Sąjungoje, taip skatinant bendradarbiavimą ir ryšių palaikymą. Tokia veikla visų pirma turėtų būti nukreipta į valstybes nares, kurios panaudoja mažai lėšų, ir ja turėtų būti palengvintas projektų paramos gavėjų, pareiškėjų ir suinteresuotųjų subjektų, susijusių su užbaigtais arba tebevykdomais tos pačios srities projektais, ryšių palaikymas ir bendradarbiavimas. Itin svarbu, kad tokia ryšių palaikymo ir bendradarbiavimo veikla būtų nukreipta į regionines ir vietos valdžios institucijas ir suinteresuotuosius subjektus;

| (32) | kriterijus, kuriuo vadovaujamasi projektų vertinimo ir sutarčių skyrimo pagal programą LIFE procese, turėtų būti kokybė. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pasiekti programos LIFE tikslus visoje Sąjungoje ir skatinti teikti kokybiškus projektų pasiūlymus, turėtų būti skiriamas finansavimas techninės pagalbos projektams, kuriais siekiama veiksmingai dalyvauti programoje LIFE. Komisija turėtų siekti veiksmingos, kokybe grindžiamos geografinės aprėpties visoje Sąjungoje, be kita ko, padėdama valstybėms narėms gerinti projektų kokybę, stiprinant gebėjimus. Žemas veiksmingo dalyvavimo lygis, reikalavimus atitinkanti veikla ir skyrimo kriterijai pagal programą LIFE turėtų būti nustatyti daugiametėje darbo programoje, vadovaujantis pareiškėjų iš atitinkamų valstybių narių dalyvavimo ir sėkmingų rezultatų lygiais, be kita ko, atsižvelgiant į gyventojų skaičių ir tankį, bendrą tinklo „Natura 2000“ teritorijų kiekvienoje valstybėje narėje plotą, išreikštą visų tinklo „Natura 2000“ teritorijų santykine dalimi ir valstybės narės teritorijos bei joje esančių tinklo „Natura 2000“ teritorijų santykiu. Reikalavimus atitinkanti veikla turėtų būti tokio pobūdžio, kad ja būtų siekiama pagerinti projektų paraiškų kokybę; |
| --- | --- |

(32)

kriterijus, kuriuo vadovaujamasi projektų vertinimo ir sutarčių skyrimo pagal programą LIFE procese, turėtų būti kokybė. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pasiekti programos LIFE tikslus visoje Sąjungoje ir skatinti teikti kokybiškus projektų pasiūlymus, turėtų būti skiriamas finansavimas techninės pagalbos projektams, kuriais siekiama veiksmingai dalyvauti programoje LIFE. Komisija turėtų siekti veiksmingos, kokybe grindžiamos geografinės aprėpties visoje Sąjungoje, be kita ko, padėdama valstybėms narėms gerinti projektų kokybę, stiprinant gebėjimus. Žemas veiksmingo dalyvavimo lygis, reikalavimus atitinkanti veikla ir skyrimo kriterijai pagal programą LIFE turėtų būti nustatyti daugiametėje darbo programoje, vadovaujantis pareiškėjų iš atitinkamų valstybių narių dalyvavimo ir sėkmingų rezultatų lygiais, be kita ko, atsižvelgiant į gyventojų skaičių ir tankį, bendrą tinklo „Natura 2000“ teritorijų kiekvienoje valstybėje narėje plotą, išreikštą visų tinklo „Natura 2000“ teritorijų santykine dalimi ir valstybės narės teritorijos bei joje esančių tinklo „Natura 2000“ teritorijų santykiu. Reikalavimus atitinkanti veikla turėtų būti tokio pobūdžio, kad ja būtų siekiama pagerinti projektų paraiškų kokybę;

| (33) | atsižvelgiant į 2018 m. sausio 18 d. Komisijos komunikatą dėl ES aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir aplinkos valdymo gerinimo veiksmų, siekiant palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą buvo sukurti Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo tinklas (IMPEL), Europos prokurorų tinklas aplinkos klausimais (ENPE) ir Europos Sąjungos teisėjų forumas aplinkos klausimais (EUFJE), ir jie atlieka unikalų vaidmenį užtikrinant Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimą. Jie svariai prisideda užtikrinant Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo nuoseklumą visoje Sąjungoje, išvengiant konkurencijos iškraipymo ir gerinant aplinkosauginio tikrinimo ir įstatymų vykdymo užtikrinimo mechanizmų kokybę tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmeniu taikant tinklų sistemą, ir suteikia galimybę keistis informacija ir patirtimi įvairiais administraciniais lygmenimis, be kita ko, rengiant mokymus ir išsamias diskusijas aplinkos klausimais ir vykdymo užtikrinimo aspektais, įskaitant stebėsenos ir leidimų suteikimo procesus. Atsižvelgiant į jų indėlį siekiant programos LIFE tikslų, yra tikslinga leisti dotacijas IMPEL, ENPE ir EUFJE skirti neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų galima ir toliau remti tų subjektų veiklą. Be to, kitais atvejais kvietimo gali būti nereikalaujama, atsižvelgiant į bendruosius Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (27) (toliau – Finansinis reglamentas) reikalavimus, pvz., valstybių narių paskirtoms ir jų atsakomybe veikiančioms įstaigoms, kai Sąjungos teisėkūros procedūra priimtame akte tos valstybės narės nurodomos kaip dotacijos gavėjos; |
| --- | --- |

(33)

atsižvelgiant į 2018 m. sausio 18 d. Komisijos komunikatą dėl ES aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir aplinkos valdymo gerinimo veiksmų, siekiant palengvinti valstybių narių bendradarbiavimą buvo sukurti Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo tinklas (IMPEL), Europos prokurorų tinklas aplinkos klausimais (ENPE) ir Europos Sąjungos teisėjų forumas aplinkos klausimais (EUFJE), ir jie atlieka unikalų vaidmenį užtikrinant Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimą. Jie svariai prisideda užtikrinant Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo nuoseklumą visoje Sąjungoje, išvengiant konkurencijos iškraipymo ir gerinant aplinkosauginio tikrinimo ir įstatymų vykdymo užtikrinimo mechanizmų kokybę tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmeniu taikant tinklų sistemą, ir suteikia galimybę keistis informacija ir patirtimi įvairiais administraciniais lygmenimis, be kita ko, rengiant mokymus ir išsamias diskusijas aplinkos klausimais ir vykdymo užtikrinimo aspektais, įskaitant stebėsenos ir leidimų suteikimo procesus. Atsižvelgiant į jų indėlį siekiant programos LIFE tikslų, yra tikslinga leisti dotacijas IMPEL, ENPE ir EUFJE skirti neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų galima ir toliau remti tų subjektų veiklą. Be to, kitais atvejais kvietimo gali būti nereikalaujama, atsižvelgiant į bendruosius Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (27) (toliau – Finansinis reglamentas) reikalavimus, pvz., valstybių narių paskirtoms ir jų atsakomybe veikiančioms įstaigoms, kai Sąjungos teisėkūros procedūra priimtame akte tos valstybės narės nurodomos kaip dotacijos gavėjos;

| (34) | tikslinga nustatyti programos LIFE finansinį paketą, kuriame būtų nustatyta svarbiausia orientacinė suma Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu, kaip apibrėžta 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo, 18 punkte; |
| --- | --- |

(34)

tikslinga nustatyti programos LIFE finansinį paketą, kuriame būtų nustatyta svarbiausia orientacinė suma Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto procedūros metu, kaip apibrėžta 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo, 18 punkte;

| (35) | turėtų būti nustatytos tokios didžiausios subsidijų pagal programą LIFE bendro finansavimo normos, kokios būtinos veiksmingam pagal programą LIFE teikiamos paramos lygiui išlaikyti. Siekiant atsižvelgti į prisitaikomumą, būtiną reaguojant į esamą veiksmų ir subjektų spektrą, konkrečios bendro finansavimo normos turėtų padėti užtikrinti tikrumą, kartu išlaikant lankstumo lygį, atitinkantį konkrečius poreikius ar reikalavimus. Konkrečioms bendro finansavimo normoms visada turėtų būti taikomos nustatytos atitinkamos didžiausios bendro finansavimo normos; |
| --- | --- |

(35)

turėtų būti nustatytos tokios didžiausios subsidijų pagal programą LIFE bendro finansavimo normos, kokios būtinos veiksmingam pagal programą LIFE teikiamos paramos lygiui išlaikyti. Siekiant atsižvelgti į prisitaikomumą, būtiną reaguojant į esamą veiksmų ir subjektų spektrą, konkrečios bendro finansavimo normos turėtų padėti užtikrinti tikrumą, kartu išlaikant lankstumo lygį, atitinkantį konkrečius poreikius ar reikalavimus. Konkrečioms bendro finansavimo normoms visada turėtų būti taikomos nustatytos atitinkamos didžiausios bendro finansavimo normos;

| (36) | šiam reglamentui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos pagal SESV 322 straipsnį priimtas Finansinis reglamentas. Finansiniame reglamente nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisykles, susijusias su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu valdymu, finansinėmis priemonėmis, biudžeto garantijomis, finansine parama ir apmokėjimu išorės ekspertams, ir nustatoma, kad turi būti vykdoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį patvirtintose taisyklėse taip pat numatyta bendra Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų sistema; |
| --- | --- |

(36)

šiam reglamentui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos pagal SESV 322 straipsnį priimtas Finansinis reglamentas. Finansiniame reglamente nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisykles, susijusias su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu valdymu, finansinėmis priemonėmis, biudžeto garantijomis, finansine parama ir apmokėjimu išorės ekspertams, ir nustatoma, kad turi būti vykdoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį patvirtintose taisyklėse taip pat numatyta bendra Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų sistema;

| (37) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (28), Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (29), (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (30) ir (ES) 2017/1939 (31) Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant priemones, susijusias su pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevencija, nustatymu, ištaisymu ir tyrimu, prarastų, neteisingai išmokėtų ir neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimu ir, kai tinkama, administracinių nuobaudų skyrimu. Visų pirma vadovaujantis reglamentais (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų.
  Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra turi įgaliojimus tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (32), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti Sąjungos finansinių interesų apsaugos klausimu, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Audito Rūmams, ir, kiek tai susiję su tvirtesniame bendradarbiavime pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, Europos prokuratūrai, ir užtikrinti, kad visos trečiosios šalys, dalyvaujančios įgyvendinant Sąjungos lėšas, suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(37)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (28), Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (29), (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (30) ir (ES) 2017/1939 (31) Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant priemones, susijusias su pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevencija, nustatymu, ištaisymu ir tyrimu, prarastų, neteisingai išmokėtų ir neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimu ir, kai tinkama, administracinių nuobaudų skyrimu. Visų pirma vadovaujantis reglamentais (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų.

Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra turi įgaliojimus tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (32), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti Sąjungos finansinių interesų apsaugos klausimu, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Audito Rūmams, ir, kiek tai susiję su tvirtesniame bendradarbiavime pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, Europos prokuratūrai, ir užtikrinti, kad visos trečiosios šalys, dalyvaujančios įgyvendinant Sąjungos lėšas, suteiktų lygiavertes teises;

| (38) | programos LIFE biudžeto finansavimo rūšys ir veiklos įgyvendinimo būdai turėtų būti pasirenkami remiantis tuo, ar jais galima pasiekti veiksmų konkrečių tikslų ir rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti apsvarstyta galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius. Komisija turėtų užtikrinti, kad įgyvendinimas būtų lengvai suprantamas, ir turėtų propaguoti tikrą supaprastinimą projektų rengėjams; |
| --- | --- |

(38)

programos LIFE biudžeto finansavimo rūšys ir veiklos įgyvendinimo būdai turėtų būti pasirenkami remiantis tuo, ar jais galima pasiekti veiksmų konkrečių tikslų ir rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti apsvarstyta galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius. Komisija turėtų užtikrinti, kad įgyvendinimas būtų lengvai suprantamas, ir turėtų propaguoti tikrą supaprastinimą projektų rengėjams;

| (39) | kai tikslinga, programos LIFE politikos tikslų turėtų būti siekiama finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis pagal Reglamentą (ES) 2021/523, įskaitant iš programos LIFE paskirtą sumą, nurodytą tos programos daugiametėse darbo programose; |
| --- | --- |

(39)

kai tikslinga, programos LIFE politikos tikslų turėtų būti siekiama finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis pagal Reglamentą (ES) 2021/523, įskaitant iš programos LIFE paskirtą sumą, nurodytą tos programos daugiametėse darbo programose;

| (40) | pagal Tarybos sprendimo 2013/755/ES (33) 94 straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose įsisteigę subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į programos LIFE taisykles bei tikslus ir galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi. Tų subjektų dalyvavimas įgyvendinant programą LIFE pirmiausia turėtų būti susietas su projektais, įgyvendinamais pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“; |
| --- | --- |

(40)

pagal Tarybos sprendimo 2013/755/ES (33) 94 straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose įsisteigę subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į programos LIFE taisykles bei tikslus ir galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi. Tų subjektų dalyvavimas įgyvendinant programą LIFE pirmiausia turėtų būti susietas su projektais, įgyvendinamais pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“;

| (41) | savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijose (BEST) schema skatinamas biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamus požiūrius į prisitaikymą prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. 2011 m. patvirtinus parengiamosios veiklos iniciatyvą BEST, o vėliau – programą BEST 2.0 ir projektą BEST RUP, BEST padėjo padidinti informuotumą apie atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą ir esminį vaidmenį siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Komisijos skaičiavimais, finansinės paramos šiose teritorijose vykdomiems vietos lygmens projektams poreikis yra 8 mln. EUR per metus. 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užjūrio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą. Todėl yra tikslinga, kad pagal programą LIFE būtų finansuojamos mažos dotacijos, skirtos biologinei įvairovei, įskaitant gebėjimų stiprinimą ir skatinamuosius veiksmus, tiek atokiausiuose regionuose, tiek užjūrio šalyse ir teritorijose; |
| --- | --- |

(41)

savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijose (BEST) schema skatinamas biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamus požiūrius į prisitaikymą prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. 2011 m. patvirtinus parengiamosios veiklos iniciatyvą BEST, o vėliau – programą BEST 2.0 ir projektą BEST RUP, BEST padėjo padidinti informuotumą apie atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą ir esminį vaidmenį siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Komisijos skaičiavimais, finansinės paramos šiose teritorijose vykdomiems vietos lygmens projektams poreikis yra 8 mln. EUR per metus. 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užjūrio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą. Todėl yra tikslinga, kad pagal programą LIFE būtų finansuojamos mažos dotacijos, skirtos biologinei įvairovei, įskaitant gebėjimų stiprinimą ir skatinamuosius veiksmus, tiek atokiausiuose regionuose, tiek užjūrio šalyse ir teritorijose;

| (42) | programa LIFE turėtų būti atvira trečiosioms valstybėms, laikantis Sąjungos ir tų valstybių susitarimų, kuriais nustatomos konkrečios jų dalyvavimo sąlygos; |
| --- | --- |

(42)

programa LIFE turėtų būti atvira trečiosioms valstybėms, laikantis Sąjungos ir tų valstybių susitarimų, kuriais nustatomos konkrečios jų dalyvavimo sąlygos;

| (43) | trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose bendradarbiaudamos pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą (34), kuriame numatyta, kad programos įgyvendinamos pagal tą susitarimą priimtu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remiantis kitomis teisinėmis priemonėmis. Šiame reglamente turėtų būti numatyta konkreti nuostata, pagal kurią reikalaujama, kad trečiosios valstybės suteiktų būtinas teises ir prieigą, reikalingas atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją; |
| --- | --- |

(43)

trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose bendradarbiaudamos pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą (34), kuriame numatyta, kad programos įgyvendinamos pagal tą susitarimą priimtu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remiantis kitomis teisinėmis priemonėmis. Šiame reglamente turėtų būti numatyta konkreti nuostata, pagal kurią reikalaujama, kad trečiosios valstybės suteiktų būtinas teises ir prieigą, reikalingas atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją;

| (44) | remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (35) 22 ir 23 punktais, programa LIFE turėtų būti vertinama remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant administracinės naštos, tenkančios visų pirma valstybėms narėms ir pernelyg didelio reguliavimo. Į tuos reikalavimus, kai tikslinga, turėtų būti įtraukti išmatuojamieji rodikliai, kuriuos taikant būtų vertinamas programos LIFE poveikis vietoje. Visas programos LIFE poveikis susikaupia dėl netiesioginio, ilgalaikio ir sunkiai išmatuojamo indėlio siekiant įvairiausių Sąjungos aplinkos ir klimato tikslų. Programai LIFE stebėti, šiame reglamente nustatyti tiesioginiai produkto rodikliai ir stebėjimo reikalavimai turėtų būti papildyti specialių projekto lygmens rodiklių rinkiniu – šie rodikliai turės būti apibūdinti daugiametėse darbo programose arba kvietimuose teikti pasiūlymus ir būti susiję su, inter alia, „Natura 2000“ ir tam tikrų į atmosferą išmetamų teršalų kiekiu; |
| --- | --- |

(44)

remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (35) 22 ir 23 punktais, programa LIFE turėtų būti vertinama remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant administracinės naštos, tenkančios visų pirma valstybėms narėms ir pernelyg didelio reguliavimo. Į tuos reikalavimus, kai tikslinga, turėtų būti įtraukti išmatuojamieji rodikliai, kuriuos taikant būtų vertinamas programos LIFE poveikis vietoje. Visas programos LIFE poveikis susikaupia dėl netiesioginio, ilgalaikio ir sunkiai išmatuojamo indėlio siekiant įvairiausių Sąjungos aplinkos ir klimato tikslų. Programai LIFE stebėti, šiame reglamente nustatyti tiesioginiai produkto rodikliai ir stebėjimo reikalavimai turėtų būti papildyti specialių projekto lygmens rodiklių rinkiniu – šie rodikliai turės būti apibūdinti daugiametėse darbo programose arba kvietimuose teikti pasiūlymus ir būti susiję su, inter alia, „Natura 2000“ ir tam tikrų į atmosferą išmetamų teršalų kiekiu;

| (45) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su daugiamečių darbo programų patvirtinimu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (36); |
| --- | --- |

(45)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su daugiamečių darbo programų patvirtinimu, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (36);

| (46) | siekiant užtikrinti, kad parama pagal programą LIFE ir programos įgyvendinimas atitiktų Sąjungos politiką ir prioritetus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kad šis reglamentas būtų iš dalies pakeistas peržiūrint ar papildant rodiklius, arba kad šis reglamentas būtų papildytas apibrėžiant konkrečius kiekvienos paprogramės ir projekto tipo rodiklius, ir nustatant stebėsenos ir vertinimo sistemą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(46)

siekiant užtikrinti, kad parama pagal programą LIFE ir programos įgyvendinimas atitiktų Sąjungos politiką ir prioritetus, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kad šis reglamentas būtų iš dalies pakeistas peržiūrint ar papildant rodiklius, arba kad šis reglamentas būtų papildytas apibrėžiant konkrečius kiekvienos paprogramės ir projekto tipo rodiklius, ir nustatant stebėsenos ir vertinimo sistemą. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (47) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. padėti užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir plačių užmojų klimato politikos veiksmus, darnų vystymąsi ir su tinkamu valdymu ir įvairius suinteresuotuosius subjektus apimančiu požiūriu pasiekti Sąjungos aplinkos, biologinės įvairovės, klimato, žiedinės ekonomikos ir atitinkamų atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo teisės aktų, strategijų bei planų tikslus ir siekinius arba įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl šio reglamento masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(47)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. padėti užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir plačių užmojų klimato politikos veiksmus, darnų vystymąsi ir su tinkamu valdymu ir įvairius suinteresuotuosius subjektus apimančiu požiūriu pasiekti Sąjungos aplinkos, biologinės įvairovės, klimato, žiedinės ekonomikos ir atitinkamų atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo teisės aktų, strategijų bei planų tikslus ir siekinius arba įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl šio reglamento masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (48) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(48)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 turėtų būti panaikintas;

| (49) | tikslinga užtikrinti sklandų nepertraukiamą perėjimą nuo ankstesnės Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) prie programos LIFE, o programos LIFE pradžią suderinti su daugiametės finansinės programos, nustatytos Reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093, pradžia. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka ir būti taikomas atgaline data nuo 2021 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(49)

tikslinga užtikrinti sklandų nepertraukiamą perėjimą nuo ankstesnės Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) prie programos LIFE, o programos LIFE pradžią suderinti su daugiametės finansinės programos, nustatytos Reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093, pradžia. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka ir būti taikomas atgaline data nuo 2021 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) (toliau – programa LIFE) 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiui. Programos LIFE trukmė sutampa su daugiametės finansinės programos trukme.

Šiame reglamente taip pat nustatomi programos LIFE tikslai, jos 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | strateginiai gamtos projektai – projektai, kuriuos vykdant remiamas Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės tikslų siekimas, valstybėse narėse įgyvendinant nuoseklias veiksmų programas, kuriais tie tikslai ir prioritetai integruojami į kitų sričių politiką ir finansines priemones, be kita ko, koordinuotai įgyvendinant pagal Direktyvą 92/43/EEB priimtas prioritetinių veiksmų programas; |
| --- | --- |

1)

strateginiai gamtos projektai – projektai, kuriuos vykdant remiamas Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės tikslų siekimas, valstybėse narėse įgyvendinant nuoseklias veiksmų programas, kuriais tie tikslai ir prioritetai integruojami į kitų sričių politiką ir finansines priemones, be kita ko, koordinuotai įgyvendinant pagal Direktyvą 92/43/EEB priimtas prioritetinių veiksmų programas;

| 2) | strateginiai integruotieji projektai – projektai, kuriuos vykdant regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu arba tarptautiniu mastu įgyvendinamos valstybių narių institucijų parengtos aplinkos arba klimato strategijos ar veiksmų planai, kurių reikalaujama pagal konkrečius Sąjungos aplinkos, klimato arba atitinkamus energetikos teisės aktus arba politiką, kartu užtikrinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir skatinant koordinavimą su bent vienu kitu Sąjungos, nacionaliniu arba privačiu finansavimo šaltiniu ir to šaltinio sutelkimą; |
| --- | --- |

2)

strateginiai integruotieji projektai – projektai, kuriuos vykdant regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu arba tarptautiniu mastu įgyvendinamos valstybių narių institucijų parengtos aplinkos arba klimato strategijos ar veiksmų planai, kurių reikalaujama pagal konkrečius Sąjungos aplinkos, klimato arba atitinkamus energetikos teisės aktus arba politiką, kartu užtikrinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir skatinant koordinavimą su bent vienu kitu Sąjungos, nacionaliniu arba privačiu finansavimo šaltiniu ir to šaltinio sutelkimą;

| 3) | techninės pagalbos projektai – projektai, kuriais remiamas gebėjimų dalyvauti standartiniuose veiksmų projektuose plėtojimas, strateginių gamtos projektų ir strateginių integruotųjų projektų rengimas, pasirengimas naudotis kitomis Sąjungos finansinėmis priemonėmis arba kitomis priemonėmis, būtinomis rengiantis įgyvendinti didesniu mastu ir atkartoti kitų pagal programą LIFE, ankstesnes programas arba kitas Sąjungos programas finansuotų projektų rezultatus, siekiant 3 straipsnyje nustatytų programos LIFE tikslų; tokie projektai taip pat gali apimti gebėjimų stiprinimą, susijusį su valstybių narių institucijų veikla siekiant veiksmingai dalyvauti programoje LIFE; |
| --- | --- |

3)

techninės pagalbos projektai – projektai, kuriais remiamas gebėjimų dalyvauti standartiniuose veiksmų projektuose plėtojimas, strateginių gamtos projektų ir strateginių integruotųjų projektų rengimas, pasirengimas naudotis kitomis Sąjungos finansinėmis priemonėmis arba kitomis priemonėmis, būtinomis rengiantis įgyvendinti didesniu mastu ir atkartoti kitų pagal programą LIFE, ankstesnes programas arba kitas Sąjungos programas finansuotų projektų rezultatus, siekiant 3 straipsnyje nustatytų programos LIFE tikslų; tokie projektai taip pat gali apimti gebėjimų stiprinimą, susijusį su valstybių narių institucijų veikla siekiant veiksmingai dalyvauti programoje LIFE;

| 4) | standartiniai veiksmų projektai – projektai, išskyrus strateginius integruotuosius projektus, strateginius gamtos projektus arba techninės pagalbos projektus, kuriais siekiama konkrečių programos LIFE tikslų; |
| --- | --- |

4)

standartiniai veiksmų projektai – projektai, išskyrus strateginius integruotuosius projektus, strateginius gamtos projektus arba techninės pagalbos projektus, kuriais siekiama konkrečių programos LIFE tikslų;

| 5) | derinimo operacijos – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; |
| --- | --- |

5)

derinimo operacijos – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis;

| 6) | teisės subjektas – fizinis arba juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Finansinio reglamento 197 straipsnio 2 dalies c punktą. |
| --- | --- |

6)

teisės subjektas – fizinis arba juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų, arba juridinio asmens statuso neturintis subjektas pagal Finansinio reglamento 197 straipsnio 2 dalies c punktą.

3 straipsnis

Tikslai

1.   Bendrasis programos LIFE tikslas – padėti pereiti prie tvarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, atsinaujinančiąja energija grindžiamos, neutralaus poveikio klimatui ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, kad būtų saugoma, atkuriama ir gerinama aplinkos, įskaitant orą, vandenį ir dirvožemį, kokybė, ir sustabdyti biologinės įvairovės nykimą bei tą įvairovę didinti, taip pat spręsti ekosistemų nykimo klausimus, be kita ko, remiant tinklo „Natura 2000“ įgyvendinimą ir valdymą, ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi. Programa LIFE taip pat remiamas pagal SESV 192 straipsnio 3 dalį priimtų bendrųjų veiksmų programų įgyvendinimas.

2.   Programa LIFE siekiama šių konkrečių tikslų:

| a) | plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus, metodus ir požiūrius, kad būtų pasiekti tikslai, nustatyti Sąjungos teisės aktuose ir politikoje, susijusiuose su aplinka, įskaitant gamtą ir biologinę įvairovę, ir su klimato politikos veiksmais, įskaitant perėjimą prie atsinaujinančiosios energijos ir didesnio energijos vartojimo efektyvumo, ir padėti didinti žinių bazę ir taikyti geriausią praktiką, ypač susijusią su gamta ir biologine įvairove, be kita ko, remiant tinklą „Natura 2000“; |
| --- | --- |

a)

plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus, metodus ir požiūrius, kad būtų pasiekti tikslai, nustatyti Sąjungos teisės aktuose ir politikoje, susijusiuose su aplinka, įskaitant gamtą ir biologinę įvairovę, ir su klimato politikos veiksmais, įskaitant perėjimą prie atsinaujinančiosios energijos ir didesnio energijos vartojimo efektyvumo, ir padėti didinti žinių bazę ir taikyti geriausią praktiką, ypač susijusią su gamta ir biologine įvairove, be kita ko, remiant tinklą „Natura 2000“;

| b) | padėti plėtoti, įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir politiką, susijusius su aplinka, įskaitant gamtą ir biologinę įvairovę, ir su klimato politikos veiksmais ir perėjimu prie atsinaujinančiosios energijos arba didesnio energijos vartojimo efektyvumo, vykdyti jų stebėseną ir užtikrinti jų vykdymą, be kita ko, gerinant valdymą visais lygmenimis, visų pirma didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų pajėgumus ir įtraukiant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

b)

padėti plėtoti, įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir politiką, susijusius su aplinka, įskaitant gamtą ir biologinę įvairovę, ir su klimato politikos veiksmais ir perėjimu prie atsinaujinančiosios energijos arba didesnio energijos vartojimo efektyvumo, vykdyti jų stebėseną ir užtikrinti jų vykdymą, be kita ko, gerinant valdymą visais lygmenimis, visų pirma didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų pajėgumus ir įtraukiant pilietinę visuomenę;

| c) | būti varikliu sėkmingų techninių ir su politika susijusių sprendimų, kaip įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir politiką, susijusius su aplinka, įskaitant gamtą ir biologinę įvairovę, ir su klimato politikos veiksmais ir perėjimu prie atsinaujinančiosios energijos arba didesnio energijos vartojimo efektyvumo, taikymą dideliu mastu, atkartojant rezultatus, integruojant susijusius tikslus į kitų sričių politiką ir viešojo bei privačiojo sektorių praktiką, telkiant investicijas ir gerinant galimybes gauti finansavimą. |
| --- | --- |

c)

būti varikliu sėkmingų techninių ir su politika susijusių sprendimų, kaip įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir politiką, susijusius su aplinka, įskaitant gamtą ir biologinę įvairovę, ir su klimato politikos veiksmais ir perėjimu prie atsinaujinančiosios energijos arba didesnio energijos vartojimo efektyvumo, taikymą dideliu mastu, atkartojant rezultatus, integruojant susijusius tikslus į kitų sričių politiką ir viešojo bei privačiojo sektorių praktiką, telkiant investicijas ir gerinant galimybes gauti finansavimą.

4 straipsnis

Struktūra

Nustatoma tokia programos LIFE struktūra:

| 1) | srities „Aplinka“ paprogramės:






  a) | „Gamta ir biologinė įvairovė“, |
| --- | --- | --- |

1)

srities „Aplinka“ paprogramės:

a)

„Gamta ir biologinė įvairovė“,

| b) | „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“; |
| --- | --- |

b)

„Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“;

| 2) | srities „Klimato politika“ paprogramės:






  a) | „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“, |
| --- | --- | --- |

2)

srities „Klimato politika“ paprogramės:

a)

„Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“,

| b) | „Perėjimas prie švarios energijos“. |
| --- | --- |

b)

„Perėjimas prie švarios energijos“.

5 straipsnis

Biudžetas

1.   Laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. programos veiklos įgyvendinimo finansinis paketas yra 5 432 000 000 EUR einamosiomis kainomis.

2.   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

| a) | 3 488 000 000 EUR sričiai „Aplinka“; iš šios sumos






  i) | 2 143 000 000 EUR paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“ ir |
| --- | --- | --- |

a)

3 488 000 000 EUR sričiai „Aplinka“; iš šios sumos

i)

2 143 000 000 EUR paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“ ir

| ii) | 1 345 000 000 EUR paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“; |
| --- | --- |

ii)

1 345 000 000 EUR paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“;

| b) | 1 944 000 000 EUR sričiai „Klimato politika“; iš šios sumos






  i) | 947 000 000 EUR paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“ ir |
| --- | --- | --- |

b)

1 944 000 000 EUR sričiai „Klimato politika“; iš šios sumos

i)

947 000 000 EUR paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“ ir

| ii) | 997 000 000 EUR paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“. |
| --- | --- |

ii)

997 000 000 EUR paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“.

3.   1 ir 2 dalyse nurodytos sumos nedaro poveikio nuostatoms dėl lankstumo, nustatytoms Reglamente (ES, Euratomas) 2020/2093 ir Finansiniame reglamente.

4.   Nepaisant 2 dalies, bent 60 % biudžeto išteklių, skirtų projektams, kurie remiami teikiant dotacijas veiksmams pagal 2 dalies a punkte nurodytą sritį „Aplinka“, skiriama dotacijoms, teikiamoms projektams, kuriais remiama 2 dalies a punkto i papunktyje nurodyta paprogramė „Gamta ir biologinė įvairovė“.

5.   Pagal programą LIFE gali būti finansuojama Komisijos vykdoma techninės ir administracinės pagalbos veikla, skirta programos LIFE įgyvendinimui, kaip antai parengiamoji, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, įskaitant institucinių informacinių technologijų sistemų ir tinklo veiklą, kuria remiami programos LIFE nacionaliniai kontaktiniai asmenys, įskaitant mokymą, tarpusavio mokymosi veiklą ir dalijimosi patirtimi renginius.

6.   Pagal programą LIFE gali būti finansuojama veikla, kurią Komisija įgyvendina remdama Sąjungos aplinkos, klimato arba atitinkamų energetikos teisės aktų bei politikos rengimą, įgyvendinimą ir integravimą, siekiant, kad būtų įgyvendinti 3 straipsnyje nustatyti tikslai. Tokia veikla gali būti:

| a) | informavimas ir ryšių palaikymas, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas, ir institucinis informavimas apie Sąjungos politinius prioritetus, taip pat apie Sąjungos aplinkos, klimato arba susijusių energetikos teisės aktų įgyvendinimo bei perkėlimo į nacionalinę teisę būklę; |
| --- | --- |

a)

informavimas ir ryšių palaikymas, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas, ir institucinis informavimas apie Sąjungos politinius prioritetus, taip pat apie Sąjungos aplinkos, klimato arba susijusių energetikos teisės aktų įgyvendinimo bei perkėlimo į nacionalinę teisę būklę;

| b) | tyrimai, apklausos, modeliavimas ir scenarijų kūrimas; |
| --- | --- |

b)

tyrimai, apklausos, modeliavimas ir scenarijų kūrimas;

| c) | teisės aktų, politikos ir programų rengimas, įgyvendinimas, stebėsena, patikra ir vertinimas, taip pat projektų, finansuojamų ne pagal programą LIFE, vertinimas ir analizė, jei jais siekiama 3 straipsnyje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

c)

teisės aktų, politikos ir programų rengimas, įgyvendinimas, stebėsena, patikra ir vertinimas, taip pat projektų, finansuojamų ne pagal programą LIFE, vertinimas ir analizė, jei jais siekiama 3 straipsnyje nustatytų tikslų;

| d) | praktiniai seminarai, konferencijos ir susitikimai; |
| --- | --- |

d)

praktiniai seminarai, konferencijos ir susitikimai;

| e) | tinklaveika ir geriausios praktikos platformos; |
| --- | --- |

e)

tinklaveika ir geriausios praktikos platformos;

| f) | kita veikla, pavyzdžiui, apdovanojimų skyrimas. |
| --- | --- |

f)

kita veikla, pavyzdžiui, apdovanojimų skyrimas.

6 straipsnis

Programos LIFE asocijuotosios trečiosios valstybės

1.   Programoje LIFE gali dalyvauti šios trečiosios valstybės:

| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | stojančiosios valstybės, valstybės kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų valstybių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir asociacijos tarybų sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos bei tų valstybių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

stojančiosios valstybės, valstybės kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų valstybių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir asociacijos tarybų sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos bei tų valstybių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| c) | valstybės, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų valstybių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir asociacijų tarybų sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos bei tų valstybių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

valstybės, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų valstybių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir asociacijų tarybų sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos bei tų valstybių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| d) | kitos trečiosios valstybės konkrečiame susitarime, taikomame trečiosios valstybės dalyvavimui įgyvendinant bet kurią Sąjungos programą, nustatytomis sąlygomis, jeigu tuo susitarimu:






  i) | užtikrinama tinkama Sąjungos programas įgyvendinant dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir jos gaunamos naudos pusiausvyra; |
| --- | --- | --- |

d)

kitos trečiosios valstybės konkrečiame susitarime, taikomame trečiosios valstybės dalyvavimui įgyvendinant bet kurią Sąjungos programą, nustatytomis sąlygomis, jeigu tuo susitarimu:

i)

užtikrinama tinkama Sąjungos programas įgyvendinant dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir jos gaunamos naudos pusiausvyra;

| ii) | nustatomos dalyvavimo įgyvendinant programas sąlygos, įskaitant finansinių įnašų į įvairias individualias programas ir jų administracinių išlaidų apskaičiavimą; |
| --- | --- |

ii)

nustatomos dalyvavimo įgyvendinant programas sąlygos, įskaitant finansinių įnašų į įvairias individualias programas ir jų administracinių išlaidų apskaičiavimą;

| iii) | trečiajai valstybei nesuteikiama teisė priimti sprendimus dėl Sąjungos programos; |
| --- | --- |

iii)

trečiajai valstybei nesuteikiama teisė priimti sprendimus dėl Sąjungos programos;

| iv) | garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus. |
| --- | --- |

iv)

garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus.

Pirmos pastraipos d punkto ii papunktyje nurodyti įnašai yra asignuotosios pajamos pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį.

2.   Jei programos LIFE veikloje pagal tarptautinį susitarimą priimto sprendimo arba kitos teisinės priemonės pagrindu dalyvauja trečioji valstybė, ji suteikia būtinas teises ir prieigą, reikalingas atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją. OLAF atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kaip numatyta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013.

7 straipsnis

Tarptautinis bendradarbiavimas

Įgyvendinant programą LIFE gali būti bendradarbiaujama su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir su jų institucijomis bei įstaigomis, jei to reikia 3 straipsnyje nustatytiems tikslams įgyvendinti.

8 straipsnis

Sinergija su kitomis Sąjungos programomis

Komisija sudaro palankesnes sąlygas nuosekliai įgyvendinti programą LIFE. Komisija ir valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas užtikrinti koordinavimą ir suderinamumą su Europos regioninės plėtros fondu, „Europos socialinio fondu +“, nustatytu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) (toliau – „Europos socialinis fondas +“), Sanglaudos fondu, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų, žuvininkystės ir akvakultūros fondu, programa „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų priemone, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1316/2013 (37), bei programa „InvestEU“, nustatyta Reglamentu (ES) 2021/523, siekiant sukurti sinergiją, visų pirma įgyvendinant strateginius gamtos projektus ir strateginius integruotuosius projektus, ir remti pagal programą LIFE sukurtų sprendimų taikymą ir atkartojimą. Komisija ir valstybės narės siekia užtikrinti papildomumą visais lygmenimis.

37

9 straipsnis

Sąjungos finansavimas ir jo formos

1.   Komisija programą LIFE įgyvendina taikydama tiesioginio valdymo principą arba, kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis įstaigomis, taikydama netiesioginio valdymo principą.

2.   Pagal programą LIFE finansavimas gali būti teikiamas bet kuria Finansiniame reglamente nustatyta forma, visų pirma dotacijų, apdovanojimų ir viešųjų pirkimų forma. Finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas.

3.   Ne mažiau kaip 85 % programos LIFE biudžeto skiriama:

| a) | dotacijoms, kaip nurodyta 11 straipsnio 2 ir 6 dalyse; |
| --- | --- |

a)

dotacijoms, kaip nurodyta 11 straipsnio 2 ir 6 dalyse;

| b) | projektams, finansuojamiems teikiant kitų formų finansavimą 18 straipsnyje nurodytoje daugiametėje darbo programoje nustatytu mastu; arba, |
| --- | --- |

b)

projektams, finansuojamiems teikiant kitų formų finansavimą 18 straipsnyje nurodytoje daugiametėje darbo programoje nustatytu mastu; arba,

| c) | kai tikslinga ir 18 straipsnyje nurodytoje daugiametėje darbo programoje nustatytu mastu, finansavimui finansinėmis priemonėmis naudojant derinimo operacijas, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

c)

kai tikslinga ir 18 straipsnyje nurodytoje daugiametėje darbo programoje nustatytu mastu, finansavimui finansinėmis priemonėmis naudojant derinimo operacijas, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje.

Komisija užtikrina, kad teikiant kitų formų finansavimą finansuojami projektai visiškai atitiktų 3 straipsnyje nustatytus tikslus.

Didžiausia suma, skiriama dotacijoms, kaip nurodyta 11 straipsnio 4 dalyje, yra 15 mln. EUR.

4.   Didžiausios reikalavimus atitinkančių veiksmų, nurodytų šio reglamento 11 straipsnio 2 dalies a–d punktuose, bendro finansavimo normos yra iki 60 % tinkamų finansuoti išlaidų ir iki 75 % – pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“ finansuojamų projektų atveju, visų pirma projektų, susijusių su prioritetinėmis buveinėmis ar rūšimis įgyvendinant Direktyvą 92/43/EEB arba susijusių su paukščių rūšimis, kurių finansavimą prioritetu laiko pagal Direktyvos 2009/147/EB 16 straipsnį įsteigtas Derinimo su technikos ir mokslo pažanga komitetas, kai būtina pasiekti išsaugojimo tikslą. Didžiausia šio reglamento 11 straipsnio 6 dalyje nurodytų veiksmų bendro finansavimo norma yra 70 % tinkamų finansuoti išlaidų. Nedarant poveikio atitinkamoms ir iš anksto nustatytoms didžiausioms bendro finansavimo normoms, konkrečios normos išsamiau apibrėžiamos šio reglamento 18 straipsnyje nurodytoje daugiametėje darbo programoje. Tos konkrečios normos gali būti pritaikytos pagal kiekvienos paprogramės, kiekvienos projektų rūšies ar dotacijų rūšies reikalavimus.

Didžiausios 11 straipsnio 4 dalyje nurodytų projektų bendro finansavimo normos negali viršyti 95 % tinkamų finansuoti išlaidų, skiriamų pirmos daugiametės darbo programos laikotarpiu; antros daugiametės darbo programos laikotarpiu, jeigu tai bus patvirtinta šioje darbo programoje, bendro finansavimo norma yra 75 % tinkamų finansuoti išlaidų.

5.   Kriterijus, kuriuo vadovaujamasi projektų vertinimo ir finansavimo skyrimo pagal programą LIFE procese, yra kokybė. Komisija turi siekti veiksmingos, kokybe grindžiamos geografinės aprėpties visoje Sąjungoje, be kita ko, padėdama valstybėms narėms gerinti projektų kokybę, stiprinant gebėjimus.

II SKYRIUS

Tinkamumas

10 straipsnis

Dotacijos

Programos LIFE dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį.

11 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

1.   Tinkami finansuoti yra tik tie veiksmai, kuriais įgyvendinami 3 straipsnyje nustatyti tikslai.

2.   Dotacijomis gali būti finansuojami šių rūšių veiksmai:

| a) | strateginiai gamtos projektai pagal 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą paprogramę; |
| --- | --- |

a)

strateginiai gamtos projektai pagal 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą paprogramę;

| b) | strateginiai integruotieji projektai pagal 4 straipsnio 1 dalies b punkte ir 2 dalies a ir b punktuose nurodytas paprogrames; |
| --- | --- |

b)

strateginiai integruotieji projektai pagal 4 straipsnio 1 dalies b punkte ir 2 dalies a ir b punktuose nurodytas paprogrames;

| c) | techninės pagalbos projektai; |
| --- | --- |

c)

techninės pagalbos projektai;

| d) | standartiniai veiksmų projektai; |
| --- | --- |

d)

standartiniai veiksmų projektai;

| e) | kiti veiksmai, reikalingi siekiant įgyvendinti 3 straipsnio 1 dalyje nustatytą bendrąjį tikslą, įskaitant koordinavimo ir paramos veiksmus, kuriais siekiama stiprinti gebėjimus, skleisti informaciją ir žinias ir didinti informuotumą, kad būtų remiamas perėjimas prie atsinaujinančiosios energijos ir didesnis energijos vartojimo efektyvumas. |
| --- | --- |

e)

kiti veiksmai, reikalingi siekiant įgyvendinti 3 straipsnio 1 dalyje nustatytą bendrąjį tikslą, įskaitant koordinavimo ir paramos veiksmus, kuriais siekiama stiprinti gebėjimus, skleisti informaciją ir žinias ir didinti informuotumą, kad būtų remiamas perėjimas prie atsinaujinančiosios energijos ir didesnis energijos vartojimo efektyvumas.

3.   Pagal paprogramę „Gamta ir biologinė įvairovė“ įgyvendinamuose projektuose, susijusiuose su tinklo „Natura 2000“ teritorijų valdymu, atkūrimu ir stebėsena pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB, atsižvelgiama į prioritetus, nustatytus gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimo srities nacionaliniuose bei regioniniuose planuose, strategijose ir politikoje, be kita ko, prioritetinių veiksmų programose, priimtose pagal Direktyvą 92/43/EEB.

4.   Pagal techninės pagalbos projektus gebėjimų stiprinimo srityje, susijusius su valstybių narių institucijų veikla siekiant užtikrinti veiksmingesnį dalyvavimą programoje LIFE, remiama valstybių narių, kurių veiksmingo dalyvavimo lygis yra žemas, veikla, kad būtų gerinamos nacionalinių kontaktinių asmenų paslaugos visoje Sąjungoje ir gerinama bendra teikiamų pasiūlymų kokybė.

5.   Dotacijomis gali būti finansuojama veikla, vykdoma ne valstybėje narėje ar su ja siejamoje užjūrio šalyje ar teritorijoje, jeigu projektu siekiama Sąjungos aplinkos ir klimato tikslų, o ta veikla yra reikalinga siekiant užtikrinti valstybėje narėje ar su ja siejamoje užjūrio šalyje ar teritorijoje vykdomų intervencinių priemonių veiksmingumą arba remti tarptautinius susitarimus, kurių šalis yra Sąjunga, teikiant įnašą į daugiašalių konferencijų organizavimą. Didžiausias įnašas, teikiamas pagal tarptautinius susitarimus daugiašalių konferencijų organizavimui, yra 3,5 mln. EUR per visą programos LIFE trukmę, nurodytą 1 straipsnyje, o tokios dotacijos neįskaitomos į 9 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą žemutinę ribą.

6.   Veiklos dotacijomis remiamas ne pelno subjektų, dalyvaujančių rengiant, įgyvendinant Sąjungos teisės aktus bei politiką ir užtikrinant jų vykdymą ir visų pirma veikiančių vykdant aplinkos arba klimato politikos veiksmus, įskaitant energetikos pertvarką, laikantis 3 straipsnyje nustatytų programos LIFE tikslų, veikimas.

12 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys subjektai

1.   Be Finansinio reglamento 197 straipsnyje nustatytų kriterijų, subjektams taikomi šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyti tinkamumo kriterijai.

2.   Laikoma, kad reikalavimus atitinka šie subjektai:

| a) | teisės subjektai, įsisteigę bet kurioje iš šių šalių arba teritorijų:






  i) | valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje; |
| --- | --- | --- |

a)

teisės subjektai, įsisteigę bet kurioje iš šių šalių arba teritorijų:

i)

valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje;

| ii) | programos LIFE asocijuotojoje trečiojoje valstybėje; |
| --- | --- |

ii)

programos LIFE asocijuotojoje trečiojoje valstybėje;

| iii) | kitose 18 straipsnyje nurodytoje daugiametėje darbo programoje išvardytose trečiosiose valstybėse, laikantis šio straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

iii)

kitose 18 straipsnyje nurodytoje daugiametėje darbo programoje išvardytose trečiosiose valstybėse, laikantis šio straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatytų sąlygų;

| b) | bet kuris teisės subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, arba bet kuri tarptautinė organizacija. |
| --- | --- |

b)

bet kuris teisės subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, arba bet kuri tarptautinė organizacija.

3.   Laikoma, kad fiziniai asmenys neatitinka reikalavimų.

4.   Laikoma, kad trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji programos LIFE valstybė, įsisteigę teisės subjektai išimties tvarka atitinka dalyvavimo reikalavimus, jeigu to reikia tam tikro veiksmo, kuriuo siekiama užtikrinti Sąjungoje vykdomų intervencinių priemonių veiksmingumą, tikslams pasiekti.

5.   Trečiojoje valstybėje, kuri nėra programos LIFE asocijuotoji valstybė, įsisteigę teisės subjektai iš esmės prisiima savo dalyvavimo išlaidas.

13 straipsnis

Tiesioginis skyrimas

Nedarant poveikio Finansinio reglamento 188 straipsniui, dotacijos šio reglamento I priede išvardytiems subjektams gali būti skiriamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus.

14 straipsnis

Skyrimo kriterijų apibrėžimas

Komisija nustato skyrimo kriterijus 18 straipsnyje nurodytoje daugiametėje darbo programoje ir kvietimuose teikti pasiūlymus, atsižvelgdama į šiuos principus:

| a) | pagal programą LIFE finansuojami projektai turi atitikti Sąjungos interesus – jais turi būti svariai prisidedama prie to, kad būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti bendrieji ir konkretūs programos LIFE tikslai, ir jie neturi kelti pavojaus tiems tikslams, taip pat, kai įmanoma, jais turi būti skatinami žalieji viešieji pirkimai; |
| --- | --- |

a)

pagal programą LIFE finansuojami projektai turi atitikti Sąjungos interesus – jais turi būti svariai prisidedama prie to, kad būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti bendrieji ir konkretūs programos LIFE tikslai, ir jie neturi kelti pavojaus tiems tikslams, taip pat, kai įmanoma, jais turi būti skatinami žalieji viešieji pirkimai;

| b) | projektais turi būti užtikrinamas ekonominio efektyvumo principas ir jie turi būti techniškai bei finansiškai suderinti; |
| --- | --- |

b)

projektais turi būti užtikrinamas ekonominio efektyvumo principas ir jie turi būti techniškai bei finansiškai suderinti;

| c) | pirmenybė turi būti teikiama projektams, kurių potencialas prisidėti prie to, kad būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai, yra didžiausias; |
| --- | --- |

c)

pirmenybė turi būti teikiama projektams, kurių potencialas prisidėti prie to, kad būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai, yra didžiausias;

| d) | projektai, kuriais teikiama papildoma nauda ir skatinama 4 straipsnyje nurodytų paprogramių sinergija, vertinimo metu turėtų gauti papildomą balą; |
| --- | --- |

d)

projektai, kuriais teikiama papildoma nauda ir skatinama 4 straipsnyje nurodytų paprogramių sinergija, vertinimo metu turėtų gauti papildomą balą;

| e) | projektai, turintys didžiausią atkartojimo ir panaudojimo viešajame arba privačiajame sektoriuje arba didžiausių investicijų ar finansinių išteklių sutelkimo potencialą (skatinamasis potencialas), vertinimo metu turėtų gauti papildomą balą; |
| --- | --- |

e)

projektai, turintys didžiausią atkartojimo ir panaudojimo viešajame arba privačiajame sektoriuje arba didžiausių investicijų ar finansinių išteklių sutelkimo potencialą (skatinamasis potencialas), vertinimo metu turėtų gauti papildomą balą;

| f) | turi būti užtikrintas standartinių veiksmų projektų rezultatų atkartojamumas; |
| --- | --- |

f)

turi būti užtikrintas standartinių veiksmų projektų rezultatų atkartojamumas;

| g) | projektai, kurie grindžiami pagal programą LIFE, ankstesnes programas arba kitus Sąjungos fondus finansuotų kitų projektų rezultatais arba kuriais tokie rezultatai įgyvendinami didesniu mastu, vertinimo metu turėtų gauti papildomą balą; |
| --- | --- |

g)

projektai, kurie grindžiami pagal programą LIFE, ankstesnes programas arba kitus Sąjungos fondus finansuotų kitų projektų rezultatais arba kuriais tokie rezultatai įgyvendinami didesniu mastu, vertinimo metu turėtų gauti papildomą balą;

| h) | kai tikslinga, ypač daug dėmesio turi būti skiriama projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių arba esama gamtinių kliūčių, tarpvalstybinėse teritorijose, didelės gamtinės vertės vietovėse ir atokiausiuose regionuose. |
| --- | --- |

h)

kai tikslinga, ypač daug dėmesio turi būti skiriama projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių arba esama gamtinių kliūčių, tarpvalstybinėse teritorijose, didelės gamtinės vertės vietovėse ir atokiausiuose regionuose.

15 straipsnis

Tinkamos finansuoti išlaidos, susijusios su žemės pirkimu

Be Finansinio reglamento 186 straipsnyje nustatytų kriterijų, išlaidos, susijusios su žemės pirkimu, laikomos tinkamomis finansuoti, jeigu įvykdomos šios sąlygos:

| a) | tokiu pirkimu prisidedama prie tinklo „Natura 2000“, įsteigto pagal Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnį, vientisumo padidinimo, išsaugojimo ir atkūrimo, be kita ko, gerinant tinklo jungtis – kuriant koridorius, jungiamąsias grandis arba kitus žaliosios infrastruktūros elementus; |
| --- | --- |

a)

tokiu pirkimu prisidedama prie tinklo „Natura 2000“, įsteigto pagal Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnį, vientisumo padidinimo, išsaugojimo ir atkūrimo, be kita ko, gerinant tinklo jungtis – kuriant koridorius, jungiamąsias grandis arba kitus žaliosios infrastruktūros elementus;

| b) | žemės įsigijimas yra vienintelis arba ekonomiškai efektyviausias būdas pasiekti norimą išsaugojimo rezultatą; |
| --- | --- |

b)

žemės įsigijimas yra vienintelis arba ekonomiškai efektyviausias būdas pasiekti norimą išsaugojimo rezultatą;

| c) | įsigyta žemė paskiriama ilgalaikiam naudojimui, atitinkančiam konkrečius programos LIFE tikslus, ir |
| --- | --- |

c)

įsigyta žemė paskiriama ilgalaikiam naudojimui, atitinkančiam konkrečius programos LIFE tikslus, ir

| d) | atitinkama valstybė narė perdavimo ar kitokiu būdu užtikrina ilgalaikį tokios žemės paskyrimą gamtos išsaugojimo reikmėms. |
| --- | --- |

d)

atitinkama valstybė narė perdavimo ar kitokiu būdu užtikrina ilgalaikį tokios žemės paskyrimą gamtos išsaugojimo reikmėms.

16 straipsnis

Kaupiamasis ir alternatyvus finansavimas

1.   Veiksmui, kuriam skirtas įnašas pagal kitą Sąjungos programą, gali būti skirtas ir programos LIFE įnašas, jeigu tais įnašais nedengiamos tos pačios išlaidos ir jeigu veiksmu siekiama 3 straipsnyje nustatytų aplinkos ar klimato tikslų, be to, juo nekeliama pavojaus nė vienam iš tų tikslų. Atitinkamam įnašui taikomos atitinkamoje Sąjungos programoje, iš kurios lėšų jis teikiamas veiksmui, nustatytos taisyklės. Kaupiamojo finansavimo suma turi neviršyti bendrų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų sumos. Skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, remiantis dokumentais, kuriais nustatomos paramos sąlygos.

2.   Parama iš Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“ arba Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai laikantis atitinkamų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, „Europos socialiniam fondui +“, Sanglaudos fondui, Teisingos pertvarkos fondui, Europos jūrų reikalų, žuvininkystės ir akvakultūros fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir jų finansinės taisyklės bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui, Vidaus saugumo fondui ir Sienų valdymo ir vizų priemonės fondui taikytinos bendrosios nuostatos, nuostatų, bei atitinkamų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013, nuostatų, gali būti skiriama veiksmams, kuriems suteiktas „Pažangumo ženklas“ pagal programą LIFE, nes jie atitinka visas šias sąlygas:

| a) | jie buvo įvertinti programos LIFE kvietimo teikti pasiūlymus metu; |
| --- | --- |

a)

jie buvo įvertinti programos LIFE kvietimo teikti pasiūlymus metu;

| b) | jie atitinka minimalius to kvietimo teikti pasiūlymus kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

jie atitinka minimalius to kvietimo teikti pasiūlymus kokybės reikalavimus;

| c) | jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų. |
| --- | --- |

c)

jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų.

III SKYRIUS

Derinimo operacijos

17 straipsnis

Derinimo operacijos

Derinimo operacijos pagal programą LIFE vykdomos laikantis Reglamento (ES) 2021/523 ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies, deramai atsižvelgiant į tvarumo ir skaidrumo reikalavimus.

IV SKYRIUS

Programavimas, stebėsena, ataskaitų teikimas ir vertinimas

18 straipsnis

Daugiametė darbo programa

1.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos programos LIFE daugiametės darbo programos. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Atsižvelgiant į 3 straipsnyje nustatytus tikslus, kiekvienoje daugiametėje darbo programoje nurodoma ši informacija:

| a) | lėšos, paskirstytinos kiekvienos paprogramės poreikiams ir skirtingoms finansavimo rūšims, taip pat didžiausia bendra dotacijoms, kaip nurodyta 11 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose, skirtinų lėšų suma; |
| --- | --- |

a)

lėšos, paskirstytinos kiekvienos paprogramės poreikiams ir skirtingoms finansavimo rūšims, taip pat didžiausia bendra dotacijoms, kaip nurodyta 11 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose, skirtinų lėšų suma;

| b) | didžiausia bendra finansinėms priemonėms naudojant derinimo operacijas pagal programą LIFE skirta finansavimo suma, jei taikytina; |
| --- | --- |

b)

didžiausia bendra finansinėms priemonėms naudojant derinimo operacijas pagal programą LIFE skirta finansavimo suma, jei taikytina;

| c) | didžiausia bendra dotacijų, skirtinų I priede išvardytiems subjektams vadovaujantis 13 straipsniu, suma; |
| --- | --- |

c)

didžiausia bendra dotacijų, skirtinų I priede išvardytiems subjektams vadovaujantis 13 straipsniu, suma;

| d) | projektų temos arba specifiniai poreikiai, kuriems iš anksto paskirtas finansavimas, finansuojant 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose nurodytus projektus; |
| --- | --- |

d)

projektų temos arba specifiniai poreikiai, kuriems iš anksto paskirtas finansavimas, finansuojant 11 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose nurodytus projektus;

| e) | strategijos ir planai, kurie įgyvendinami strateginiais integruotaisiais projektais, kuriems finansavimo gali būti prašoma teikiant 11 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytus projektus; |
| --- | --- |

e)

strategijos ir planai, kurie įgyvendinami strateginiais integruotaisiais projektais, kuriems finansavimo gali būti prašoma teikiant 11 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytus projektus;

| f) | maksimalus projektų įgyvendinimo tinkamumo laikotarpis; |
| --- | --- |

f)

maksimalus projektų įgyvendinimo tinkamumo laikotarpis;

| g) | orientaciniai kvietimų teikti pasiūlymus tvarkaraščiai daugiametės darbo programos laikotarpiu; |
| --- | --- |

g)

orientaciniai kvietimų teikti pasiūlymus tvarkaraščiai daugiametės darbo programos laikotarpiu;

| h) | projektų pateikimo ir atrankos procedūros techninė metodika ir skyrimo kriterijai pagal 14 straipsnyje nurodytus elementus; |
| --- | --- |

h)

projektų pateikimo ir atrankos procedūros techninė metodika ir skyrimo kriterijai pagal 14 straipsnyje nurodytus elementus;

| i) | nustatytos bendro finansavimo normos, kaip nurodyta 9 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

i)

nustatytos bendro finansavimo normos, kaip nurodyta 9 straipsnio 4 dalyje;

| j) | didžiausios bendro finansavimo normos, taikytinos 11 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytiems reikalavimus atitinkantiems veiksmams; |
| --- | --- |

j)

didžiausios bendro finansavimo normos, taikytinos 11 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytiems reikalavimus atitinkantiems veiksmams;

| k) | kai aktualu, išsamios taisyklės, reglamentuojančios kaupiamojo ir alternatyvaus finansavimo taikymą; |
| --- | --- |

k)

kai aktualu, išsamios taisyklės, reglamentuojančios kaupiamojo ir alternatyvaus finansavimo taikymą;

| l) | nustatytas žemas veiksmingo dalyvavimo lygis ir tinkamos finansuoti veiklos, taip pat skyrimo kriterijai, taikytini techninės pagalbos projektams gebėjimų stiprinimo srityje, susijusiems su valstybių narių institucijų veikla siekiant užtikrinti veiksmingą dalyvavimą programoje LIFE. |
| --- | --- |

l)

nustatytas žemas veiksmingo dalyvavimo lygis ir tinkamos finansuoti veiklos, taip pat skyrimo kriterijai, taikytini techninės pagalbos projektams gebėjimų stiprinimo srityje, susijusiems su valstybių narių institucijų veikla siekiant užtikrinti veiksmingą dalyvavimą programoje LIFE.

3.   Pirmosios daugiametės darbo programos galiojimo trukmė – ketveri metai, o antrosios daugiametės darbo programos galiojimo trukmė – treji metai.

4.   Pagal daugiametes darbo programas Komisija skelbia kvietimus teikti pasiūlymus atitinkamos programos galiojimo laikotarpiu. Komisija užtikrina, kad nepanaudotos lėšos, skirtos konkrečiam kvietimui teikti pasiūlymus, būtų perskirstytos tos pačios srities skirtingų rūšių veiksmams, nurodytiems 11 straipsnio 2 dalyje.

5.   Komisija užtikrina, kad rengiant daugiametes darbo programas būtų konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais.

19 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Komisija pateikia programos LIFE įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų, ataskaitą, grindžiamą II priede nustatytais rodikliais.

2.   Siekiant užtikrinti veiksmingą programos LIFE veiklos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant jos tikslų, įvertinimą, Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas II priedas siekiant peržiūrėti arba papildyti rodiklius, kai tai laikoma reikalinga, be kita ko, siekiant juos suderinti su kitų Sąjungos programų atžvilgiu nustatytais rodikliais, ir kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

3.   Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas pagal II priedą nustatant specialius kiekvienos paprogramės ir projekto rūšies rodiklius.

4.   Komisija užtikrina, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl, laikantis atitinkamų metodikų, Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai, kad visų atitinkamų konkrečių aplinkos ir klimato politikos tikslų atžvilgiu, įskaitant su „Natura 2000“ ir tam tikrų į atmosferą išmetamų teršalų, taip pat ir CO2, išmetamu kiekiu susijusius tikslus, būtų galima rinkti bendrus projekto lygmens produkto ir poveikio rodiklius.

5.   Komisija reguliariai stebi ir teikia ataskaitas, kaip integruojami klimato ir biologinės įvairovės tikslai, įskaitant išlaidų sumą. Atsižvelgiama į tai, kad programa LIFE veikia paklausos pagrindu, tačiau tikimasi, kad 61 % bendros programos LIFE skirtos sumos, kaip apibrėžta 5 straipsnyje, bus prisidėta prie to, kad ne mažiau kaip 30 % viso biudžeto būtų skirta išlaidoms, padedančioms siekti klimato srities tikslų. Šis indėlis stebimas Sąjungos klimato srities rodiklių sistemoje. Šiuo reglamentu prisidedama prie to, kad į Sąjungos politiką būtų integruoti biologinės įvairovės veiksmai ir būtų pasiektas bendras plataus užmojo tikslas: 2024 m. – 7,5 % metinių išlaidų pagal daugiametę finansinę programą, o 2026 m. ir 2027 m. – 10 % metinių išlaidų pagal daugiametę finansinę programą skirti biologinės įvairovės tikslams, kartu atsižvelgiant į esamus klimato ir biologinės įvairovės tikslų sutapimus.

Su biologine įvairove susijusios išlaidos turėtų būti stebimos laikantis veiksmingos, skaidrios ir išsamios metodikos, kurią turi nustatyti Komisija, bendradarbiaudama su Europos Parlamentu ir Taryba, kaip nurodyta 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo. Tie stebėjimo metodai taikomi siekiant kiekybiškai įvertinti įsipareigojimų asignavimus, kuriais tikimasi prisidėti atitinkamai prie klimato ir biologinės įvairovės tikslų per visą 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos galiojimo laikotarpį, duomenis pateikiant tinkamu suskirstymo lygmeniu. Išlaidos kasmet pateikiamos programos ataskaitoje. Apie programos LIFE indėlį siekiant Sąjungos klimato ir biologinės įvairovės tikslų reguliariai pranešama vertinimuose ir metinėje ataskaitoje.

6.   Komisija vertina programos LIFE ir kitų ją papildančių Sąjungos programų, taip pat jos paprogramių sinergiją.

20 straipsnis

Vertinimas

1.   Komisija atlieka šiame reglamente numatytus vertinimus laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus, deramai atsižvelgiant į suderinamumą, sinergiją, Sąjungos pridėtinę vertę ir ilgalaikį tvarumą, įvertindama Sąjungos klimato ir aplinkos prioritetus.

2.   Komisija atlieka programos LIFE laikotarpio vidurio vertinimą, kai turima pakankamai informacijos apie jos įgyvendinimą, bet ne vėliau kaip praėjus 42 mėnesiams nuo programos LIFE įgyvendinimo pradžios, naudojantis pagal II priedą nustatytais rodikliais.

Vertinimą sudaro bent:

| a) | kokybiniai ir kiekybiniai programos LIFE įgyvendinimo aspektai; |
| --- | --- |

a)

kokybiniai ir kiekybiniai programos LIFE įgyvendinimo aspektai;

| b) | išteklių naudojimo efektyvumas; |
| --- | --- |

b)

išteklių naudojimo efektyvumas;

| c) | visų priemonių tikslų įgyvendinimo laipsnis, nurodant, jei įmanoma, rezultatus ir poveikį; |
| --- | --- |

c)

visų priemonių tikslų įgyvendinimo laipsnis, nurodant, jei įmanoma, rezultatus ir poveikį;

| d) | faktinis ar numatomas projektų sėkmingumas pritraukiant kitas Sąjungos lėšas, visų pirma atsižvelgiant į didesnio suderinamumo su kitomis Sąjungos finansinėmis priemonėmis naudą; |
| --- | --- |

d)

faktinis ar numatomas projektų sėkmingumas pritraukiant kitas Sąjungos lėšas, visų pirma atsižvelgiant į didesnio suderinamumo su kitomis Sąjungos finansinėmis priemonėmis naudą;

| e) | mastas, kuriuo užtikrinta tikslų tarpusavio sinergija, ir programos LIFE papildomumas kitų atitinkamų Sąjungos programų atžvilgiu; |
| --- | --- |

e)

mastas, kuriuo užtikrinta tikslų tarpusavio sinergija, ir programos LIFE papildomumas kitų atitinkamų Sąjungos programų atžvilgiu;

| f) | programa LIFE kuriama Sąjungos pridėtinė vertė ir jos ilgalaikis poveikis, siekiant priimti sprendimus dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo; |
| --- | --- |

f)

programa LIFE kuriama Sąjungos pridėtinė vertė ir jos ilgalaikis poveikis, siekiant priimti sprendimus dėl priemonių atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo;

| g) | suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo mastas; |
| --- | --- |

g)

suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo mastas;

| h) | programos LIFE prisidėjimo prie direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB išvardytų buveinių ir rūšių išsaugojimo būklės kiekybinė ir kokybinė analizė; |
| --- | --- |

h)

programos LIFE prisidėjimo prie direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB išvardytų buveinių ir rūšių išsaugojimo būklės kiekybinė ir kokybinė analizė;

| i) | geografinės aprėpties visoje Sąjungoje, kaip nurodyta 9 straipsnio 5 dalyje, analizė ir, jei tokia aprėptis nepasiekta, pagrindinių to priežasčių analizė. |
| --- | --- |

i)

geografinės aprėpties visoje Sąjungoje, kaip nurodyta 9 straipsnio 5 dalyje, analizė ir, jei tokia aprėptis nepasiekta, pagrindinių to priežasčių analizė.

3.   Baigiant įgyvendinti programą LIFE, bet ne vėliau kaip praėjus ketveriems metams po 1 straipsnio antroje pastraipoje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį programos LIFE vertinimą.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, o vertinimų rezultatus paskelbia viešai.

V SKYRIUS

Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos

21 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo tų lėšų kilmę ir užtikrina Sąjungos finansavimo matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus), teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. Šiuo tikslu lėšų gavėjai turi naudoti programos LIFE logotipą, pavaizduotą III priede. Ant visų ilgalaikio vartojimo prekių, įgytų vykdant programą LIFE, turi būti pavaizduotas programos LIFE logotipas, išskyrus Komisijos nurodytus atvejus. Jeigu programos LIFE logotipo panaudojimas neįmanomas, programa LIFE turi būti paminėta vykdant visą komunikacijos veiklą, įskaitant stendus strateginėse viešai matomose vietose.

2.   Komisija vykdo informavimo ir komunikacijos veiksmus, susijusius su programa LIFE, su remiantis programa LIFE vykdytais veiksmais ir su gautais rezultatais. Programai LIFE skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinio informavimo apie Sąjungos politinius prioritetus tiek, kiek tie prioritetai yra susiję su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

22 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda programos LIFE komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

4.   Kasmet Komisija praneša komitetui apie programos LIFE bendrą paprogramių įgyvendinimo pažangą ir apie konkrečius veiksmus pagal programą LIFE, inter alia, derinimo operacijas, įgyvendintas naudojant iš programos LIFE skirtus biudžeto išteklius.

23 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   19 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 19 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 19 straipsnio 2 ir 3 dalis priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

24 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 nuo 2021 m. sausio 1 d. panaikinamas.

25 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šiuo reglamentu nedaroma poveikio pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 614/2007 (38) ir Reglamentą (ES) Nr. 1293/2013 pradėtų veiksmų tęsimui ar jų pakeitimui, ir tie reglamentai toliau taikomi tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

2.   Programos LIFE finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti dengiamos techninės ir administracinės paramos išlaidos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo priemonių, priimtų pagal reglamentus (EB) Nr. 614/2007 ir (ES) Nr. 1293/2013, prie programos LIFE.

3.   Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į Sąjungos biudžetą po 2027 m., siekiant padengti 5 straipsnio 5 dalyje numatytas išlaidas, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus.

4.   Grįžtamosios lėšos iš finansinių priemonių, nustatytų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1293/2013, gali būti investuojamos į finansines priemones, nustatytas pagal Reglamentą (ES) 2021/523.

5.   Asignavimai, atitinkantys asignuotąsias pajamas, gautas susigrąžinus nepagrįstai išmokėtas sumas pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007 arba (ES) Nr. 1293/2013, naudojamos pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį programai LIFE finansuoti.

26 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. balandžio 29 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D.M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkas

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  OL C 62, 2019 2 15, p. 226.

1

(2)  
  OL C 461, 2018 12 21, p. 156.

2

(3)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2021 m. kovo 16 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2021 m. balandžio 26 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

3

(4)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).

4

(5)  
  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433 I, 2020 12 22, p. 11).

5

(6)  
  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

6

(7)  
  1993 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas 93/626/EEB dėl Biologinės įvairovės konvencijos sudarymo (OL L 309, 1993 12 13, p. 1).

7

(8)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

8

(9)  
  OL L 124, 2005 5 17, p. 4.

9

(10)  
  2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukūrimo ir kuriuo panaikinami sprendimai 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 965).

10

(11)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/695, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“, nustatomos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 (OL L 170, 2021 5 12, p. 1).

11

(12)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2002, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (OL L 328, 2018 12 21, p. 210).

12

(13)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

13

(14)  
  2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/523, kuriuo sukuriama programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (OL L 107, 2021 3 26, p. 30).

14

(15)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

15

(16)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

16

(17)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

17

(18)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

18

(19)  
  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

19

(20)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 289).

20

(21)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1300/2013 dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 281).

21

(22)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

22

(23)  
  2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (OL L 189, 2002 7 18, p. 12).

23

(24)  
  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

24

(25)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

25

(26)  
  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

26

(27)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

27

(28)  
  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

28

(29)  
  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

29

(30)  
  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

30

(31)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

31

(32)  
  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

32

(33)  
  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

33

(34)  
  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

34

(35)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

35

(36)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

36

(37)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129).

37

(38)  
  2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 614/2007 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE+) (OL L 149, 2007 6 9, p. 1).

38

---

I PRIEDAS

SUBJEKTAI, KURIEMS DOTACIJOS GALI BŪTI SKIRIAMOS NESKELBIANT KVIETIMO TEIKTI PASIŪLYMUS

1.

Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo tinklas (IMPEL);

2.

Europos aplinkos klausimų prokurorų tinklas (ENPE);

3.

Europos Sąjungos aplinkos klausimų teisėjų forumas (EUFJE).

---

II PRIEDAS

RODIKLIAI

1.   Produkto rodikliai

| 1.1. | Projektų, kuriais kuriami, demonstruojami ir skatinami naujoviški būdai bei požiūriai, skaičius. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Projektų, kuriuos vykdant taikoma gamtos ir biologinės įvairovės srities geriausia praktika, skaičius. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Projektų, skirtų atitinkamiems Sąjungos teisės aktams ir politikai plėtoti, įgyvendinti, vykdyti jų stebėseną ar užtikrinti jų vykdymą, skaičius. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Projektų, kuriais gerinamas valdymas didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų gebėjimus ir įtraukiant pilietinę visuomenę, skaičius. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Projektų, įskaitant strateginius integruotuosius ir strateginius gamtos projektus, kuriais įgyvendinami:






  — | pagrindiniai planai arba strategijos, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

pagrindiniai planai arba strategijos,

| — | veiksmų programos, kuriomis integruojamas „Gamtos ir biologinės įvairovės“ aspektas, skaičius. |
| --- | --- |

—

veiksmų programos, kuriomis integruojamas „Gamtos ir biologinės įvairovės“ aspektas, skaičius.

2.   Rezultato rodikliai

| 2.1. | Grynieji pokyčiai aplinkos ir klimato srityse, nustatomi susumavus projekto lygmens rodiklius, kurie nurodomi kvietimuose teikti pasiūlymus pagal šias paprogrames:






  — | „Gamta ir biologinė įvairovė“, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

„Gamta ir biologinė įvairovė“,

| — | „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“, kuri apima bent šiuos elementus:






  — | oro kokybė, |
| --- | --- | --- |

—

„Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“, kuri apima bent šiuos elementus:

—

oro kokybė,

| — | dirvožemis, |
| --- | --- |

—

dirvožemis,

| — | vanduo, |
| --- | --- |

—

vanduo,

| — | atliekos, |
| --- | --- |

—

atliekos,

| — | cheminės medžiagos, |
| --- | --- |

—

cheminės medžiagos,

| — | triukšmas, |
| --- | --- |

—

triukšmas,

| — | išteklių naudojimas ir efektyvumas, |
| --- | --- |

—

išteklių naudojimas ir efektyvumas,

| — | „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“, |
| --- | --- |

—

„Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“,

| — | „Perėjimas prie švarios energijos“. |
| --- | --- |

—

„Perėjimas prie švarios energijos“.

| 2.2. | Bendra investicijų, kurias paskatina padaryti įgyvendinami projektai arba gautas finansavimas, suma (mln. EUR). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Organizacijų, dalyvaujančių įgyvendinant projektus arba gaunančių veiklos dotacijas, skaičius. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Projektų, turinčių skatinamąjį poveikį, juntamą pasibaigus projektui, dalis. |
| --- | --- |

2.4.

---

III PRIEDAS

PROGRAMOS LIFE LOGOTIPAS

---

| 2021 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 172/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 172/79

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/784

2021 m. balandžio 29 d.

dėl teroristinio turinio sklaidos internete klausimo sprendimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | šiuo reglamentu siekiama užtikrinti sklandų bendrosios skaitmeninės rinkos veikimą atviroje ir demokratinėje visuomenėje sprendžiant netinkamo prieglobos paslaugų naudojimo teroristiniais tikslais klausimą ir prisidedant prie viešojo saugumo Sąjungoje. Reikėtų pagerinti bendrosios skaitmeninės rinkos veikimą didinant teisinį tikrumą prieglobos paslaugų teikėjų atžvilgiu ir naudotojų pasitikėjimą internetine aplinka, taip pat stiprinant saviraiškos laisvės, be kita ko, laisvės gauti ir perduoti informaciją bei idėjas atviroje ir demokratinėje visuomenėje, apsaugą ir žiniasklaidos laisvės bei pliuralizmo apsaugą; |
| --- | --- |

(1)

šiuo reglamentu siekiama užtikrinti sklandų bendrosios skaitmeninės rinkos veikimą atviroje ir demokratinėje visuomenėje sprendžiant netinkamo prieglobos paslaugų naudojimo teroristiniais tikslais klausimą ir prisidedant prie viešojo saugumo Sąjungoje. Reikėtų pagerinti bendrosios skaitmeninės rinkos veikimą didinant teisinį tikrumą prieglobos paslaugų teikėjų atžvilgiu ir naudotojų pasitikėjimą internetine aplinka, taip pat stiprinant saviraiškos laisvės, be kita ko, laisvės gauti ir perduoti informaciją bei idėjas atviroje ir demokratinėje visuomenėje, apsaugą ir žiniasklaidos laisvės bei pliuralizmo apsaugą;

| (2) | reguliavimo priemonės, skirtos teroristinio turinio sklaidos internete klausimui spręsti, turėtų būti papildytos valstybių narių strategijomis, skirtomis kovai su terorizmu, įskaitant gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinio mąstymo stiprinimą, alternatyvių ir atsvaros naratyvų bei kitų iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama sumažinti teroristinio poveikio internete poveikį ir pažeidžiamumą jo atžvilgiu, plėtojimą, taip pat investavimą į socialinį darbą, deradikalizacijos iniciatyvas ir bendradarbiavimą su paveiktomis bendruomenėmis siekiant radikalizacijos visuomenėje tvarios prevencijos; |
| --- | --- |

(2)

reguliavimo priemonės, skirtos teroristinio turinio sklaidos internete klausimui spręsti, turėtų būti papildytos valstybių narių strategijomis, skirtomis kovai su terorizmu, įskaitant gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinio mąstymo stiprinimą, alternatyvių ir atsvaros naratyvų bei kitų iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama sumažinti teroristinio poveikio internete poveikį ir pažeidžiamumą jo atžvilgiu, plėtojimą, taip pat investavimą į socialinį darbą, deradikalizacijos iniciatyvas ir bendradarbiavimą su paveiktomis bendruomenėmis siekiant radikalizacijos visuomenėje tvarios prevencijos;

| (3) | teroristinio turinio internete klausimui, kuris yra platesnės neteisėto turinio internete problemos dalis, spręsti reikia derinti teisėkūros, ne teisėkūros ir savanoriškas priemones, grindžiamas institucijų ir prieglobos paslaugų teikėjų bendradarbiavimu, visapusiškai gerbiant pagrindines teises; |
| --- | --- |

(3)

teroristinio turinio internete klausimui, kuris yra platesnės neteisėto turinio internete problemos dalis, spręsti reikia derinti teisėkūros, ne teisėkūros ir savanoriškas priemones, grindžiamas institucijų ir prieglobos paslaugų teikėjų bendradarbiavimu, visapusiškai gerbiant pagrindines teises;

| (4) | internete aktyviai veikiantys prieglobos paslaugų teikėjai, jungdami verslą bei piliečius ir sudarydami palankesnes sąlygas viešoms diskusijoms ir informacijos, nuomonių bei idėjų sklaidai ir gavimui, skaitmeninėje ekonomikoje atlieka esminį vaidmenį ir taip reikšmingai prisideda prie inovacijų, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Sąjungoje. Vis dėlto, kai kuriais atvejais prieglobos paslaugų teikėjų paslaugomis neteisėtos veiklos vykdymo tikslais piktnaudžiauja trečiosios šalys. Itin didelį susirūpinimą kelia tai, kad tomis paslaugomis naudojasi teroristinės grupės ir jų rėmėjai, kad skleistų internete teroristinį turinį siekiant perduoti savo idėjas, radikalizuotų bei verbuotų sekėjus ir sudarytų palankesnes sąlygas teroristinei veiklai ir jai vadovautų; |
| --- | --- |

(4)

internete aktyviai veikiantys prieglobos paslaugų teikėjai, jungdami verslą bei piliečius ir sudarydami palankesnes sąlygas viešoms diskusijoms ir informacijos, nuomonių bei idėjų sklaidai ir gavimui, skaitmeninėje ekonomikoje atlieka esminį vaidmenį ir taip reikšmingai prisideda prie inovacijų, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Sąjungoje. Vis dėlto, kai kuriais atvejais prieglobos paslaugų teikėjų paslaugomis neteisėtos veiklos vykdymo tikslais piktnaudžiauja trečiosios šalys. Itin didelį susirūpinimą kelia tai, kad tomis paslaugomis naudojasi teroristinės grupės ir jų rėmėjai, kad skleistų internete teroristinį turinį siekiant perduoti savo idėjas, radikalizuotų bei verbuotų sekėjus ir sudarytų palankesnes sąlygas teroristinei veiklai ir jai vadovautų;

| (5) | teroristinio turinio buvimas internete nėra vienintelis veiksnys, tačiau pasitvirtino tai, kad jis skatina individų radikalizaciją, kuri gali vesti prie teroro aktų, ir todėl turi rimtų neigiamų padarinių naudotojams, piliečiams bei visai visuomenei, taip pat internetinių paslaugų teikėjams, teikiantiems prieglobą tokiam turiniui, nes jis kenkia jų naudotojų pasitikėjimui ir daro žalą jų verslo modeliams. Atsižvelgiant į svarbų prieglobos paslaugų teikėjų vaidmenį ir jų turimas su teikiamomis paslaugomis susijusias technologines priemones ir pajėgumus, jiems tenka ypatinga socialinė atsakomybė apsaugoti savo paslaugas nuo teroristų piktnaudžiavimo ir spręsti teroristinio turinio, skleidžiamo internete naudojantis jų paslaugomis, klausimą tuo pat metu atsižvelgiant į pagrindinę saviraiškos laisvės, įskaitant laisvę gauti ir perduoti informaciją bei idėjas atviroje ir demokratinėje visuomenėje, svarbą; |
| --- | --- |

(5)

teroristinio turinio buvimas internete nėra vienintelis veiksnys, tačiau pasitvirtino tai, kad jis skatina individų radikalizaciją, kuri gali vesti prie teroro aktų, ir todėl turi rimtų neigiamų padarinių naudotojams, piliečiams bei visai visuomenei, taip pat internetinių paslaugų teikėjams, teikiantiems prieglobą tokiam turiniui, nes jis kenkia jų naudotojų pasitikėjimui ir daro žalą jų verslo modeliams. Atsižvelgiant į svarbų prieglobos paslaugų teikėjų vaidmenį ir jų turimas su teikiamomis paslaugomis susijusias technologines priemones ir pajėgumus, jiems tenka ypatinga socialinė atsakomybė apsaugoti savo paslaugas nuo teroristų piktnaudžiavimo ir spręsti teroristinio turinio, skleidžiamo internete naudojantis jų paslaugomis, klausimą tuo pat metu atsižvelgiant į pagrindinę saviraiškos laisvės, įskaitant laisvę gauti ir perduoti informaciją bei idėjas atviroje ir demokratinėje visuomenėje, svarbą;

| (6) | Sąjungos lygmens pastangos kovoti su teroristiniu turiniu internete pradėtos 2015 m. savanoriško valstybių narių ir prieglobos paslaugų teikėjų bendradarbiavimo sistemos pagrindu. Tas pastangas reikia papildyti aiškia teisėkūros sistema, kad būtų galima dar labiau sumažinti teroristinio turinio prieinamumą internete ir tinkamai spręsti šią sparčiai besivystančią problemą. Siekiama, kad teisėkūros sistema būtų grindžiama savanoriškomis pastangomis, kurios buvo sustiprintos Komisijos rekomendacija (ES) 2018/334 (3), ir atsilieptų į Europos Parlamento raginimą sugriežtinti priemones, skirtas neteisėto ir žalingo turinio internete klausimo sprendimui, laikantis Europos Pralamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB (4) sukurtos horizontalios sistemos ir į Europos Vadovų Tarybos raginimą gerinti turinio, kuriuo kurstoma vykdyti teroro aktus, internete aptikimą ir šalinimą; |
| --- | --- |

(6)

Sąjungos lygmens pastangos kovoti su teroristiniu turiniu internete pradėtos 2015 m. savanoriško valstybių narių ir prieglobos paslaugų teikėjų bendradarbiavimo sistemos pagrindu. Tas pastangas reikia papildyti aiškia teisėkūros sistema, kad būtų galima dar labiau sumažinti teroristinio turinio prieinamumą internete ir tinkamai spręsti šią sparčiai besivystančią problemą. Siekiama, kad teisėkūros sistema būtų grindžiama savanoriškomis pastangomis, kurios buvo sustiprintos Komisijos rekomendacija (ES) 2018/334 (3), ir atsilieptų į Europos Parlamento raginimą sugriežtinti priemones, skirtas neteisėto ir žalingo turinio internete klausimo sprendimui, laikantis Europos Pralamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB (4) sukurtos horizontalios sistemos ir į Europos Vadovų Tarybos raginimą gerinti turinio, kuriuo kurstoma vykdyti teroro aktus, internete aptikimą ir šalinimą;

| (7) | šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis Direktyvos 2000/31/EB taikymui. Visų pirma bet kokios priemonės, kurių, laikydamasis šio reglamento, imasi prieglobos paslaugų teikėjas, įskaitant bet kokias konkrečias priemones, neturėtų vesti prie to, kad tas prieglobos paslaugų teikėjas prarastų galimybę pasinaudoti ta direktyva numatytu atleidimu nuo atsakomybės. Be to, šis reglamentas nedaro poveikio nacionalinių institucijų ir teismų įgaliojimams nustatyti prieglobos paslaugų teikėjų atsakomybę, kai netenkinamos toje direktyvoje nustatytos atleidimo nuo atsakomybės sąlygos; |
| --- | --- |

(7)

šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis Direktyvos 2000/31/EB taikymui. Visų pirma bet kokios priemonės, kurių, laikydamasis šio reglamento, imasi prieglobos paslaugų teikėjas, įskaitant bet kokias konkrečias priemones, neturėtų vesti prie to, kad tas prieglobos paslaugų teikėjas prarastų galimybę pasinaudoti ta direktyva numatytu atleidimu nuo atsakomybės. Be to, šis reglamentas nedaro poveikio nacionalinių institucijų ir teismų įgaliojimams nustatyti prieglobos paslaugų teikėjų atsakomybę, kai netenkinamos toje direktyvoje nustatytos atleidimo nuo atsakomybės sąlygos;

| (8) | šio reglamento ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/13/ES (5) kolizijos atveju nuostatų, kuriomis reglamentuojamos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos, kaip apibrėžta tos direktyvos 1 straipsnio 1 dalies a punkte, atžvilgiu, viršenybę turėtų turėti Direktyva 2010/13/ES. Tai neturėtų daryti poveikio šiame reglamente nustatytoms pareigoms, visų pirma dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjų pareigoms; |
| --- | --- |

(8)

šio reglamento ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/13/ES (5) kolizijos atveju nuostatų, kuriomis reglamentuojamos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos, kaip apibrėžta tos direktyvos 1 straipsnio 1 dalies a punkte, atžvilgiu, viršenybę turėtų turėti Direktyva 2010/13/ES. Tai neturėtų daryti poveikio šiame reglamente nustatytoms pareigoms, visų pirma dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjų pareigoms;

| (9) | šiame reglamente turėtų būti nustatytos taisyklės, skirtos spręsti klausimą, susijusį su piktnaudžiavimu prieglobos paslaugomis siekiant skleisti teroristinį turinį internete ir užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą. Tomis taisyklėmis turėtų būti visapusiškai gerbiamos Sąjungoje saugomos pagrindinės teisės, visų pirma tos pagrindinės teisės, kurios yra garantuojamos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija (toliau – Chartija); |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente turėtų būti nustatytos taisyklės, skirtos spręsti klausimą, susijusį su piktnaudžiavimu prieglobos paslaugomis siekiant skleisti teroristinį turinį internete ir užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą. Tomis taisyklėmis turėtų būti visapusiškai gerbiamos Sąjungoje saugomos pagrindinės teisės, visų pirma tos pagrindinės teisės, kurios yra garantuojamos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija (toliau – Chartija);

| (10) | šiuo reglamentu siekiama prisidėti prie viešojo saugumo užtikrinimo tuo pačiu metu nustatant adekvačias ir patikimas apsaugos priemonės, kad būtų apsaugotos įvairios pagrindinės teisės, be kita ko, teisė į privatų gyvenimą, į asmens duomenų apsaugą, į saviraiškos laisvę, įskaitant laisvę gauti ir perduoti informaciją, laisvė užsiimti verslu ir teisė į veiksmingą teisinę gynybą. Be to, draudžiama bet kokia diskriminacija. Kompetentingos institucijos ir prieglobos paslaugų teikėjai turėtų imtis priemonių, kurios būtinos, tinkamos ir proporcingos demokratinėje visuomenėje, atsižvelgdamos į ypatingą saviraiškos ir informacijos laisvės bei žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo – pliuralistinės ir demokratinės visuomenės kertinių akmenų ir vertybių, kuriomis Sąjunga yra grindžiama, – svarbą. Priemonės, kuriomis daromas poveikis saviraiškos ir informacijos laisvei, turėtų būti griežtai tikslinės, t. y. jomis turi būti sprendžiamas teroristinio turinio sklaidos internete klausimas tuo pačiu metu gerbiant teisę teisėtais būdais gauti ir perduoti informaciją, atsižvelgiant į esminį prieglobos paslaugų teikėjų vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas viešoms diskusijoms ir faktų, nuomonių ir idėjų sklaidai ir gavimui vadovaujantis teise. Veiksmingos priemonės spręsti teroristinio turinio internete klausimą ir saviraiškos ir informacijos laisvės apsauga yra ne vienas kitam prieštaraujantys, o vienas kitą papildantys ir sustiprinantys tikslai; |
| --- | --- |

(10)

šiuo reglamentu siekiama prisidėti prie viešojo saugumo užtikrinimo tuo pačiu metu nustatant adekvačias ir patikimas apsaugos priemonės, kad būtų apsaugotos įvairios pagrindinės teisės, be kita ko, teisė į privatų gyvenimą, į asmens duomenų apsaugą, į saviraiškos laisvę, įskaitant laisvę gauti ir perduoti informaciją, laisvė užsiimti verslu ir teisė į veiksmingą teisinę gynybą. Be to, draudžiama bet kokia diskriminacija. Kompetentingos institucijos ir prieglobos paslaugų teikėjai turėtų imtis priemonių, kurios būtinos, tinkamos ir proporcingos demokratinėje visuomenėje, atsižvelgdamos į ypatingą saviraiškos ir informacijos laisvės bei žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo – pliuralistinės ir demokratinės visuomenės kertinių akmenų ir vertybių, kuriomis Sąjunga yra grindžiama, – svarbą. Priemonės, kuriomis daromas poveikis saviraiškos ir informacijos laisvei, turėtų būti griežtai tikslinės, t. y. jomis turi būti sprendžiamas teroristinio turinio sklaidos internete klausimas tuo pačiu metu gerbiant teisę teisėtais būdais gauti ir perduoti informaciją, atsižvelgiant į esminį prieglobos paslaugų teikėjų vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas viešoms diskusijoms ir faktų, nuomonių ir idėjų sklaidai ir gavimui vadovaujantis teise. Veiksmingos priemonės spręsti teroristinio turinio internete klausimą ir saviraiškos ir informacijos laisvės apsauga yra ne vienas kitam prieštaraujantys, o vienas kitą papildantys ir sustiprinantys tikslai;

| (11) | siekiant geriau išaiškinti veiksmus, kurių turi imtis prieglobos paslaugų teikėjai ir kompetentingos institucijos, kad būtų sprendžiamas teroristinio turinio sklaidos internete klausimas, šiuo reglamentu prevenciniais tikslais turėtų būti nustatyta termino „teroristinis turinys“ apibrėžtis, atitinkanti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/541 (6) pateiktas atitinkamų nusikaltimų apibrėžtis. Atsižvelgiant į poreikį spręsti žalingiausios teroristinės propagandos internete klausimą, ta apibrėžtis turėtų apimti medžiagą, kuria kurstoma arba raginama vykdyti teroristinius nusikaltimus ar prisidėti prie jų vykdymo arba raginama dalyvauti teroristinės grupės veikloje ar šlovinama teroristinė veikla, be kita ko, medžiagą, kurioje vaizduojamas teroristinis išpuolis. Į apibrėžtį taip turėtų būti įtraukta medžiaga, kurioje pateikiamos instrukcijos, kaip gaminti ar naudoti sprogmenis, šaunamuosius ar kitus ginklus arba kenksmingas ar pavojingas medžiagas, taip pat chemines, biologines, radiologines ir branduolines (ChBRB) medžiagas, arba kiti konkretūs metodai ar technikos, įskaitant taikinių pasirinkimą, siekiant vykdyti ar prisidėti prie teroristinių nusikaltimų vykdymo. Tokia medžiaga apima tekstą, atvaizdus, garso ir vaizdo įrašus, taip pat tiesioginį teroristinių nusikaltimų transliavimą, kuriais sukeliamas pavojus, kad gali būti įvykdyti kiti tokie nusikaltimai. Vertindami, ar medžiaga yra laikytina teroristiniu turiniu, kaip tai suprantama šiame reglamente, kompetentingos institucijos ir prieglobos paslaugų teikėjai turėtų atsižvelgti į tokius veiksnius kaip pareiškimų pobūdis ir formuluotė, kontekstą, kuriame buvo paskelbti pareiškimai, ir jų potencialą žalingų padarinių žmonių saugos ir saugumo atžvilgiu. Tai, kad medžiagą parengė į Sąjungos sąrašą įtrauktas su teroro aktais susijęs asmuo, grupė ar subjektas, kuriam taikomos ribojamosios priemonės, ta medžiaga yra jam priskirtina ar skleidžiama jo vardu turėtų būti svarbus vertinimo veiksnys; |
| --- | --- |

(11)

siekiant geriau išaiškinti veiksmus, kurių turi imtis prieglobos paslaugų teikėjai ir kompetentingos institucijos, kad būtų sprendžiamas teroristinio turinio sklaidos internete klausimas, šiuo reglamentu prevenciniais tikslais turėtų būti nustatyta termino „teroristinis turinys“ apibrėžtis, atitinkanti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/541 (6) pateiktas atitinkamų nusikaltimų apibrėžtis. Atsižvelgiant į poreikį spręsti žalingiausios teroristinės propagandos internete klausimą, ta apibrėžtis turėtų apimti medžiagą, kuria kurstoma arba raginama vykdyti teroristinius nusikaltimus ar prisidėti prie jų vykdymo arba raginama dalyvauti teroristinės grupės veikloje ar šlovinama teroristinė veikla, be kita ko, medžiagą, kurioje vaizduojamas teroristinis išpuolis. Į apibrėžtį taip turėtų būti įtraukta medžiaga, kurioje pateikiamos instrukcijos, kaip gaminti ar naudoti sprogmenis, šaunamuosius ar kitus ginklus arba kenksmingas ar pavojingas medžiagas, taip pat chemines, biologines, radiologines ir branduolines (ChBRB) medžiagas, arba kiti konkretūs metodai ar technikos, įskaitant taikinių pasirinkimą, siekiant vykdyti ar prisidėti prie teroristinių nusikaltimų vykdymo. Tokia medžiaga apima tekstą, atvaizdus, garso ir vaizdo įrašus, taip pat tiesioginį teroristinių nusikaltimų transliavimą, kuriais sukeliamas pavojus, kad gali būti įvykdyti kiti tokie nusikaltimai. Vertindami, ar medžiaga yra laikytina teroristiniu turiniu, kaip tai suprantama šiame reglamente, kompetentingos institucijos ir prieglobos paslaugų teikėjai turėtų atsižvelgti į tokius veiksnius kaip pareiškimų pobūdis ir formuluotė, kontekstą, kuriame buvo paskelbti pareiškimai, ir jų potencialą žalingų padarinių žmonių saugos ir saugumo atžvilgiu. Tai, kad medžiagą parengė į Sąjungos sąrašą įtrauktas su teroro aktais susijęs asmuo, grupė ar subjektas, kuriam taikomos ribojamosios priemonės, ta medžiaga yra jam priskirtina ar skleidžiama jo vardu turėtų būti svarbus vertinimo veiksnys;

| (12) | švietimo, žurnalistikos, meno ar mokslinių tyrimų tikslais arba informuotumo apie kovą su teroristine veikla didinimo tikslais skleidžiama medžiaga neturėtų būti laikoma teroristiniu turiniu. Nustatant, ar turinio teikėjo pateikta medžiaga laikoma teroristiniu turiniu, kaip apibrėžta šiame reglamente, turėtų būti atsižvelgiama visų pirma į saviraiškos ir informacijos laisvę, įskaitant žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą, ir menų bei mokslo laisvę. Ypač tais atvejais, kai turinio teikėjas turi redakcinę atsakomybę, bet kokiu sprendimu dėl paskleistos medžiagos pašalinimo turėtų būti atsižvelgiama į spaudos ar žiniasklaidos reglamentavimu nustatytus žurnalistikos standartus pagal Sąjungos teisę, įskaitant Chartiją. Be to, radikalių, poleminių ar prieštaringų nuomonių reiškimas viešai diskutuojant opiais politiniais klausimais taip pat neturėtų būti laikomas teroristiniu turiniu; |
| --- | --- |

(12)

švietimo, žurnalistikos, meno ar mokslinių tyrimų tikslais arba informuotumo apie kovą su teroristine veikla didinimo tikslais skleidžiama medžiaga neturėtų būti laikoma teroristiniu turiniu. Nustatant, ar turinio teikėjo pateikta medžiaga laikoma teroristiniu turiniu, kaip apibrėžta šiame reglamente, turėtų būti atsižvelgiama visų pirma į saviraiškos ir informacijos laisvę, įskaitant žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą, ir menų bei mokslo laisvę. Ypač tais atvejais, kai turinio teikėjas turi redakcinę atsakomybę, bet kokiu sprendimu dėl paskleistos medžiagos pašalinimo turėtų būti atsižvelgiama į spaudos ar žiniasklaidos reglamentavimu nustatytus žurnalistikos standartus pagal Sąjungos teisę, įskaitant Chartiją. Be to, radikalių, poleminių ar prieštaringų nuomonių reiškimas viešai diskutuojant opiais politiniais klausimais taip pat neturėtų būti laikomas teroristiniu turiniu;

| (13) | siekiant veiksmingai spręsti teroristinio turinio sklaidos internete klausimą, kartu užtikrinant, kad būtų gerbiamas asmenų privatus gyvenimas, šis reglamentas turėtų būti taikomas informacinės visuomenės paslaugų, kurias teikiant paprašius paslaugos naudotojo informacija saugoma ir skleidžiama visuomenei, teikėjams, nepriklausomai nuo to, ar tokios informacijos ir medžiagos saugojimas ir sklaida visuomenei yra vien techninio, automatinio ir pasyvaus pobūdžio. Sąvoka „saugojimas“ turėtų būti suprantama kaip duomenų laikymas fizinio ar virtualaus serverio atmintyje. Todėl „paprasto perdavimo kanalo“ arba „spartinančios atmintinės“ paslaugų, taip pat kitų paslaugų, teikiamų kituose interneto infrastruktūros lygmenyse, kurios neapima saugojimo, teikėjai, pavyzdžiui, registrai ir registrų tarnybos, taip pat domenų vardų sistemų (DNS), mokėjimo ar apsaugos nuo paskirstytojo paslaugos trikdymo (DdoS) paslaugų teikėjai neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

(13)

siekiant veiksmingai spręsti teroristinio turinio sklaidos internete klausimą, kartu užtikrinant, kad būtų gerbiamas asmenų privatus gyvenimas, šis reglamentas turėtų būti taikomas informacinės visuomenės paslaugų, kurias teikiant paprašius paslaugos naudotojo informacija saugoma ir skleidžiama visuomenei, teikėjams, nepriklausomai nuo to, ar tokios informacijos ir medžiagos saugojimas ir sklaida visuomenei yra vien techninio, automatinio ir pasyvaus pobūdžio. Sąvoka „saugojimas“ turėtų būti suprantama kaip duomenų laikymas fizinio ar virtualaus serverio atmintyje. Todėl „paprasto perdavimo kanalo“ arba „spartinančios atmintinės“ paslaugų, taip pat kitų paslaugų, teikiamų kituose interneto infrastruktūros lygmenyse, kurios neapima saugojimo, teikėjai, pavyzdžiui, registrai ir registrų tarnybos, taip pat domenų vardų sistemų (DNS), mokėjimo ar apsaugos nuo paskirstytojo paslaugos trikdymo (DdoS) paslaugų teikėjai neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį;

| (14) | sąvoka „sklaida visuomenei“ turėtų apimti informacijos pateikimą galimam neribotam asmenų skaičiui, t. y. kad informacija būtų lengvai prieinama naudotojams apskritai, kai nereikalaujama tolesnių turinio teikėjo veiksmų, neatsižvelgiant į tai, ar tie asmenys faktiškai turi prieigą prie atitinkamos informacijos. Atitinkamai, kai dėl prieigos prie informacijos reikia registruotis ar prisijungti prie naudotojų grupės, turėtų būti laikoma, kad ta informacija yra skleidžiama visuomenei tik tuo atveju, kai prieigos prie informacijos prašantys naudotojai yra automatiškai registruojami arba jiems suteikiamas leidimas be žmogaus priimamo sprendimo ar atrankos, kam suteikti prieigą. Asmenų tarpusavio ryšio paslaugos, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/1972 (7) 2 straipsnio 5 punkte, pavyzdžiui, el. laiškai arba privačių žinučių paslaugos neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Turėtų būti laikoma, kad informacija saugoma ir skleidžiama visuomenei, kaip tai suprantama šiame reglamente, tik tuomet, kai tokia veikla vykdoma gavus tiesioginį turinio teikėjo prašymą. Dėl to šis reglamentas neturėtų būti taikomas teikėjams, teikiantiems tokias paslaugas, kaip debesijos infrastruktūra, kurios teikiamos kitų šalių nei turinio teikėjai prašymu ir pastarieji tik netiesiogiai gauna naudos. Šis reglamentas turėtų būti taikomas, pavyzdžiui, socialinės žiniasklaidos, dalijimosi vaizdo, atvaizdų ir garso medžiaga paslaugų teikėjams, taip pat keitimosi rinkmenomis paslaugoms ir kitoms debesijos paslaugoms tiek, kiek tos paslaugos naudojamos siekiant užtikrinti, kad saugoma informacija būtų prieinama visuomenei tiesioginiu turinio teikėjo prašymu. Jei prieglobos paslaugų teikėjas siūlo kelias paslaugas, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik paslaugoms, kurios patenka į jo taikymo sritį; |
| --- | --- |

(14)

sąvoka „sklaida visuomenei“ turėtų apimti informacijos pateikimą galimam neribotam asmenų skaičiui, t. y. kad informacija būtų lengvai prieinama naudotojams apskritai, kai nereikalaujama tolesnių turinio teikėjo veiksmų, neatsižvelgiant į tai, ar tie asmenys faktiškai turi prieigą prie atitinkamos informacijos. Atitinkamai, kai dėl prieigos prie informacijos reikia registruotis ar prisijungti prie naudotojų grupės, turėtų būti laikoma, kad ta informacija yra skleidžiama visuomenei tik tuo atveju, kai prieigos prie informacijos prašantys naudotojai yra automatiškai registruojami arba jiems suteikiamas leidimas be žmogaus priimamo sprendimo ar atrankos, kam suteikti prieigą. Asmenų tarpusavio ryšio paslaugos, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/1972 (7) 2 straipsnio 5 punkte, pavyzdžiui, el. laiškai arba privačių žinučių paslaugos neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį. Turėtų būti laikoma, kad informacija saugoma ir skleidžiama visuomenei, kaip tai suprantama šiame reglamente, tik tuomet, kai tokia veikla vykdoma gavus tiesioginį turinio teikėjo prašymą. Dėl to šis reglamentas neturėtų būti taikomas teikėjams, teikiantiems tokias paslaugas, kaip debesijos infrastruktūra, kurios teikiamos kitų šalių nei turinio teikėjai prašymu ir pastarieji tik netiesiogiai gauna naudos. Šis reglamentas turėtų būti taikomas, pavyzdžiui, socialinės žiniasklaidos, dalijimosi vaizdo, atvaizdų ir garso medžiaga paslaugų teikėjams, taip pat keitimosi rinkmenomis paslaugoms ir kitoms debesijos paslaugoms tiek, kiek tos paslaugos naudojamos siekiant užtikrinti, kad saugoma informacija būtų prieinama visuomenei tiesioginiu turinio teikėjo prašymu. Jei prieglobos paslaugų teikėjas siūlo kelias paslaugas, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik paslaugoms, kurios patenka į jo taikymo sritį;

| (15) | teroristinis turinys dažnai skleidžiamas visuomenei per paslaugas, kurias teikia trečiosiose valstybėse įsisteigę prieglobos paslaugų teikėjai. Siekiant apsaugoti naudotojus Sąjungoje ir užtikrinti, kad visiems skaitmeninėje bendrojoje rinkoje veikiantiems prieglobos paslaugų teikėjams būtų taikomi tokie patys reikalavimai, šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems Sąjungoje siūlomų atitinkamų paslaugų teikėjams, nepriklausomai nuo jų pagrindinės veiklos vykdymo vietos valstybės. Turėtų būti laikoma, kad prieglobos paslaugų teikėjas siūlo paslaugas Sąjungoje, jeigu jis sudaro sąlygas fiziniams ar juridiniams asmenims naudotis jo teikiamomis paslaugomis vienoje ar daugiau valstybių narių ir turi esminį ryšį su ta valstybe nare ar tomis valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

(15)

teroristinis turinys dažnai skleidžiamas visuomenei per paslaugas, kurias teikia trečiosiose valstybėse įsisteigę prieglobos paslaugų teikėjai. Siekiant apsaugoti naudotojus Sąjungoje ir užtikrinti, kad visiems skaitmeninėje bendrojoje rinkoje veikiantiems prieglobos paslaugų teikėjams būtų taikomi tokie patys reikalavimai, šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems Sąjungoje siūlomų atitinkamų paslaugų teikėjams, nepriklausomai nuo jų pagrindinės veiklos vykdymo vietos valstybės. Turėtų būti laikoma, kad prieglobos paslaugų teikėjas siūlo paslaugas Sąjungoje, jeigu jis sudaro sąlygas fiziniams ar juridiniams asmenims naudotis jo teikiamomis paslaugomis vienoje ar daugiau valstybių narių ir turi esminį ryšį su ta valstybe nare ar tomis valstybėmis narėmis;

| (16) | esminis ryšys su Sąjunga turėtų egzistuoti, jei prieglobos paslaugų teikėjo veiklos vykdymo vieta yra Sąjungoje, jo paslaugomis naudojasi didelis naudotojų skaičius vienoje ar daugiau valstybių narių arba jis vykdo tikslinę veiklą vienos ar daugiau valstybių narių atžvilgiu. Tikslinės veiklos vykdymas vienos ar daugiau valstybių narių atžvilgiu turėtų būti nustatomas remiantis visomis susijusiomis aplinkybėmis, įskaitant tokius veiksnius kaip kalba ar valiuta, kuri paprastai naudojama atitinkamoje valstybėje narėje, arba galimybė užsakyti prekes ar paslaugas iš tokios valstybės narės. Toks tikslinės veiklos vykdymas taip pat galėtų būti siejamas su galimybe atitinkamoje nacionalinėje taikomųjų programų parduotuvėje įsigyti taikomąją programą, su vietos reklamos rodymu arba reklamos rodymu bendrai atitinkamoje valstybėje narėje naudojama kalba, arba su ryšių su klientais valdymu, pavyzdžiui, aptarnaujant klientus bendrai toje valstybėje narėje naudojama kalba. Laikytina, kad egzistuoja esminis ryšys, ir tais atvejais, jei prieglobos paslaugų teikėjas susieja savo veiklą su viena ar keliomis valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1215/2012 (8) 17 straipsnio 1 dalies c punkte. Vien prieiga prie prieglobos paslaugų teikėjo interneto svetainės, e. pašto adreso ar kitų kontaktinių duomenų vienoje ar daugiau valstybių narių, neatsižvelgiant į kitus kriterijus, neturėtų būti laikoma esminiu ryšiu. Be to, paslaugos teikimas, vien siekiant laikytis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/302 (9) nustatyto draudimo diskriminuoti, vien tuo pagrindu neturėtų būti laikomas esminiu ryšiu su Sąjunga; |
| --- | --- |

(16)

esminis ryšys su Sąjunga turėtų egzistuoti, jei prieglobos paslaugų teikėjo veiklos vykdymo vieta yra Sąjungoje, jo paslaugomis naudojasi didelis naudotojų skaičius vienoje ar daugiau valstybių narių arba jis vykdo tikslinę veiklą vienos ar daugiau valstybių narių atžvilgiu. Tikslinės veiklos vykdymas vienos ar daugiau valstybių narių atžvilgiu turėtų būti nustatomas remiantis visomis susijusiomis aplinkybėmis, įskaitant tokius veiksnius kaip kalba ar valiuta, kuri paprastai naudojama atitinkamoje valstybėje narėje, arba galimybė užsakyti prekes ar paslaugas iš tokios valstybės narės. Toks tikslinės veiklos vykdymas taip pat galėtų būti siejamas su galimybe atitinkamoje nacionalinėje taikomųjų programų parduotuvėje įsigyti taikomąją programą, su vietos reklamos rodymu arba reklamos rodymu bendrai atitinkamoje valstybėje narėje naudojama kalba, arba su ryšių su klientais valdymu, pavyzdžiui, aptarnaujant klientus bendrai toje valstybėje narėje naudojama kalba. Laikytina, kad egzistuoja esminis ryšys, ir tais atvejais, jei prieglobos paslaugų teikėjas susieja savo veiklą su viena ar keliomis valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1215/2012 (8) 17 straipsnio 1 dalies c punkte. Vien prieiga prie prieglobos paslaugų teikėjo interneto svetainės, e. pašto adreso ar kitų kontaktinių duomenų vienoje ar daugiau valstybių narių, neatsižvelgiant į kitus kriterijus, neturėtų būti laikoma esminiu ryšiu. Be to, paslaugos teikimas, vien siekiant laikytis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/302 (9) nustatyto draudimo diskriminuoti, vien tuo pagrindu neturėtų būti laikomas esminiu ryšiu su Sąjunga;

| (17) | reikėtų suderinti procedūras ir pareigas, susijusias su nurodymais pašalinti turinį, kuriais reikalaujama, kad prieglobos paslaugų teikėjai pašalintų teroristinį turinį arba panaikintų prieigą prie jo, kompetentingoms institucijoms atlikus vertinimą. Atsižvelgiant į teroristinio turinio sklaidos tarp internetinių paslaugų greitį, turėtų būti nustatyta prieglobos paslaugų teikėjų pareiga užtikrinti, kad teroristinis turinys, nurodytas nurodyme pašalinti turinį, per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo būtų pašalintas arba visose valstybėse narėse būtų panaikinta prieiga prie jo. Išskyrus tinkamai pagrįstus skubos atvejus, kompetentinga institucija prieglobos paslaugų teikėjui turėtų pateikti informaciją apie procedūras ir taikytinus terminus ne mažiau kaip 12 valandų prieš tam prieglobos paslaugų teikėjui pirmą kartą išduodama nurodymą pašalinti turinį. Tinkamai pagrįsti skubos atvejai atsiranda, kai pašalinus teroristinį turinį arba panaikinus prieigą prie jo, praėjus daugiau nei vienai valandai po nurodymo pašalinti turinį gavimo, būtų padaryta didelė žala, pavyzdžiui, neišvengiamos grėsmės asmens gyvybei ar fizinei neliečiamybei atvejais, arba, kai tokiu turiniu atvaizduojami vykstantys įvykiai, kurie baigiasi žala asmens gyvybei ar fizinei neliečiamybei. Kompetentinga institucija turėtų nustatyti, ar atvejai laikytini skubos atvejais, ir tinkamai pagrįsti savo sprendimą nurodyme pašalinti turinį. Jei prieglobos paslaugų teikėjas negali įvykdyti nurodymo pašalinti turinį per vieną valandą nuo jo gavimo dėl force majeure priežasčių ar todėl, kad tai neįmanoma de facto, be kita ko, dėl objektyviai pagrįstų techninių ar operacinių priežasčių, jis turėtų kuo greičiau informuoti nurodymą išdavusią kompetentingą instituciją ir įvykdyti nurodymą pašalinti turinį, kai tik padėtis bus išspręsta; |
| --- | --- |

(17)

reikėtų suderinti procedūras ir pareigas, susijusias su nurodymais pašalinti turinį, kuriais reikalaujama, kad prieglobos paslaugų teikėjai pašalintų teroristinį turinį arba panaikintų prieigą prie jo, kompetentingoms institucijoms atlikus vertinimą. Atsižvelgiant į teroristinio turinio sklaidos tarp internetinių paslaugų greitį, turėtų būti nustatyta prieglobos paslaugų teikėjų pareiga užtikrinti, kad teroristinis turinys, nurodytas nurodyme pašalinti turinį, per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo būtų pašalintas arba visose valstybėse narėse būtų panaikinta prieiga prie jo. Išskyrus tinkamai pagrįstus skubos atvejus, kompetentinga institucija prieglobos paslaugų teikėjui turėtų pateikti informaciją apie procedūras ir taikytinus terminus ne mažiau kaip 12 valandų prieš tam prieglobos paslaugų teikėjui pirmą kartą išduodama nurodymą pašalinti turinį. Tinkamai pagrįsti skubos atvejai atsiranda, kai pašalinus teroristinį turinį arba panaikinus prieigą prie jo, praėjus daugiau nei vienai valandai po nurodymo pašalinti turinį gavimo, būtų padaryta didelė žala, pavyzdžiui, neišvengiamos grėsmės asmens gyvybei ar fizinei neliečiamybei atvejais, arba, kai tokiu turiniu atvaizduojami vykstantys įvykiai, kurie baigiasi žala asmens gyvybei ar fizinei neliečiamybei. Kompetentinga institucija turėtų nustatyti, ar atvejai laikytini skubos atvejais, ir tinkamai pagrįsti savo sprendimą nurodyme pašalinti turinį. Jei prieglobos paslaugų teikėjas negali įvykdyti nurodymo pašalinti turinį per vieną valandą nuo jo gavimo dėl force majeure priežasčių ar todėl, kad tai neįmanoma de facto, be kita ko, dėl objektyviai pagrįstų techninių ar operacinių priežasčių, jis turėtų kuo greičiau informuoti nurodymą išdavusią kompetentingą instituciją ir įvykdyti nurodymą pašalinti turinį, kai tik padėtis bus išspręsta;

| (18) | nurodyme pašalinti turinį turėtų būti pateikiamas motyvų pareiškimas, kuriuo turinys, kuris turi būti pašalintas arba prieiga prie kurio turi būti panaikinta, pripažįstamas teroristiniu turiniu, ir turėtų būti pateikiama pakankamai informacijos to turinio buvimo vietai nustatyti, nurodant tikslų universalųjį ištekliaus adresą (URL) ir prireikus bet kurią kitą papildomą informaciją, pavyzdžiui, atitinkamo turinio ekrano kopiją. Tas motyvų pareiškimas prieglobos paslaugų teikėjui ir, galiausiai, turinio teikėjui, turėtų sudaryti sąlygas veiksmingai pasinaudoti teise apskųsti teismine tvarka. Pateiktais motyvais neturėtų būti viešinama neskelbtina informacija, kuri galėtu pakenkti vykstančiam tyrimui; |
| --- | --- |

(18)

nurodyme pašalinti turinį turėtų būti pateikiamas motyvų pareiškimas, kuriuo turinys, kuris turi būti pašalintas arba prieiga prie kurio turi būti panaikinta, pripažįstamas teroristiniu turiniu, ir turėtų būti pateikiama pakankamai informacijos to turinio buvimo vietai nustatyti, nurodant tikslų universalųjį ištekliaus adresą (URL) ir prireikus bet kurią kitą papildomą informaciją, pavyzdžiui, atitinkamo turinio ekrano kopiją. Tas motyvų pareiškimas prieglobos paslaugų teikėjui ir, galiausiai, turinio teikėjui, turėtų sudaryti sąlygas veiksmingai pasinaudoti teise apskųsti teismine tvarka. Pateiktais motyvais neturėtų būti viešinama neskelbtina informacija, kuri galėtu pakenkti vykstančiam tyrimui;

| (19) | kompetentinga institucija nurodymą pašalinti turinį turėtų pateikti tiesiogiai prieglobos paslaugų teikėjo šio reglamento tikslais paskirtam ar įsteigtam kontaktiniam centrui bet kokiomis elektroninėmis priemonėmis, kuriomis galima atgaminti rašytinį įrašą tokiomis sąlygomis, kuriomis prieglobos paslaugų teikėjas galėtų nustatyti nurodymo autentiškumą, įskaitant tikslią jo išsiuntimo ir gavimo datą bei laiką; tai gali būti, pavyzdžiui, saugus e. paštas ar platformos arba kiti saugūs kanalai, įskaitant prieglobos paslaugų teikėjo užtikrinamus kanalus, laikantis asmens duomenų apsaugos Sąjungos teisės. Tą reikalavimą turėtų būti galima patenkinti naudojantis, inter alia, kvalifikuotomis elektroninio registruoto pristatymo paslaugomis, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 (10). Jei prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta yra ar jo teisinis atstovas gyvena ar yra įsisteigęs kitoje valstybėje narėje nei nurodymą išdavusios kompetentingos institucijos valstybė narė, nurodymo pašalinti turinį kopija tuo pačiu metu turėtų būti pateikta tos valstybės narės kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

(19)

kompetentinga institucija nurodymą pašalinti turinį turėtų pateikti tiesiogiai prieglobos paslaugų teikėjo šio reglamento tikslais paskirtam ar įsteigtam kontaktiniam centrui bet kokiomis elektroninėmis priemonėmis, kuriomis galima atgaminti rašytinį įrašą tokiomis sąlygomis, kuriomis prieglobos paslaugų teikėjas galėtų nustatyti nurodymo autentiškumą, įskaitant tikslią jo išsiuntimo ir gavimo datą bei laiką; tai gali būti, pavyzdžiui, saugus e. paštas ar platformos arba kiti saugūs kanalai, įskaitant prieglobos paslaugų teikėjo užtikrinamus kanalus, laikantis asmens duomenų apsaugos Sąjungos teisės. Tą reikalavimą turėtų būti galima patenkinti naudojantis, inter alia, kvalifikuotomis elektroninio registruoto pristatymo paslaugomis, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 (10). Jei prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta yra ar jo teisinis atstovas gyvena ar yra įsisteigęs kitoje valstybėje narėje nei nurodymą išdavusios kompetentingos institucijos valstybė narė, nurodymo pašalinti turinį kopija tuo pačiu metu turėtų būti pateikta tos valstybės narės kompetentingai institucijai;

| (20) | valstybė narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę patikrinti kitos valstybės narės kompetentingų institucijų išduotą nurodymą pašalinti turinį, kad nustatytų, ar juo šiurkščiai ar akivaizdžiai pažeidžiamas šis reglamentas ar Chartijoje įtvirtintos pagrindinės teisės. Tiek turinio teikėjas, tiek prieglobos paslaugų teikėjas turėtų turėti teisę prašyti tokio valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs teisinis atstovas, kompetentingos institucijos tikrinimo. Jei toks prašymas pateikiamas, ta kompetentinga institucija turėtų priimti sprendimą dėl to, ar nurodymu pašalinti turinį padaromas toks pažeidimas. Jei tuo sprendimu nustatomas toks pažeidimas, nurodymas pašalinti turinį turėtų netekti teisinio poveikio. Tikrinimas turėtų būti atliekamas sparčiai, siekiant užtikrinti, kad per klaidą pašalintas turinys arba panaikinta prieiga būtų atstatytas kaip įmanoma greičiau; |
| --- | --- |

(20)

valstybė narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentinga institucija turėtų turėti galimybę patikrinti kitos valstybės narės kompetentingų institucijų išduotą nurodymą pašalinti turinį, kad nustatytų, ar juo šiurkščiai ar akivaizdžiai pažeidžiamas šis reglamentas ar Chartijoje įtvirtintos pagrindinės teisės. Tiek turinio teikėjas, tiek prieglobos paslaugų teikėjas turėtų turėti teisę prašyti tokio valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs teisinis atstovas, kompetentingos institucijos tikrinimo. Jei toks prašymas pateikiamas, ta kompetentinga institucija turėtų priimti sprendimą dėl to, ar nurodymu pašalinti turinį padaromas toks pažeidimas. Jei tuo sprendimu nustatomas toks pažeidimas, nurodymas pašalinti turinį turėtų netekti teisinio poveikio. Tikrinimas turėtų būti atliekamas sparčiai, siekiant užtikrinti, kad per klaidą pašalintas turinys arba panaikinta prieiga būtų atstatytas kaip įmanoma greičiau;

| (21) | prieglobos paslaugų teikėjai, susiduriantys su teroristiniu turiniu, turėtų, jei turi nuostatus ir sąlygas, įtraukti į juos nuostatas, skirtas spręsti netinkamo jų paslaugų naudojimo teroristinio turinio sklaidai visuomenei klausimą. Jie tas nuostatas turėtų taikyti stropiai, skaidriai, proporcingai ir nediskriminuojamai; |
| --- | --- |

(21)

prieglobos paslaugų teikėjai, susiduriantys su teroristiniu turiniu, turėtų, jei turi nuostatus ir sąlygas, įtraukti į juos nuostatas, skirtas spręsti netinkamo jų paslaugų naudojimo teroristinio turinio sklaidai visuomenei klausimą. Jie tas nuostatas turėtų taikyti stropiai, skaidriai, proporcingai ir nediskriminuojamai;

| (22) | atsižvelgiant į problemos aprėptį ir spartą, kuri yra būtina norint veiksmingai identifikuoti ir pašalinti teroristinį turinį, veiksmingos ir proporcingos konkrečios priemonės yra esminis teroristinio turinio internete klausimo sprendimo elementas. Siekdami sumažinti teroristinio turinio prieinamumą savo paslaugose, prieglobos paslaugų teikėjai, susiduriantys su teroristiniu turiniu, turėtų nustatyti konkrečias priemones, atsižvelgdami į riziką ir teroristinio turinio poveikio lygį bei poveikį trečiųjų šalių teisėms ir visuomenės interesui gauti informaciją. Prieglobos paslaugų teikėjai turėtų nustatyti, kokios tinkamos, veiksmingos bei proporcingos konkrečios priemonės turėtų būti nustatytos norint identifikuoti ir pašalinti teroristinį turinį. Konkrečios priemonės galėtų apimti tinkamas technines ar operacines priemones ar pajėgumus, pavyzdžiui, aprūpinimą darbuotojais ar technines priemones identifikuoti ir skubiai pašalinti teroristinį turinį arba panaikinti prieigą prie teroristinio turinio, mechanizmus, skirtus naudotojams pranešti apie įtariamą teroristinį turinį arba jį pažymėti, arba bet kurias kitas priemones, kurias prieglobos paslaugų teikėjas laiko tinkamomis ir veiksmingomis siekiant spręsti teroristinio turinio pateikimo naudojantis jo paslaugomis klausimą; |
| --- | --- |

(22)

atsižvelgiant į problemos aprėptį ir spartą, kuri yra būtina norint veiksmingai identifikuoti ir pašalinti teroristinį turinį, veiksmingos ir proporcingos konkrečios priemonės yra esminis teroristinio turinio internete klausimo sprendimo elementas. Siekdami sumažinti teroristinio turinio prieinamumą savo paslaugose, prieglobos paslaugų teikėjai, susiduriantys su teroristiniu turiniu, turėtų nustatyti konkrečias priemones, atsižvelgdami į riziką ir teroristinio turinio poveikio lygį bei poveikį trečiųjų šalių teisėms ir visuomenės interesui gauti informaciją. Prieglobos paslaugų teikėjai turėtų nustatyti, kokios tinkamos, veiksmingos bei proporcingos konkrečios priemonės turėtų būti nustatytos norint identifikuoti ir pašalinti teroristinį turinį. Konkrečios priemonės galėtų apimti tinkamas technines ar operacines priemones ar pajėgumus, pavyzdžiui, aprūpinimą darbuotojais ar technines priemones identifikuoti ir skubiai pašalinti teroristinį turinį arba panaikinti prieigą prie teroristinio turinio, mechanizmus, skirtus naudotojams pranešti apie įtariamą teroristinį turinį arba jį pažymėti, arba bet kurias kitas priemones, kurias prieglobos paslaugų teikėjas laiko tinkamomis ir veiksmingomis siekiant spręsti teroristinio turinio pateikimo naudojantis jo paslaugomis klausimą;

| (23) | nustatydami konkrečias priemones, prieglobos paslaugų teikėjai turėtų užtikrinti, kad būtų išsaugota naudotojų teisė į saviraiškos ir informacijos laisvę bei žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas, kaip saugomi pagal Chartiją. Prieglobos paslaugų teikėjai turėtų ne tik laikytis teisėje, įskaitant asmens duomenų apsaugos teisės aktus, nustatytų reikalavimų, bet ir veikti apdairiai ir įgyvendinti apsaugos priemones, kai tinkama, įskaitant žmogaus atliekamą priežiūrą ir patikrinimus, jei jų reikia, kad būtų išvengta netyčinio ar per klaidą padaryto sprendimo, dėl kurio pašalinamas turinys, kuris nėra teroristinis, arba panaikinama prieiga prie jo; |
| --- | --- |

(23)

nustatydami konkrečias priemones, prieglobos paslaugų teikėjai turėtų užtikrinti, kad būtų išsaugota naudotojų teisė į saviraiškos ir informacijos laisvę bei žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas, kaip saugomi pagal Chartiją. Prieglobos paslaugų teikėjai turėtų ne tik laikytis teisėje, įskaitant asmens duomenų apsaugos teisės aktus, nustatytų reikalavimų, bet ir veikti apdairiai ir įgyvendinti apsaugos priemones, kai tinkama, įskaitant žmogaus atliekamą priežiūrą ir patikrinimus, jei jų reikia, kad būtų išvengta netyčinio ar per klaidą padaryto sprendimo, dėl kurio pašalinamas turinys, kuris nėra teroristinis, arba panaikinama prieiga prie jo;

| (24) | prieglobos paslaugų teikėjas kompetentingai institucijai turėtų teikti ataskaitas apie nustatytas konkrečias priemones, kad ta institucija galėtų nustatyti, ar priemonės yra veiksmingos bei proporcingos ir, jeigu yra naudojamos automatizuotos priemonės, ar prieglobos paslaugų teikėjas turi būtinus žmogaus atliekamos priežiūros ir patikrinimų pajėgumus. Vertindamos priemonių veiksmingumą bei proporcingumą, kompetentingos institucijos turėtų atsižvelgti į svarbius rodiklius, įskaitant prieglobos paslaugų teikėjo gautų nurodymų pašalinti turinį skaičių, prieglobos paslaugų teikėjo dydį bei ekonominius pajėgumus ir jo paslaugų skleidžiant teroristinį turinį poveikį, pavyzdžiui, naudotojų skaičiaus Sąjungoje pagrindu, taip pat apsaugos priemones, nustatytas siekiant spręsti netinkamo jo paslaugų naudojimo teroristinio turinio sklaidai internete klausimą; |
| --- | --- |

(24)

prieglobos paslaugų teikėjas kompetentingai institucijai turėtų teikti ataskaitas apie nustatytas konkrečias priemones, kad ta institucija galėtų nustatyti, ar priemonės yra veiksmingos bei proporcingos ir, jeigu yra naudojamos automatizuotos priemonės, ar prieglobos paslaugų teikėjas turi būtinus žmogaus atliekamos priežiūros ir patikrinimų pajėgumus. Vertindamos priemonių veiksmingumą bei proporcingumą, kompetentingos institucijos turėtų atsižvelgti į svarbius rodiklius, įskaitant prieglobos paslaugų teikėjo gautų nurodymų pašalinti turinį skaičių, prieglobos paslaugų teikėjo dydį bei ekonominius pajėgumus ir jo paslaugų skleidžiant teroristinį turinį poveikį, pavyzdžiui, naudotojų skaičiaus Sąjungoje pagrindu, taip pat apsaugos priemones, nustatytas siekiant spręsti netinkamo jo paslaugų naudojimo teroristinio turinio sklaidai internete klausimą;

| (25) | jei kompetentinga institucija mano, kad nustatytos konkrečios priemonės yra nepakankamos norint atsižvelgti į riziką, ji turėtų galėti reikalauti priimti papildomas tinkamas, veiksmingas ir proporcingas konkrečias priemones. Dėl reikalavimo įgyvendinti tokias papildomas konkrečias priemones neturėtų atsirasti bendra prievolė stebėti ar aktyviai domėtis faktais, kaip tai suprantama Direktyvos 2000/31/EB 15 straipsnio 1 dalyje, arba pareiga naudoti automatizuotas priemones. Tačiau prieglobos paslaugų teikėjams turėtų būti galima naudoti automatizuotas priemones, jeigu jie mano, kad tai tinkama ir būtina siekiant veiksmingai spręsti netinkamo jų paslaugų naudojimo teroristinio turinio sklaidai internete klausimą; |
| --- | --- |

(25)

jei kompetentinga institucija mano, kad nustatytos konkrečios priemonės yra nepakankamos norint atsižvelgti į riziką, ji turėtų galėti reikalauti priimti papildomas tinkamas, veiksmingas ir proporcingas konkrečias priemones. Dėl reikalavimo įgyvendinti tokias papildomas konkrečias priemones neturėtų atsirasti bendra prievolė stebėti ar aktyviai domėtis faktais, kaip tai suprantama Direktyvos 2000/31/EB 15 straipsnio 1 dalyje, arba pareiga naudoti automatizuotas priemones. Tačiau prieglobos paslaugų teikėjams turėtų būti galima naudoti automatizuotas priemones, jeigu jie mano, kad tai tinkama ir būtina siekiant veiksmingai spręsti netinkamo jų paslaugų naudojimo teroristinio turinio sklaidai internete klausimą;

| (26) | turėtų būti nustatyta prieglobos paslaugų teikėjų pareiga konkrečiais tikslais ir apibrėžtą būtiną laikotarpį saugoti pašalintą turinį ir susijusius duomenis. Kyla poreikis saugojimo reikalavimą taip pat taikyti susijusiems duomenims tais atvejais, kai pašalinus atitinkamą teroristinį turinį tokie duomenys būtų prarasti. Susiję duomenys gali apimti tokius duomenis kaip prenumeratoriaus duomenys, visų pirma duomenis, susijusius su turinio teikėjo tapatybe, taip pat prieigos duomenys, įskaitant turinio teikėjo naudojimosi paslauga ir prisijungimo prie ir atsijungimo nuo paslaugos datą bei laiką, kartu su interneto paslaugų teikėjo turinio teikėjui suteiktu IP adresu; |
| --- | --- |

(26)

turėtų būti nustatyta prieglobos paslaugų teikėjų pareiga konkrečiais tikslais ir apibrėžtą būtiną laikotarpį saugoti pašalintą turinį ir susijusius duomenis. Kyla poreikis saugojimo reikalavimą taip pat taikyti susijusiems duomenims tais atvejais, kai pašalinus atitinkamą teroristinį turinį tokie duomenys būtų prarasti. Susiję duomenys gali apimti tokius duomenis kaip prenumeratoriaus duomenys, visų pirma duomenis, susijusius su turinio teikėjo tapatybe, taip pat prieigos duomenys, įskaitant turinio teikėjo naudojimosi paslauga ir prisijungimo prie ir atsijungimo nuo paslaugos datą bei laiką, kartu su interneto paslaugų teikėjo turinio teikėjui suteiktu IP adresu;

| (27) | pareiga išsaugoti turinį administracinės ar teisminės peržiūros procesų tikslais yra būtina ir pagrįsta poreikio užtikrinti, kad būtų nustatytos veiksmingos turinio teikėjų, kurių turinys internete buvo pašalintas ar buvo panaikinta prieiga prie jo, teisių gynimo priemonės, ir užtikrinti, kad tas turinys būtų atstatytas, atžvilgiu, priklausomai nuo to, kokia yra tų procesų baigtis. Pareiga išsaugoti medžiagą tyrimo ar baudžiamojo persekiojimo tikslais yra pagrįsta ir būtina, atsižvelgiant į galimą naudą, kurią medžiaga galėtų turėti teroristinės veiklos sutrikdymo ar prevencijos tikslais. Todėl pašalinto teroristinio turinio išsaugojimas teroristinių nusikaltimų prevencijos, aptikimo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais taip pat turėtų būti laikomas pagrįstu. Teroristinis turinys ir susiję duomenys turėtų būti saugomi tik laikotarpį, būtiną teisėsaugos institucijoms patikrinti tą teroristinį turinį ir nuspręsti, ar jo reikės tiems tikslams. Teroristinių nusikaltimų prevencijos, aptikimo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais reikalaujamas duomenų išsaugojimas turėtų būti ribojamas tik duomenis, kurie gali turėti sąsajų su teroristiniais nusikaltimais, ir todėl galėtų prisidėti prie baudžiamojo persekiojimo už teroristinius nusikaltimus ir didelės rizikos viešajam saugumui prevencijos. Jei prieglobos paslaugų teikėjai pašalina medžiagą ar panaikina prieigą prie jos, visų pirma taikydami savo pačių konkrečias priemones, jie turėtų nedelsdami informuoti kompetentingas institucijas apie turinį, kuris apima informaciją, susijusią su neišvengiama grėsme gyvybei ar įtariamu teroristiniu nusikaltimu; |
| --- | --- |

(27)

pareiga išsaugoti turinį administracinės ar teisminės peržiūros procesų tikslais yra būtina ir pagrįsta poreikio užtikrinti, kad būtų nustatytos veiksmingos turinio teikėjų, kurių turinys internete buvo pašalintas ar buvo panaikinta prieiga prie jo, teisių gynimo priemonės, ir užtikrinti, kad tas turinys būtų atstatytas, atžvilgiu, priklausomai nuo to, kokia yra tų procesų baigtis. Pareiga išsaugoti medžiagą tyrimo ar baudžiamojo persekiojimo tikslais yra pagrįsta ir būtina, atsižvelgiant į galimą naudą, kurią medžiaga galėtų turėti teroristinės veiklos sutrikdymo ar prevencijos tikslais. Todėl pašalinto teroristinio turinio išsaugojimas teroristinių nusikaltimų prevencijos, aptikimo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais taip pat turėtų būti laikomas pagrįstu. Teroristinis turinys ir susiję duomenys turėtų būti saugomi tik laikotarpį, būtiną teisėsaugos institucijoms patikrinti tą teroristinį turinį ir nuspręsti, ar jo reikės tiems tikslams. Teroristinių nusikaltimų prevencijos, aptikimo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais reikalaujamas duomenų išsaugojimas turėtų būti ribojamas tik duomenis, kurie gali turėti sąsajų su teroristiniais nusikaltimais, ir todėl galėtų prisidėti prie baudžiamojo persekiojimo už teroristinius nusikaltimus ir didelės rizikos viešajam saugumui prevencijos. Jei prieglobos paslaugų teikėjai pašalina medžiagą ar panaikina prieigą prie jos, visų pirma taikydami savo pačių konkrečias priemones, jie turėtų nedelsdami informuoti kompetentingas institucijas apie turinį, kuris apima informaciją, susijusią su neišvengiama grėsme gyvybei ar įtariamu teroristiniu nusikaltimu;

| (28) | siekiant užtikrinti proporcingumą, saugojimo laikotarpis neturėtų viršyti šešių mėnesių, kad turinio teikėjai turėtų pakankamai laiko inicijuoti atitinkamus administracinės ar teisminės peržiūros procesus ir kad teisėsaugos institucijos galėtų gauti prieigą prie atitinkamų teroristinių nusikaltimų tyrimui ir baudžiamajam persekiojimui reikalingų duomenų. Tačiau kompetentingos institucijos ar teismo prašymu turėtų būti galima pratęsti tą laikotarpį tiek, kiek būtina tai atvejais, jei tie procesai inicijuojami, bet nebaigiami per tą šešių mėnesių laikotarpį. Saugojimo laikotarpio trukmė turėtų būti pakankama, kad teisėsaugos institucijos galėtų išsaugoti būtiną medžiagą, kiek tai susiję su tyrimais ir baudžiamuoju persekiojimu, drauge užtikrindamos pusiausvyrą su pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti proporcingumą, saugojimo laikotarpis neturėtų viršyti šešių mėnesių, kad turinio teikėjai turėtų pakankamai laiko inicijuoti atitinkamus administracinės ar teisminės peržiūros procesus ir kad teisėsaugos institucijos galėtų gauti prieigą prie atitinkamų teroristinių nusikaltimų tyrimui ir baudžiamajam persekiojimui reikalingų duomenų. Tačiau kompetentingos institucijos ar teismo prašymu turėtų būti galima pratęsti tą laikotarpį tiek, kiek būtina tai atvejais, jei tie procesai inicijuojami, bet nebaigiami per tą šešių mėnesių laikotarpį. Saugojimo laikotarpio trukmė turėtų būti pakankama, kad teisėsaugos institucijos galėtų išsaugoti būtiną medžiagą, kiek tai susiję su tyrimais ir baudžiamuoju persekiojimu, drauge užtikrindamos pusiausvyrą su pagrindinėmis teisėmis;

| (29) | šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis procedūrinėms garantijoms ar procedūrinėms tyrimų priemonėms, susijusioms su prieiga prie turinio ir susijusių duomenų, saugomų teroristinių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais, kaip reglamentuojama pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(29)

šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis procedūrinėms garantijoms ar procedūrinėms tyrimų priemonėms, susijusioms su prieiga prie turinio ir susijusių duomenų, saugomų teroristinių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslais, kaip reglamentuojama pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę;

| (30) | būtina užtikrinti prieglobos paslaugų teikėjų politikos, susijusios su teroristiniu turiniu, skaidrumą, kad padidėtų jų atskaitomybė jų naudotojų atžvilgiu ir būtų sustiprintas piliečių pasitikėjimas bendrąja skaitmenine rinka. Prieglobos paslaugų teikėjai, kurie ėmėsi veiksmų arba kurių buvo pareikalauta imtis veiksmų pagal šį reglamentą per atitinkamus kalendorinius metus, turėtų viešai paskelbti kasmetines skaidrumo ataskaitas, kuriose būtų pateikiama informacija apie veiksmus, kurių buvo imtasi teroristinio turinio identifikavimo ir šalinimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

(30)

būtina užtikrinti prieglobos paslaugų teikėjų politikos, susijusios su teroristiniu turiniu, skaidrumą, kad padidėtų jų atskaitomybė jų naudotojų atžvilgiu ir būtų sustiprintas piliečių pasitikėjimas bendrąja skaitmenine rinka. Prieglobos paslaugų teikėjai, kurie ėmėsi veiksmų arba kurių buvo pareikalauta imtis veiksmų pagal šį reglamentą per atitinkamus kalendorinius metus, turėtų viešai paskelbti kasmetines skaidrumo ataskaitas, kuriose būtų pateikiama informacija apie veiksmus, kurių buvo imtasi teroristinio turinio identifikavimo ir šalinimo atžvilgiu;

| (31) | kompetentingos institucijos turėtų viešai paskelbti kasmetines skaidrumo ataskaitas, kuriose būtų informacija apie nurodymų pašalinti turinį skaičių, atvejų, kuomet buvo nevykdomas nurodymas, skaičių, sprendimų dėl konkrečių priemonių skaičių, atvejų, kuriems taikomas administracinės ar teisminės peržiūros procesas, skaičių ir sprendimų, kuriais skiriamos sankcijos, skaičių; |
| --- | --- |

(31)

kompetentingos institucijos turėtų viešai paskelbti kasmetines skaidrumo ataskaitas, kuriose būtų informacija apie nurodymų pašalinti turinį skaičių, atvejų, kuomet buvo nevykdomas nurodymas, skaičių, sprendimų dėl konkrečių priemonių skaičių, atvejų, kuriems taikomas administracinės ar teisminės peržiūros procesas, skaičių ir sprendimų, kuriais skiriamos sankcijos, skaičių;

| (32) | teisė į veiksmingą teisinę gynybą yra įtvirtinta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 19 straipsnyje ir Chartijos 47 straipsnyje. Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo turi teisę į veiksmingas teisių gynimo priemones kompetentingame nacionaliniame teisme apskųsti bet kokias priemones, kurių imtasi pagal šį reglamentą ir kurios gali neigiamai paveikti to asmens teises. Ta teisė visų pirma turėtų apimti prieglobos paslaugų teikėjų ir turinio teikėjų galimybę veiksmingai užginčyti nurodymus pašalinti turinį ar bet kokius sprendimus, priimtus atlikus nurodymų pašalinti turinį tikrinimą pagal šį reglamentą, valstybės narės, kurios kompetentinga institucija išdavė nurodymą pašalinti turinį ar priėmė sprendimą, teisme, taip pat prieglobos paslaugų teikėjų galimybę veiksmingai užginčyti sprendimą, susijusį su konkrečiomis priemonėmis ar sankcijomis valstybės narės, kurios kompetentinga institucija priėmė tą sprendimą, teisme; |
| --- | --- |

(32)

teisė į veiksmingą teisinę gynybą yra įtvirtinta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 19 straipsnyje ir Chartijos 47 straipsnyje. Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo turi teisę į veiksmingas teisių gynimo priemones kompetentingame nacionaliniame teisme apskųsti bet kokias priemones, kurių imtasi pagal šį reglamentą ir kurios gali neigiamai paveikti to asmens teises. Ta teisė visų pirma turėtų apimti prieglobos paslaugų teikėjų ir turinio teikėjų galimybę veiksmingai užginčyti nurodymus pašalinti turinį ar bet kokius sprendimus, priimtus atlikus nurodymų pašalinti turinį tikrinimą pagal šį reglamentą, valstybės narės, kurios kompetentinga institucija išdavė nurodymą pašalinti turinį ar priėmė sprendimą, teisme, taip pat prieglobos paslaugų teikėjų galimybę veiksmingai užginčyti sprendimą, susijusį su konkrečiomis priemonėmis ar sankcijomis valstybės narės, kurios kompetentinga institucija priėmė tą sprendimą, teisme;

| (33) | skundų procedūros yra būtina apsaugos nuo turinio internete pašalinimo ar prieigos prie jo panaikinimo per klaidą priemonė, jei toks turinys yra saugomas pagal saviraiškos ir informacijos laisvę. Todėl prieglobos paslaugų teikėjai turėtų nustatyti naudotojams palankius skundų mechanizmus ir užtikrinti, kad skundai būtų nagrinėjami skubiai ir visiškai skaidriai turinio teikėjo atžvilgiu. Reikalavimas, kad prieglobos paslaugų teikėjas atstatytų turinį, kuris buvo pašalintas ar prie kurio prieiga buvo panaikinta per klaidą, neturėtų daryti poveikio prieglobos paslaugų teikėjo galimybei taikyti savo paties nustatytus nuostatus ir sąlygas; |
| --- | --- |

(33)

skundų procedūros yra būtina apsaugos nuo turinio internete pašalinimo ar prieigos prie jo panaikinimo per klaidą priemonė, jei toks turinys yra saugomas pagal saviraiškos ir informacijos laisvę. Todėl prieglobos paslaugų teikėjai turėtų nustatyti naudotojams palankius skundų mechanizmus ir užtikrinti, kad skundai būtų nagrinėjami skubiai ir visiškai skaidriai turinio teikėjo atžvilgiu. Reikalavimas, kad prieglobos paslaugų teikėjas atstatytų turinį, kuris buvo pašalintas ar prie kurio prieiga buvo panaikinta per klaidą, neturėtų daryti poveikio prieglobos paslaugų teikėjo galimybei taikyti savo paties nustatytus nuostatus ir sąlygas;

| (34) | dėl veiksmingos teisminės apsaugos pagal ES sutarties 19 straipsnį ir Chartijos 47 straipsnį reikalaujama, kad turinio teikėjai galėtų išsiaiškinti priežastis, dėl kurių jų teikiamas turinys buvo pašalintas ar buvo panaikinta prieiga prie jo. Tuo tikslu prieglobos paslaugų teikėjas turinio teikėjui turėtų pateikti informaciją, kuri leistų užginčyti pašalinimą ar prieigos panaikinimą. Priklausomai nuo aplinkybių, prieglobos paslaugų teikėjai turinį, kuris buvo pašalintas ar prieiga prie kurio buvo panaikinta, galėtų pakeisti žinute, kuria būtų nurodoma, kad turinys buvo pašalintas ar prieiga prie jo buvo panaikinta vadovaujantis šiuo reglamentu. Daugiau informacijos apie pašalinimo ar prieigos panaikinimo priežastis, taip pat apie teisių gynimo priemones, skirtas pašalinti ar panaikinti prieigą, turėtų būti pateikta gavus turinio teikėjo prašymą. Jei kompetentingos institucijos nusprendžia, kad dėl visuomenės saugumo priežasčių, be kita ko, tyrimo atveju, yra netinkama ar nenaudinga tiesiogiai pranešti turinio teikėjui apie pašalinimą ar prieigos panaikinimą, jos atitinkamai apie tai turėtų pranešti prieglobos paslaugų teikėjui; |
| --- | --- |

(34)

dėl veiksmingos teisminės apsaugos pagal ES sutarties 19 straipsnį ir Chartijos 47 straipsnį reikalaujama, kad turinio teikėjai galėtų išsiaiškinti priežastis, dėl kurių jų teikiamas turinys buvo pašalintas ar buvo panaikinta prieiga prie jo. Tuo tikslu prieglobos paslaugų teikėjas turinio teikėjui turėtų pateikti informaciją, kuri leistų užginčyti pašalinimą ar prieigos panaikinimą. Priklausomai nuo aplinkybių, prieglobos paslaugų teikėjai turinį, kuris buvo pašalintas ar prieiga prie kurio buvo panaikinta, galėtų pakeisti žinute, kuria būtų nurodoma, kad turinys buvo pašalintas ar prieiga prie jo buvo panaikinta vadovaujantis šiuo reglamentu. Daugiau informacijos apie pašalinimo ar prieigos panaikinimo priežastis, taip pat apie teisių gynimo priemones, skirtas pašalinti ar panaikinti prieigą, turėtų būti pateikta gavus turinio teikėjo prašymą. Jei kompetentingos institucijos nusprendžia, kad dėl visuomenės saugumo priežasčių, be kita ko, tyrimo atveju, yra netinkama ar nenaudinga tiesiogiai pranešti turinio teikėjui apie pašalinimą ar prieigos panaikinimą, jos atitinkamai apie tai turėtų pranešti prieglobos paslaugų teikėjui;

| (35) | šio reglamento tikslais valstybės narės turėtų paskirti kompetentingas institucijas. Tai neturėtų reikšti, kad būtina steigti naują instituciją, ir turėtų būti įmanoma šiame reglamente numatytas funkcijas patikėti esamai institucijai. Šiuo reglamentu turėtų būti reikalaujama paskirti institucijas, kurios būtų kompetentingos išduoti nurodymus pašalinti turinį, tikrinti nurodymus pašalinti turinį, prižiūrėti konkrečias priemones ir skirti sankcijas, paliekant kiekvienai valstybei narei pačiai nuspręsti, kiek kompetentingų institucijų paskirti ir ar jos bus administracinės, teisėsaugos ar teisminės institucijos. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kompetentingos institucijos vykdytų savo užduotis objektyviai bei nediskriminuodamos ir neprašytų bei nepriimtų jokios kitos įstaigos nurodymų, susijusių su užduočių vykdymu pagal šį reglamentą. Tai neturėtų kliudyti vykdyti priežiūros pagal nacionalinę konstitucinę teisę. Valstybės narės Komisijai turėtų pranešti apie pagal šį reglamentą paskirtas kompetentingas institucijas, o Komisija internete turėtų paskelbti registrą, kuriame butų pateikiamas kompetentingų institucijų sąrašas. Tas internetinis registras turėtų būti lengvai prieinamas, kad prieglobos paslaugų teikėjams būtų sudarytos palankesnės sąlygos sparčiai patikrinti nurodymų pašalinti turinį autentiškumą; |
| --- | --- |

(35)

šio reglamento tikslais valstybės narės turėtų paskirti kompetentingas institucijas. Tai neturėtų reikšti, kad būtina steigti naują instituciją, ir turėtų būti įmanoma šiame reglamente numatytas funkcijas patikėti esamai institucijai. Šiuo reglamentu turėtų būti reikalaujama paskirti institucijas, kurios būtų kompetentingos išduoti nurodymus pašalinti turinį, tikrinti nurodymus pašalinti turinį, prižiūrėti konkrečias priemones ir skirti sankcijas, paliekant kiekvienai valstybei narei pačiai nuspręsti, kiek kompetentingų institucijų paskirti ir ar jos bus administracinės, teisėsaugos ar teisminės institucijos. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kompetentingos institucijos vykdytų savo užduotis objektyviai bei nediskriminuodamos ir neprašytų bei nepriimtų jokios kitos įstaigos nurodymų, susijusių su užduočių vykdymu pagal šį reglamentą. Tai neturėtų kliudyti vykdyti priežiūros pagal nacionalinę konstitucinę teisę. Valstybės narės Komisijai turėtų pranešti apie pagal šį reglamentą paskirtas kompetentingas institucijas, o Komisija internete turėtų paskelbti registrą, kuriame butų pateikiamas kompetentingų institucijų sąrašas. Tas internetinis registras turėtų būti lengvai prieinamas, kad prieglobos paslaugų teikėjams būtų sudarytos palankesnės sąlygos sparčiai patikrinti nurodymų pašalinti turinį autentiškumą;

| (36) | kad būtų išvengta pastangų dubliavimo ir galimo trukdymo vykdyti tyrimus ir sumažinta paveiktiems prieglobos paslaugų teikėjams tenkanti našta, kompetentingos institucijos, prieš išduodamos nurodymus pašalinti turinį, turėtų keistis informacija, koordinuoti veiklą bei bendradarbiauti viena su kita ir, kai tinkama, su Europolu. Priimdama sprendimą dėl to, ar išduoti nurodymą pašalinti turinį, kompetentinga institucija turėtų deramai atsižvelgti į bet kokį pranešimą apie trukdį interesui vykdyti tyrimą (kolizijų šalinimas). Jei kompetentingai institucijai kitos valstybės narės kompetentinga institucija praneša apie esamą nurodymą pašalinti turinį, ji neturėtų išduoti nurodymo pašalinti turinį, susijusio su tuo pačiu dalyku. Įgyvendinant šio reglamento nuostatas, Europolas galėtų teikti paramą pagal savo dabartinius įgaliojimus ir esamą teisinę sistemą; |
| --- | --- |

(36)

kad būtų išvengta pastangų dubliavimo ir galimo trukdymo vykdyti tyrimus ir sumažinta paveiktiems prieglobos paslaugų teikėjams tenkanti našta, kompetentingos institucijos, prieš išduodamos nurodymus pašalinti turinį, turėtų keistis informacija, koordinuoti veiklą bei bendradarbiauti viena su kita ir, kai tinkama, su Europolu. Priimdama sprendimą dėl to, ar išduoti nurodymą pašalinti turinį, kompetentinga institucija turėtų deramai atsižvelgti į bet kokį pranešimą apie trukdį interesui vykdyti tyrimą (kolizijų šalinimas). Jei kompetentingai institucijai kitos valstybės narės kompetentinga institucija praneša apie esamą nurodymą pašalinti turinį, ji neturėtų išduoti nurodymo pašalinti turinį, susijusio su tuo pačiu dalyku. Įgyvendinant šio reglamento nuostatas, Europolas galėtų teikti paramą pagal savo dabartinius įgaliojimus ir esamą teisinę sistemą;

| (37) | kad būtų užtikrintas veiksmingas ir pakankamai nuoseklus prieglobos paslaugų teikėjų priimtų konkrečių priemonių įgyvendinimas, kompetentingos institucijos turėtų koordinuoti veiklą bei bendradarbiauti viena su kita dėl komunikacijos su prieglobos paslaugų teikėjais nurodymų pašalinti turinį ir konkrečių priemonių nustatymo, įgyvendinimo ir vertinimo klausimais. Koordinavimo bei bendradarbiavimo taip pat reikia kalbant apie kitas priemones, skirtas įgyvendinti šį reglamentą, be kita ko, sankcijų taikymo taisyklių priėmimo ir sankcijų paskyrimo atžvilgiu. Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas tokiam koordinavimui ir bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

(37)

kad būtų užtikrintas veiksmingas ir pakankamai nuoseklus prieglobos paslaugų teikėjų priimtų konkrečių priemonių įgyvendinimas, kompetentingos institucijos turėtų koordinuoti veiklą bei bendradarbiauti viena su kita dėl komunikacijos su prieglobos paslaugų teikėjais nurodymų pašalinti turinį ir konkrečių priemonių nustatymo, įgyvendinimo ir vertinimo klausimais. Koordinavimo bei bendradarbiavimo taip pat reikia kalbant apie kitas priemones, skirtas įgyvendinti šį reglamentą, be kita ko, sankcijų taikymo taisyklių priėmimo ir sankcijų paskyrimo atžvilgiu. Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas tokiam koordinavimui ir bendradarbiavimui;

| (38) | būtina užtikrinti, kad valstybės narės kompetentinga institucija, atsakinga už sankcijų skyrimą, būtų visapusiškai informuota apie nurodymų pašalinti turinį išdavimą ir tolesnę prieglobos paslaugų teikėjų ir kompetentingų institucijų kitose valstybėse narėse komunikaciją. Tuo tikslu, valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamus ir saugius komunikacijos kanalus bei mechanizmus, kurie padėtų laiku pasidalyti aktualia informacija; |
| --- | --- |

(38)

būtina užtikrinti, kad valstybės narės kompetentinga institucija, atsakinga už sankcijų skyrimą, būtų visapusiškai informuota apie nurodymų pašalinti turinį išdavimą ir tolesnę prieglobos paslaugų teikėjų ir kompetentingų institucijų kitose valstybėse narėse komunikaciją. Tuo tikslu, valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamus ir saugius komunikacijos kanalus bei mechanizmus, kurie padėtų laiku pasidalyti aktualia informacija;

| (39) | kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sparčiai kompetentingų institucijų, taip pat jų ir prieglobos paslaugų teikėjų komunikacijai ir būtų išvengta pastangų dubliavimo, valstybės narės turėtų būti skatinamos naudotis Europolo parengtomis tam skirtomis priemonėmis, pavyzdžiui, internetinės informacijos žymėjimo valdymo taikomąja programa ar ją pakeitusiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

(39)

kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sparčiai kompetentingų institucijų, taip pat jų ir prieglobos paslaugų teikėjų komunikacijai ir būtų išvengta pastangų dubliavimo, valstybės narės turėtų būti skatinamos naudotis Europolo parengtomis tam skirtomis priemonėmis, pavyzdžiui, internetinės informacijos žymėjimo valdymo taikomąja programa ar ją pakeitusiomis priemonėmis;

| (40) | valstybių narių ir Europolo pranešimai pasirodė esantys veiksminga ir sparti priemonė didinti prieglobos paslaugų teikėjų informuotumą apie konkretų turinį, pateikiamą naudojantis jų paslaugomis, ir sudaryti jiems sąlygas imtis sparčių veiksmų. Tokie pranešimai turėtų būti toliau taikomi drauge su nurodymais pašalinti turinį; tie pranešimai sudaro mechanizmą, skirtą įspėti prieglobos paslaugų teikėjus apie informaciją, kuri galėtų būti laikoma teroristiniu turiniu, paliekant galimybę paslaugų teikėjams savanoriškai spręsti dėl to turinio suderinamumo su jų pačių nuostatais ir sąlygomis. Galutinį sprendimą dėl to, ar reikia pašalinti turinį, nes jis yra nesuderinamas su jų nuostatais ir sąlygomis, ir toliau priims prieglobos paslaugų teikėjas. Šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis Europolo įgaliojimams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/794 (11). Todėl nė viena šio reglamento nuostata neturėtų būti suprantama kaip draudžianti valstybėms narėms ir Europolui naudotis pranešimais kaip priemone, naudojama sprendžiant teroristinio turinio internete klausimą; |
| --- | --- |

(40)

valstybių narių ir Europolo pranešimai pasirodė esantys veiksminga ir sparti priemonė didinti prieglobos paslaugų teikėjų informuotumą apie konkretų turinį, pateikiamą naudojantis jų paslaugomis, ir sudaryti jiems sąlygas imtis sparčių veiksmų. Tokie pranešimai turėtų būti toliau taikomi drauge su nurodymais pašalinti turinį; tie pranešimai sudaro mechanizmą, skirtą įspėti prieglobos paslaugų teikėjus apie informaciją, kuri galėtų būti laikoma teroristiniu turiniu, paliekant galimybę paslaugų teikėjams savanoriškai spręsti dėl to turinio suderinamumo su jų pačių nuostatais ir sąlygomis. Galutinį sprendimą dėl to, ar reikia pašalinti turinį, nes jis yra nesuderinamas su jų nuostatais ir sąlygomis, ir toliau priims prieglobos paslaugų teikėjas. Šiuo reglamentu neturėtų būti daromas poveikis Europolo įgaliojimams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/794 (11). Todėl nė viena šio reglamento nuostata neturėtų būti suprantama kaip draudžianti valstybėms narėms ir Europolui naudotis pranešimais kaip priemone, naudojama sprendžiant teroristinio turinio internete klausimą;

| (41) | atsižvelgiant į itin rimtus tam tikro teroristinio turinio internete padarinius, prieglobos paslaugų teikėjai turėtų nedelsdami informuoti atitinkamos valstybės narės atitinkamas institucijas ar valstybės narės, kurioje yra įsisteigę ar turi teisinį atstovą, kompetentingas institucijas apie teroristinį turinį, sudarantį prielaidas kilti neišvengiamai grėsmei gyvybei ar įtariamam teroristiniam nusikaltimui. Siekiant užtikrinti proporcingumą, ta pareiga turėtų būti taikoma tik teroristiniams nusikaltimams, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalyje. Ta informavimo pareiga neturėtų reikšti, kad prieglobos paslaugų teikėjams tenka pareiga aktyviai ieškoti tokios neišvengiamos grėsmės gyvybei ar įtariamų teroristinių nusikaltimų įrodymų. Atitinkama valstybė narė turėtų būti suprantama kaip valstybė narė, turinti tų teroristinių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo jurisdikciją, remiantis nusikaltėlio ar potencialios nusikaltimo aukos pilietybe arba tiksline teroro akto vieta. Kilus abejonei, prieglobos paslaugų teikėjai turėtų galėti pateikti informaciją Europolui, kuris turėtų imtis atitinkamų tolesnių veiksmų pagal savo įgaliojimus, įskaitant tos informacijos persiuntimą atitinkamoms nacionalinėms institucijoms. Valstybių narių kompetentingoms institucijoms turėtų būti leista naudotis tokia informacija siekiant imtis tiriamųjų priemonių pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(41)

atsižvelgiant į itin rimtus tam tikro teroristinio turinio internete padarinius, prieglobos paslaugų teikėjai turėtų nedelsdami informuoti atitinkamos valstybės narės atitinkamas institucijas ar valstybės narės, kurioje yra įsisteigę ar turi teisinį atstovą, kompetentingas institucijas apie teroristinį turinį, sudarantį prielaidas kilti neišvengiamai grėsmei gyvybei ar įtariamam teroristiniam nusikaltimui. Siekiant užtikrinti proporcingumą, ta pareiga turėtų būti taikoma tik teroristiniams nusikaltimams, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalyje. Ta informavimo pareiga neturėtų reikšti, kad prieglobos paslaugų teikėjams tenka pareiga aktyviai ieškoti tokios neišvengiamos grėsmės gyvybei ar įtariamų teroristinių nusikaltimų įrodymų. Atitinkama valstybė narė turėtų būti suprantama kaip valstybė narė, turinti tų teroristinių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo jurisdikciją, remiantis nusikaltėlio ar potencialios nusikaltimo aukos pilietybe arba tiksline teroro akto vieta. Kilus abejonei, prieglobos paslaugų teikėjai turėtų galėti pateikti informaciją Europolui, kuris turėtų imtis atitinkamų tolesnių veiksmų pagal savo įgaliojimus, įskaitant tos informacijos persiuntimą atitinkamoms nacionalinėms institucijoms. Valstybių narių kompetentingoms institucijoms turėtų būti leista naudotis tokia informacija siekiant imtis tiriamųjų priemonių pagal Sąjungos ar nacionalinę teisę;

| (42) | prieglobos paslaugų teikėjai turėtų paskirti ar įsteigti kontaktinius centrus, kurie sudarytų palankesnes sąlygas skubiai tvarkyti nurodymus pašalinti turinį. Kontaktiniai centrai turėtų veikti tik operaciniais tikslais. Kontaktinis centras turėtų turėti tam skirtų vidinių ar išorės subjektams pavestų priemonių, kurios leistų elektroniniu būdu teikti nurodymus pašalinti turinį, taip pat techninių ar žmogiškųjų priemonių, leidžiančių juos tvarkyti skubiai. Nėra būtina, kad kontaktinis centras būtų įsteigtas Sąjungoje. Prieglobos paslaugų teikėjas turėtų galėti laisvai naudotis esamu kontaktiniu centru šio reglamento tikslais, jei kontaktinis centras gali įvykdyti šiame reglamente numatytas funkcijas. Siekiant užtikrinti, kad teroristinis turinys būtų pašalintas arba kad prieiga prie jo būtų panaikinta per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo, prieglobos paslaugų teikėjų, susiduriančių su teroristiniu turiniu, kontaktinis centras turėtų būti prieinamas bet kuriuo metu. Informacija apie kontaktinį centrą turėtų apimti informaciją apie kalbą, kuria galima kreiptis. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas prieglobos paslaugų teikėjų ir kompetentingų institucijų komunikacijai, prieglobos paslaugų teikėjai raginami komunikacijos kalba pasirinkti vieną iš Sąjungos institucijų oficialiųjų kalbų, kuria pateikiami jų nuostatai ir sąlygos; |
| --- | --- |

(42)

prieglobos paslaugų teikėjai turėtų paskirti ar įsteigti kontaktinius centrus, kurie sudarytų palankesnes sąlygas skubiai tvarkyti nurodymus pašalinti turinį. Kontaktiniai centrai turėtų veikti tik operaciniais tikslais. Kontaktinis centras turėtų turėti tam skirtų vidinių ar išorės subjektams pavestų priemonių, kurios leistų elektroniniu būdu teikti nurodymus pašalinti turinį, taip pat techninių ar žmogiškųjų priemonių, leidžiančių juos tvarkyti skubiai. Nėra būtina, kad kontaktinis centras būtų įsteigtas Sąjungoje. Prieglobos paslaugų teikėjas turėtų galėti laisvai naudotis esamu kontaktiniu centru šio reglamento tikslais, jei kontaktinis centras gali įvykdyti šiame reglamente numatytas funkcijas. Siekiant užtikrinti, kad teroristinis turinys būtų pašalintas arba kad prieiga prie jo būtų panaikinta per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo, prieglobos paslaugų teikėjų, susiduriančių su teroristiniu turiniu, kontaktinis centras turėtų būti prieinamas bet kuriuo metu. Informacija apie kontaktinį centrą turėtų apimti informaciją apie kalbą, kuria galima kreiptis. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas prieglobos paslaugų teikėjų ir kompetentingų institucijų komunikacijai, prieglobos paslaugų teikėjai raginami komunikacijos kalba pasirinkti vieną iš Sąjungos institucijų oficialiųjų kalbų, kuria pateikiami jų nuostatai ir sąlygos;

| (43) | nors nėra bendrojo reikalavimo prieglobos paslaugų teikėjams užtikrinti fizinį buvimą Sąjungos teritorijoje, yra poreikis užtikrinti, kad būtų aišku, kurios valstybės narės jurisdikcijai priskiriamos Sąjungos prieglobos paslaugų teikėjo siūlomos paslaugos. Apskritai prieglobos paslaugų teikėjas priskiriamas valstybės narės, kurioje yra jo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, jurisdikcijai. Tai neturėtų daryti poveikio kompetencijos taisyklėms, nustatytoms nurodymų pašalinti turinį ir sprendimų, priimtų atlikus nurodymų pašalinti turinį tikrinimą pagal šį reglamentą, tikslais. Jei prieglobos paslaugų teikėjas neturi veiklos vykdymo vietos Sąjungoje ir nėra paskyręs teisinio atstovo, bet kuri valstybė narė turėtų turėti jurisdikciją ir dėl to turėtų galėti paskirti sankcijas su sąlyga, kad laikomasi ne bis in idem principo; |
| --- | --- |

(43)

nors nėra bendrojo reikalavimo prieglobos paslaugų teikėjams užtikrinti fizinį buvimą Sąjungos teritorijoje, yra poreikis užtikrinti, kad būtų aišku, kurios valstybės narės jurisdikcijai priskiriamos Sąjungos prieglobos paslaugų teikėjo siūlomos paslaugos. Apskritai prieglobos paslaugų teikėjas priskiriamas valstybės narės, kurioje yra jo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, jurisdikcijai. Tai neturėtų daryti poveikio kompetencijos taisyklėms, nustatytoms nurodymų pašalinti turinį ir sprendimų, priimtų atlikus nurodymų pašalinti turinį tikrinimą pagal šį reglamentą, tikslais. Jei prieglobos paslaugų teikėjas neturi veiklos vykdymo vietos Sąjungoje ir nėra paskyręs teisinio atstovo, bet kuri valstybė narė turėtų turėti jurisdikciją ir dėl to turėtų galėti paskirti sankcijas su sąlyga, kad laikomasi ne bis in idem principo;

| (44) | prieglobos paslaugų teikėjai, kurie nėra įsisteigę Sąjungoje, turėtų raštu paskirti teisinį atstovą, kad užtikrintų pareigų laikymąsi ir įgyvendinimą pagal šį reglamentą. Prieglobos paslaugų teikėjai turėtų galėti šio reglamento tikslais paskirti teisinį atstovą, kuris jau yra paskirtas kitais tikslais, su sąlyga, kad tas teisinis atstovas gali vykdyti šiame reglamente numatytas funkcijas. Teisinis atstovas turėtų būti įgaliotas veikti prieglobos paslaugų teikėjo vardu; |
| --- | --- |

(44)

prieglobos paslaugų teikėjai, kurie nėra įsisteigę Sąjungoje, turėtų raštu paskirti teisinį atstovą, kad užtikrintų pareigų laikymąsi ir įgyvendinimą pagal šį reglamentą. Prieglobos paslaugų teikėjai turėtų galėti šio reglamento tikslais paskirti teisinį atstovą, kuris jau yra paskirtas kitais tikslais, su sąlyga, kad tas teisinis atstovas gali vykdyti šiame reglamente numatytas funkcijas. Teisinis atstovas turėtų būti įgaliotas veikti prieglobos paslaugų teikėjo vardu;

| (45) | sankcijos yra būtinos siekiant užtikrinti, kad prieglobos paslaugų teikėjai veiksmingai įgyvendintų šį reglamentą. Valstybės narės turėtų priimti sankcijų, kurios gali būti administracinio ar baudžiamojo pobūdžio, taisykles, taip pat, kai tikslinga, baudų skyrimo gaires. Dėl reikalavimų nesilaikymo atskirais atvejais galėtų skiriamos sankcijos laikantis ne bis in idem ir proporcingumo principų ir užtikrinant, kad skiriant tokias sankcijas būtų atsižvelgiama į reikalavimų nesilaikymo sistemingumą. Sankcijos galėtų būti įvairių formų, įskaitant oficialius įspėjimus nedidelių pažeidimų atvejais arba finansines sankcijas už rimtesnius ar sistemingus pažeidimus. Itin griežtos sankcijos turėtų būti taikomos tais atvejais, kai prieglobos paslaugų teikėjas sistemingai ar nuolat nevykdo reikalavimo pašalinti ar panaikinti prieigą prie teroristinio turinio per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta, už kuriuos pažeidimus yra taikomos sankcijos ir kurios aplinkybės yra svarbios vertinant tokių sankcijų rūšį bei lygį. Sprendžiant, ar skirti finansines sankcijas, reikėtų tinkamai atsižvelgti į finansinius prieglobos paslaugų teikėjo išteklius. Be to, kompetentinga institucija turėtų atsižvelgti į tai, ar prieglobos paslaugų teikėjas yra startuolis, ar labai maža, mažoji arba vidutinė įmonė, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (12). Atsižvelgiama į papildomas aplinkybes, pavyzdžiui į tai, ar prieglobos paslaugų teikėjo elgesys buvo objektyviai neapgalvotas ar smerktinas, ar pažeidimas buvo padarytas dėl neatsargumo ar tyčia. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad sankcijomis, paskirtomis už šio reglamento pažeidimą, nebūtų raginama šalinti medžiagą, kuri nėra teroristinis turinys; |
| --- | --- |

(45)

sankcijos yra būtinos siekiant užtikrinti, kad prieglobos paslaugų teikėjai veiksmingai įgyvendintų šį reglamentą. Valstybės narės turėtų priimti sankcijų, kurios gali būti administracinio ar baudžiamojo pobūdžio, taisykles, taip pat, kai tikslinga, baudų skyrimo gaires. Dėl reikalavimų nesilaikymo atskirais atvejais galėtų skiriamos sankcijos laikantis ne bis in idem ir proporcingumo principų ir užtikrinant, kad skiriant tokias sankcijas būtų atsižvelgiama į reikalavimų nesilaikymo sistemingumą. Sankcijos galėtų būti įvairių formų, įskaitant oficialius įspėjimus nedidelių pažeidimų atvejais arba finansines sankcijas už rimtesnius ar sistemingus pažeidimus. Itin griežtos sankcijos turėtų būti taikomos tais atvejais, kai prieglobos paslaugų teikėjas sistemingai ar nuolat nevykdo reikalavimo pašalinti ar panaikinti prieigą prie teroristinio turinio per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta, už kuriuos pažeidimus yra taikomos sankcijos ir kurios aplinkybės yra svarbios vertinant tokių sankcijų rūšį bei lygį. Sprendžiant, ar skirti finansines sankcijas, reikėtų tinkamai atsižvelgti į finansinius prieglobos paslaugų teikėjo išteklius. Be to, kompetentinga institucija turėtų atsižvelgti į tai, ar prieglobos paslaugų teikėjas yra startuolis, ar labai maža, mažoji arba vidutinė įmonė, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (12). Atsižvelgiama į papildomas aplinkybes, pavyzdžiui į tai, ar prieglobos paslaugų teikėjo elgesys buvo objektyviai neapgalvotas ar smerktinas, ar pažeidimas buvo padarytas dėl neatsargumo ar tyčia. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad sankcijomis, paskirtomis už šio reglamento pažeidimą, nebūtų raginama šalinti medžiagą, kuri nėra teroristinis turinys;

| (46) | standartinių šablonų naudojimas sudaro palankesnes sąlygas kompetentingų institucijų ir prieglobos paslaugų teikėjų bendradarbiavimui bei keitimuisi informacija, leidžiant jiems bendrauti greičiau ir veiksmingiau. Tai itin svarbu siekiant užtikrinti, kad gavus nurodymą pašalinti turinį būtų skubiai imamasi veiksmų. Šablonais sumažinamos vertimo išlaidos ir prisidedama prie aukštesnio proceso kokybės standarto. Grįžtamosios informacijos šablonai sudaro sąlygas standartizuotai keistis informacija ir yra itin svarbūs tais atvejais, kai prieglobos paslaugų teikėjai negali vykdyti nurodymų pašalinti turinį. Patvirtinti pateikimo kanalai gali garantuoti nurodymo pašalinti turinį autentiškumą, įskaitant nurodymo siuntimo ir gavimo datos bei laiko tikslumą; |
| --- | --- |

(46)

standartinių šablonų naudojimas sudaro palankesnes sąlygas kompetentingų institucijų ir prieglobos paslaugų teikėjų bendradarbiavimui bei keitimuisi informacija, leidžiant jiems bendrauti greičiau ir veiksmingiau. Tai itin svarbu siekiant užtikrinti, kad gavus nurodymą pašalinti turinį būtų skubiai imamasi veiksmų. Šablonais sumažinamos vertimo išlaidos ir prisidedama prie aukštesnio proceso kokybės standarto. Grįžtamosios informacijos šablonai sudaro sąlygas standartizuotai keistis informacija ir yra itin svarbūs tais atvejais, kai prieglobos paslaugų teikėjai negali vykdyti nurodymų pašalinti turinį. Patvirtinti pateikimo kanalai gali garantuoti nurodymo pašalinti turinį autentiškumą, įskaitant nurodymo siuntimo ir gavimo datos bei laiko tikslumą;

| (47) | tam, kad prireikus būtų galima sparčiai iš dalies pakeisti šio reglamento tikslais naudotinų šablonų turinį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami šio reglamento priedai. Kad Komisija galėtų atsižvelgti į technologijų raidą ir susijusią teisinę sistemą, jai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas būtų papildytas techniniais elektroninių priemonių, kurias kompetentingos institucijos turi naudoti, perduodamos nurodymus pašalinti turinį, reikalavimais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (13) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(47)

tam, kad prireikus būtų galima sparčiai iš dalies pakeisti šio reglamento tikslais naudotinų šablonų turinį, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies keičiami šio reglamento priedai. Kad Komisija galėtų atsižvelgti į technologijų raidą ir susijusią teisinę sistemą, jai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas būtų papildytas techniniais elektroninių priemonių, kurias kompetentingos institucijos turi naudoti, perduodamos nurodymus pašalinti turinį, reikalavimais. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (13) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (48) | valstybės narės turėtų rinkti informaciją apie šio reglamento įgyvendinimą. Valstybės narės turėtų galėti pasinaudoti prieglobos paslaugų teikėjų skaidrumo ataskaitomis ir prireikus jas papildyti išsamesne informacija, pavyzdžiui, savo pačių skaidrumo ataskaitomis pagal šį reglamentą. Siekiant užtikrinti, kad šio reglamento įgyvendinimo vertinimas būtų pagrįstas, reikėtų nustatyti išsamią pagal šį reglamentą atliktų darbų, rezultatų ir poveikio stebėsenos programą; |
| --- | --- |

(48)

valstybės narės turėtų rinkti informaciją apie šio reglamento įgyvendinimą. Valstybės narės turėtų galėti pasinaudoti prieglobos paslaugų teikėjų skaidrumo ataskaitomis ir prireikus jas papildyti išsamesne informacija, pavyzdžiui, savo pačių skaidrumo ataskaitomis pagal šį reglamentą. Siekiant užtikrinti, kad šio reglamento įgyvendinimo vertinimas būtų pagrįstas, reikėtų nustatyti išsamią pagal šį reglamentą atliktų darbų, rezultatų ir poveikio stebėsenos programą;

| (49) | remdamasi įgyvendinimo ataskaitos rezultatais ir išvadomis ir stebėsenos veiklos rezultatais, Komisija turėtų atlikti šio reglamento vertinimą per trejus metus nuo jo įsigaliojimo dienos. Vertinimas turėtų būti grindžiamas šiais kriterijais – efektyvumu, būtinumu, veiksmingumu, proporcingumu, aktualumu, suderinamumu ir Sąjungos pridėtine verte. Turėtų būti vertinama, kaip veikia skirtingos šiame reglamente numatytos operacinės ir techninės priemonės, be kita ko, priemonių veiksmingumas gerinant teroristinio turinio internete aptikimą, nustatymą ir pašalinimą, apsaugos mechanizmų veiksmingumas ir poveikis potencialiai paveiktoms pagrindinėms teisėms, pavyzdžiui, saviraiškos ir informacijos laisvei, įskaitant žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą, laisvę užsiimti verslu, teisę į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą. Komisija taip pat turėtų įvertinti poveikį galimai paveiktiems trečiųjų šalių interesams; |
| --- | --- |

(49)

remdamasi įgyvendinimo ataskaitos rezultatais ir išvadomis ir stebėsenos veiklos rezultatais, Komisija turėtų atlikti šio reglamento vertinimą per trejus metus nuo jo įsigaliojimo dienos. Vertinimas turėtų būti grindžiamas šiais kriterijais – efektyvumu, būtinumu, veiksmingumu, proporcingumu, aktualumu, suderinamumu ir Sąjungos pridėtine verte. Turėtų būti vertinama, kaip veikia skirtingos šiame reglamente numatytos operacinės ir techninės priemonės, be kita ko, priemonių veiksmingumas gerinant teroristinio turinio internete aptikimą, nustatymą ir pašalinimą, apsaugos mechanizmų veiksmingumas ir poveikis potencialiai paveiktoms pagrindinėms teisėms, pavyzdžiui, saviraiškos ir informacijos laisvei, įskaitant žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą, laisvę užsiimti verslu, teisę į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą. Komisija taip pat turėtų įvertinti poveikį galimai paveiktiems trečiųjų šalių interesams;

| (50) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. užtikrinti sklandų bendros skaitmeninės rinkos veikimą sprendžiant teroristinio turinio sklaidos internete klausimą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio, to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(50)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. užtikrinti sklandų bendros skaitmeninės rinkos veikimą sprendžiant teroristinio turinio sklaidos internete klausimą, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio, to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos vienodos taisyklės, skirtos spręsti netinkamo prieglobos paslaugų naudojimo teroristinio turinio internete sklaidos visuomenei klausimą, visų pirma:

| a) | prieglobos paslaugų teikėjams tenkanti racionali ir proporcinga rūpestingumo pareiga, siekiant spręsti teroristinio turinio sklaidos visuomenei naudojantis jų paslaugomis klausimą ir prireikus užtikrinti skubų tokio turinio pašalinimą ar prieigos prie jo panaikinimą; |
| --- | --- |

a)

prieglobos paslaugų teikėjams tenkanti racionali ir proporcinga rūpestingumo pareiga, siekiant spręsti teroristinio turinio sklaidos visuomenei naudojantis jų paslaugomis klausimą ir prireikus užtikrinti skubų tokio turinio pašalinimą ar prieigos prie jo panaikinimą;

| b) | priemonės, kurias turės nustatyti valstybės narės, laikydamosi Sąjungos teisės ir taikydamos tinkamas apsaugos priemones, skirtas apsaugoti pagrindines teises, visų pirma saviraiškos ir informacijos laisvę atviroje ir demokratinėje visuomenėje, kad būtų:






  i) | prieglobos paslaugų teikėjai nustatytų teroristinį turinį bei užtikrintų jo skubų pašalinimą ir |
| --- | --- | --- |

b)

priemonės, kurias turės nustatyti valstybės narės, laikydamosi Sąjungos teisės ir taikydamos tinkamas apsaugos priemones, skirtas apsaugoti pagrindines teises, visų pirma saviraiškos ir informacijos laisvę atviroje ir demokratinėje visuomenėje, kad būtų:

i)

prieglobos paslaugų teikėjai nustatytų teroristinį turinį bei užtikrintų jo skubų pašalinimą ir

| ii) | sudarytos palankesnės sąlygos valstybių narių kompetentingų institucijų, prieglobos paslaugų teikėjų ir prireikus Europolo bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

ii)

sudarytos palankesnės sąlygos valstybių narių kompetentingų institucijų, prieglobos paslaugų teikėjų ir prireikus Europolo bendradarbiavimui.

2.   Šis reglamentas taikomas prieglobos paslaugų teikėjams, siūlantiems paslaugas Sąjungoje, nepriklausomai nuo jų pagrindinės veiklos vykdymo vietos, tiek, kiek jie skleidžia informaciją visuomenei.

3.   Šviečiamaisiais, žurnalistiniais, meniniais ar mokslinių tyrimų tikslais arba terorizmo prevencijos ar kovos su juo tikslais visuomenei skleidžiama medžiaga, įskaitant medžiagą, kurią sudaro viešųjų diskusijų lauke reiškiamos polemiškos ar kontraversiškos nuomonės, nelaikoma teroristiniu turiniu. Vertinant nustatomas tikrasis tos sklaidos tikslas ir ar medžiaga visuomenei skleidžiama tais tikslais.

4.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis pareigoms gerbti teises, laisves ir principus, nurodytus ES sutarties 6 straipsnyje, ir jis taikomas nedarant poveikio pagrindiniams principams, susijusiems su saviraiškos ir informacijos laisve, įskaitant žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą.

5.   Šiuo reglamentu nedaromas poveikis direktyvoms 2000/31/EB ir 2010/13/ES. Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/13/ES 1 straipsnio 1 dalies a punkte, atžvilgiu pirmenybė teikiama Direktyvai 2010/13/ES.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1. | prieglobos paslaugų teikėjas – paslaugų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/1535 (14) 1 straipsnio b punkte, kurias sudaro turinio teikėjo pateiktos informacijos saugojimas turinio teikėjo prašymu, teikėjas; |
| --- | --- |

1.

prieglobos paslaugų teikėjas – paslaugų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/1535 (14) 1 straipsnio b punkte, kurias sudaro turinio teikėjo pateiktos informacijos saugojimas turinio teikėjo prašymu, teikėjas;

14

| 2. | turinio teikėjas – naudotojas, pateikęs informaciją, kuri prieglobos paslaugų teikėjo yra ar buvo saugoma ir skleidžiama visuomenei; |
| --- | --- |

2.

turinio teikėjas – naudotojas, pateikęs informaciją, kuri prieglobos paslaugų teikėjo yra ar buvo saugoma ir skleidžiama visuomenei;

| 3. | sklaida visuomenei – turinio teikėjo prašymu vykdomas informacijos teikimas potencialiai neribotam skaičiui asmenų; |
| --- | --- |

3.

sklaida visuomenei – turinio teikėjo prašymu vykdomas informacijos teikimas potencialiai neribotam skaičiui asmenų;

| 4. | siūlyti paslaugas Sąjungoje – sudaryti sąlygas fiziniams ar juridiniams asmenims vienoje ar daugiau valstybių narių naudotis prieglobos paslaugų teikėjo, kuris turi esminį ryšį su ta valstybe nare ar tomis valstybėmis narėmis, paslaugomis; |
| --- | --- |

4.

siūlyti paslaugas Sąjungoje – sudaryti sąlygas fiziniams ar juridiniams asmenims vienoje ar daugiau valstybių narių naudotis prieglobos paslaugų teikėjo, kuris turi esminį ryšį su ta valstybe nare ar tomis valstybėmis narėmis, paslaugomis;

| 5. | esminis ryšys – prieglobos paslaugų teikėjo ir vienos ar daugiau valstybių narių ryšys dėl jo veiklos vietos Sąjungoje arba dėl konkrečių faktinių kriterijų, pavyzdžiui, prieglobos paslaugų teikėjas:






  a) | turi didelį jo paslaugų naudotojų skaičių vienoje ar daugiau valstybių narių arba |
| --- | --- | --- |

5.

esminis ryšys – prieglobos paslaugų teikėjo ir vienos ar daugiau valstybių narių ryšys dėl jo veiklos vietos Sąjungoje arba dėl konkrečių faktinių kriterijų, pavyzdžiui, prieglobos paslaugų teikėjas:

a)

turi didelį jo paslaugų naudotojų skaičių vienoje ar daugiau valstybių narių arba

| b) | vykdo tikslinę veiklą vienos ar daugiau valstybių narių atžvilgiu; |
| --- | --- |

b)

vykdo tikslinę veiklą vienos ar daugiau valstybių narių atžvilgiu;

| 6. | teroristiniai nusikaltimai – nusikaltimai, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

6.

teroristiniai nusikaltimai – nusikaltimai, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnyje;

| 7. | teroristinis turinys – viena ar daugiau toliau nurodytų medžiagos rūšių, visų pirma, medžiaga, kuria:






  a) | kurstoma vykdyti vieną iš Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nurodytų nusikaltimų, kai tokia medžiaga tiesiogiai ar netiesiogiai, pavyzdžiui, teroro aktų šlovinimu, skatinama vykdyti teroristinius nusikaltimus, todėl kyla pavojus, kad gali būti įvykdytas vienas ar daugiau tokių nusikaltimų; |
| --- | --- | --- |

7.

teroristinis turinys – viena ar daugiau toliau nurodytų medžiagos rūšių, visų pirma, medžiaga, kuria:

a)

kurstoma vykdyti vieną iš Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nurodytų nusikaltimų, kai tokia medžiaga tiesiogiai ar netiesiogiai, pavyzdžiui, teroro aktų šlovinimu, skatinama vykdyti teroristinius nusikaltimus, todėl kyla pavojus, kad gali būti įvykdytas vienas ar daugiau tokių nusikaltimų;

| b) | asmuo ar asmenų grupė raginama įvykdyti vieną iš Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nurodytų nusikaltimų arba prisidėti prie jo įvykdymo; |
| --- | --- |

b)

asmuo ar asmenų grupė raginama įvykdyti vieną iš Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nurodytų nusikaltimų arba prisidėti prie jo įvykdymo;

| c) | asmuo ar asmenų grupė raginama dalyvauti teroristinės grupės veikloje, kaip tai suprantama Direktyvos (ES) 2017/541 4 straipsnio b punkte; |
| --- | --- |

c)

asmuo ar asmenų grupė raginama dalyvauti teroristinės grupės veikloje, kaip tai suprantama Direktyvos (ES) 2017/541 4 straipsnio b punkte;

| d) | teikiamos instrukcijos, kaip gaminti ar naudoti sprogmenis, šaunamuosius ar kitus ginklus, kenksmingas ar pavojingas medžiagas arba naudoti kitus konkrečius metodus ar technikas siekiant įvykdyti vieną iš Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nurodytų teroristinių nusikaltimų arba prisidėti prie jų įvykdymo; |
| --- | --- |

d)

teikiamos instrukcijos, kaip gaminti ar naudoti sprogmenis, šaunamuosius ar kitus ginklus, kenksmingas ar pavojingas medžiagas arba naudoti kitus konkrečius metodus ar technikas siekiant įvykdyti vieną iš Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nurodytų teroristinių nusikaltimų arba prisidėti prie jų įvykdymo;

| e) | keliama grėsmė, kad bus įvykdytas vienas iš Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nurodytų nusikaltimų; |
| --- | --- |

e)

keliama grėsmė, kad bus įvykdytas vienas iš Direktyvos (ES) 2017/541 3 straipsnio 1 dalies a–i punktuose nurodytų nusikaltimų;

| 8. | nuostatai ir sąlygos – prieglobos paslaugų teikėjų ir jų naudotojų sutartinius santykius reglamentuojančios sąlygos ir išlygos, nepriklausomai nuo jų pavadinimo ar formos; |
| --- | --- |

8.

nuostatai ir sąlygos – prieglobos paslaugų teikėjų ir jų naudotojų sutartinius santykius reglamentuojančios sąlygos ir išlygos, nepriklausomai nuo jų pavadinimo ar formos;

| 9. | pagrindinė veiklos vykdymo vieta – prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė buveinė arba registruotoji buveinė, kurioje vykdomos pagrindinės finansinės funkcijos ir operacinis valdymas. |
| --- | --- |

9.

pagrindinė veiklos vykdymo vieta – prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė buveinė arba registruotoji buveinė, kurioje vykdomos pagrindinės finansinės funkcijos ir operacinis valdymas.

II SKIRSNIS

PRIEMONĖS, SKIRTOS SPRĘSTI TERORISTINIO TURINIO INTERNETE SKLAIDOS KLAUSIMĄ

3 straipsnis

Nurodymai pašalinti turinį

1.   Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija turi įgaliojimus išduoti nurodymą pašalinti turinį reikalaujant, kad prieglobos paslaugų teikėjai pašalintų teroristinį turinį ar visose valstybėse narėse panaikintų prieigą prie jo.

2.   Jei kompetentinga institucija prieglobos paslaugų teikėjui anksčiau nėra išdavusi nurodymo pašalinti turinį, ji tam prieglobos paslaugų teikėjui turi pateikti informaciją apie taikytinas procedūras ir terminus likus ne mažiau kaip 12 valandų iki nurodymo pašalinti turinį išdavimo.

Pirma pastraipa netaikoma tinkamai pagrįstais skubos atvejais.

3.   Prieglobos paslaugų teikėjai pašalina teroristinį turinį ar visose valstybėse narėse panaikina prieigą prie jo kaip įmanoma greičiau ir bet kuriuo atveju per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo.

4.   Kompetentingos institucijos, naudodamosi I priede pateiktu šablonu, išduoda nurodymus pašalinti turinį. Nurodymuose pašalinti turinį pateikiama ši informacija:

| a) | kompetentingos institucijos, išduodančios nurodymą pašalinti turinį, identifikavimo duomenys ir tos kompetentingos institucijos nurodymo pašalinti turinį autentiškumo patvirtinamas; |
| --- | --- |

a)

kompetentingos institucijos, išduodančios nurodymą pašalinti turinį, identifikavimo duomenys ir tos kompetentingos institucijos nurodymo pašalinti turinį autentiškumo patvirtinamas;

| b) | pakankamai išsamus motyvų pareiškimas, kuriuo paaiškinama, kodėl turinys laikomas teroristiniu turiniu, ir nuoroda į atitinkamą medžiagos rūšį, nurodytą 2 straipsnio 7 punkte; |
| --- | --- |

b)

pakankamai išsamus motyvų pareiškimas, kuriuo paaiškinama, kodėl turinys laikomas teroristiniu turiniu, ir nuoroda į atitinkamą medžiagos rūšį, nurodytą 2 straipsnio 7 punkte;

| c) | tikslus universalusis ištekliaus adresas (URL) ir prireikus papildoma informacija, leidžianti identifikuoti teroristinį turinį; |
| --- | --- |

c)

tikslus universalusis ištekliaus adresas (URL) ir prireikus papildoma informacija, leidžianti identifikuoti teroristinį turinį;

| d) | nuoroda į šį reglamentą, kaip nurodymo pašalinti turinį teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

d)

nuoroda į šį reglamentą, kaip nurodymo pašalinti turinį teisinį pagrindą;

| e) | kompetentingos institucijos, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, datos bei laiko žyma ir elektroninis parašas; |
| --- | --- |

e)

kompetentingos institucijos, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, datos bei laiko žyma ir elektroninis parašas;

| f) | lengvai suprantama informacija apie teisių gynimo priemones, kurių gali imtis prieglobos paslaugų teikėjas ir turinio teikėjas, įskaitant informaciją apie teisių gynimo priemones kompetentingoje institucijoje, galimybę kreiptis į teismą, taip pat skundo pateikimo terminus; |
| --- | --- |

f)

lengvai suprantama informacija apie teisių gynimo priemones, kurių gali imtis prieglobos paslaugų teikėjas ir turinio teikėjas, įskaitant informaciją apie teisių gynimo priemones kompetentingoje institucijoje, galimybę kreiptis į teismą, taip pat skundo pateikimo terminus;

| g) | kai būtina ir proporcinga, sprendimas neviešinti informacijos apie teroristinio turinio pašalinimą ar prieigos prie jo panaikinimą pagal 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

g)

kai būtina ir proporcinga, sprendimas neviešinti informacijos apie teroristinio turinio pašalinimą ar prieigos prie jo panaikinimą pagal 11 straipsnio 3 dalį.

5.   Kompetentinga institucija nurodymą pašalinti turinį siunčia į prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinę veiklos vykdymo vietą arba jo pagal 17 straipsnį paskirtam teisiniam atstovui.

Ta kompetentinga institucija nurodymą pašalinti turinį perduoda 15 straipsnio 1 dalyje nurodytam kontaktiniam centrui elektroninėmis priemonėmis, kuriomis galima atgaminti rašytinį įrašą tokiomis sąlygomis, kuriomis galima nustatyti siuntėjo autentiškumą, įskaitant tikslią nurodymo išsiuntimo ir gavimo datą bei laiką.

6.   Naudodamiesi II priede pateiktu šablonu prieglobos paslaugų teikėjai nedelsdami praneša kompetentingai institucijai apie teroristinio turinio pašalinimą ar visose valstybėse narėse prieigos prie jo panaikinimą, visų pirma nurodydami to pašalinimo ar panaikinimo laiką.

7.   Jeigu prieglobos paslaugų teikėjas negali įvykdyti nurodymo pašalinti turinį dėl force majeure priežasčių ar de facto neįmanomumo, kuris nepriklauso nuo prieglobos paslaugų teikėjo valios, be kita ko, dėl objektyviai pateisinamų techninių ar operacinių priežasčių, jis, naudodamasis III priede pateiktu šablonu, nedelsdamas praneša apie tai kompetentingai institucijai, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį.

3 dalyje nustatytas terminas prasideda, kai tik pašalinamos šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos priežastys.

8.   Jeigu prieglobos paslaugų teikėjas negali įvykdyti nurodymo pašalinti turinį, nes jame yra akivaizdžių klaidų arba pateiktos informacijos nepakanka, kad būtų galima jį įvykdyti, jis, naudodamasis III priede pateiktu šablonu, nedelsdamas praneša apie tai kompetentingai institucijai, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, ir paprašo pateikti būtiną paaiškinimą.

3 dalyje nustatytas terminas prasideda, kai tik prieglobos paslaugų teikėjas gauna būtiną paaiškinimą.

9.   Nurodymas pašalinti turinį tampa galutiniu, kai baigiasi terminas jį apskųsti tais atvejais, kai nebuvo pateiktas skundas pagal nacionalinę teisę, arba, jei jis buvo patvirtintas po pateikto skundo.

Kai nurodymas pašalinti turinį tampa galutiniu, kompetentinga institucija, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, apie tai praneša 12 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytai valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingai institucijai.

4 straipsnis

Tarpvalstybinių nurodymų pašalinti turinį procedūra

1.   Laikantis 3 straipsnio, jei prieglobos paslaugų teikėjas neturi savo pagrindinės veiklos vykdymo vietos arba teisinio atstovo kompetentingos institucijos, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, valstybėje narėje, ta institucija tuo pačiu metu pateikia nurodymo pašalinti turinį kopiją valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingai institucijai.

2.   Jeigu prieglobos paslaugų teikėjas gauna nurodymą pašalinti turinį, kaip nurodyta šiame straipsnyje, jis imasi priemonių, numatytų 3 straipsnyje, ir imasi būtinų priemonių, kad galėtų atstatyti turinį ar prieigą prie jo pagal šio straipsnio 7 dalį.

3.   Valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta ar kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentinga institucija gali savo iniciatyva per 72 valandas nuo nurodymo pašalinti turinį kopijos gavimo pagal 1 dalį patikrinti nurodymą pašalinti turinį, kad nustatytų, ar juo nėra šiurkščiai ar akivaizdžiai pažeidžiamas šis reglamentas ar Chartija garantuojamos pagrindinės teisės ir laisvės.

Nustačiusi, kad esama pažeidimo, ji per tą patį laikotarpį tuo klausimu priima motyvuotą sprendimą.

4.   Per 48 valandas nuo nurodymo pašalinti turinį ar informacijos pagal 11 straipsnio 2 dalį gavimo prieglobos paslaugų teikėjai ir turinio teikėjai turi teisę valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingai institucijai pateikti motyvuotą prašymą patikrinti nurodymą pašalinti turinį, kaip nurodyta šio straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje.

Kompetentinga institucija per 72 valandas nuo prašymo gavimo, atlikusi nurodymo pašalinti turinį tikrinimą, priima motyvuotą sprendimą, kuriame išdėsto savo išvadas dėl to, ar yra pažeidimas.

5.   Prieš priimdama sprendimą pagal 3 dalies antrą pastraipą arba sprendimą, kuriuo nustatomas pažeidimas, pagal 4 dalies antrą pastraipą, kompetentinga institucija informuoja kompetentingą instituciją, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, apie savo ketinimą priimti sprendimą ir apie tokio sprendimo priežastis.

6.   Jei valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentinga institucija priima motyvuotą sprendimą pagal šio straipsnio 3 ar 4 dalį, ji nedelsdama praneša apie tą sprendimą kompetentingai institucijai, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, prieglobos paslaugų teikėjui, turinio teikėjui, paprašiusiam atlikti tikrinimą pagal šio straipsnio 4 dalį, ir pagal 14 straipsnį Europolui. Jei sprendimu nustatomas pažeidimas pagal šio straipsnio 3 ar 4 dalį, nurodymas pašalinti turinį nebetenka teisinio poveikio.

7.   Gavęs sprendimą, kuriuo nustatomas pažeidimas ir apie kurį pranešta laikantis 6 dalies, atitinkamas prieglobos paslaugų teikėjas nedelsdamas atstato turinį ar prieigą prie jo, nedarant poveikio galimybei užtikrinti jo nuostatų ir sąlygų vykdymą pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę.

5 straipsnis

Konkrečios priemonės

1.   Prieglobos paslaugų teikėjas, susiduriantis su teroristiniu turiniu, kaip nurodyta 4 dalyje, kai taikytina, į savo nuostatus ir sąlygas įtraukia ir taiko nuostatas, skirtas spręsti netinkamo jo paslaugų naudojimo teroristinio turinio sklaidai visuomenei klausimą.

Jis tai daro stropiai, proporcingai ir nediskriminuojamai, visomis aplinkybėmis deramai atsižvelgdamas į naudotojų pagrindines teises ir, visų pirma, į didžiulę saviraiškos ir informacijos laisvės atviroje ir demokratinėje visuomenėje svarbą, siekdamas išvengti pašalinti medžiagą, kuri nėra teroristinis turinys.

2.   Prieglobos paslaugų teikėjas, susiduriantis su teroristiniu turiniu, kaip nurodyta 4 dalyje, imasi konkrečių priemonių savo paslaugoms apsaugoti nuo teroristinio turinio sklaidos visuomenei.

Sprendimą dėl konkrečių priemonių pasirinkimo priima prieglobos paslaugų teikėjas. Tokios priemonės gali apimti vieną ar daugiau iš šių elementų:

| a) | tinkamos techninės ir operacinės priemonės ar pajėgumai, pavyzdžiui, tinkamas personalas ar techninės priemonės teroristiniam turiniui nustatyti ir skubiai pašalinti arba panaikinti prieigą prie jo; |
| --- | --- |

a)

tinkamos techninės ir operacinės priemonės ar pajėgumai, pavyzdžiui, tinkamas personalas ar techninės priemonės teroristiniam turiniui nustatyti ir skubiai pašalinti arba panaikinti prieigą prie jo;

| b) | lengvai prieinami ir naudotojui palankūs mechanizmai, kad naudotojai prieglobos paslaugų teikėjui galėtų pranešti apie tariamą teroristinį turinį ar jį pažymėti; |
| --- | --- |

b)

lengvai prieinami ir naudotojui palankūs mechanizmai, kad naudotojai prieglobos paslaugų teikėjui galėtų pranešti apie tariamą teroristinį turinį ar jį pažymėti;

| c) | bet kurie kiti mechanizmai, kuriais didinamas informuotumas apie teroristinį turinį naudojantis prieglobos paslaugų teikėjo paslaugomis, pavyzdžiui, mechanizmai, skirti naudotojų moderavimui; |
| --- | --- |

c)

bet kurie kiti mechanizmai, kuriais didinamas informuotumas apie teroristinį turinį naudojantis prieglobos paslaugų teikėjo paslaugomis, pavyzdžiui, mechanizmai, skirti naudotojų moderavimui;

| d) | bet kurios kitos priemonės, kurios, prieglobos paslaugų teikėjo nuomone, yra tinkamos spręsti teroristinio turinio pateikimo naudojantis jo paslaugomis klausimą. |
| --- | --- |

d)

bet kurios kitos priemonės, kurios, prieglobos paslaugų teikėjo nuomone, yra tinkamos spręsti teroristinio turinio pateikimo naudojantis jo paslaugomis klausimą.

3.   Konkrečios priemonės turi atitikti visus šiuos reikalavimus:

| a) | jos turi būti veiksmingos mažinant prieglobos paslaugų teikėjo paslaugų susidūrimo su teroristiniu turiniu lygį; |
| --- | --- |

a)

jos turi būti veiksmingos mažinant prieglobos paslaugų teikėjo paslaugų susidūrimo su teroristiniu turiniu lygį;

| b) | jos turi būti tikslinės ir proporcingos, visų pirma atsižvelgiant į prieglobos paslaugų teikėjo paslaugų susidūrimo su teroristiniu turiniu lygio rimtumą, taip pat į techninius ir operacinius pajėgumus, finansinį pajėgumą, prieglobos paslaugų teikėjo paslaugų naudotojų skaičių ir jų teikiamo turinio kiekį; |
| --- | --- |

b)

jos turi būti tikslinės ir proporcingos, visų pirma atsižvelgiant į prieglobos paslaugų teikėjo paslaugų susidūrimo su teroristiniu turiniu lygio rimtumą, taip pat į techninius ir operacinius pajėgumus, finansinį pajėgumą, prieglobos paslaugų teikėjo paslaugų naudotojų skaičių ir jų teikiamo turinio kiekį;

| c) | jos turi būti taikomos visapusiškai atsižvelgiant į naudotojų teises ir teisėtus interesus, visų pirma, naudotojų pagrindines teises, susijusias su saviraiškos ir informacijos laisve, pagarba privačiam gyvenimui ir asmens duomenų apsauga; |
| --- | --- |

c)

jos turi būti taikomos visapusiškai atsižvelgiant į naudotojų teises ir teisėtus interesus, visų pirma, naudotojų pagrindines teises, susijusias su saviraiškos ir informacijos laisve, pagarba privačiam gyvenimui ir asmens duomenų apsauga;

| d) | jos turi būti taikomos stropiai ir nediskriminuojamai. |
| --- | --- |

d)

jos turi būti taikomos stropiai ir nediskriminuojamai.

Jei konkrečios priemonės susijusios su techninių priemonių naudojimu, numatomos tinkamos ir veiksmingos apsaugos priemonės, visų pirma pasitelkiant žmogaus atliekamą priežiūrą ir patikrinimus, siekiant užtikrinti tikslumą ir išvengti medžiagos, kuri nėra teroristinis turinys, pašalinimo.

4.   Prieglobos paslaugų teikėjas susiduria su teroristiniu turiniu, jei valstybės narės, kurioje yra jo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentinga institucija:

| a) | remdamasi objektyviais veiksniais, pavyzdžiui tuo, kad prieglobos paslaugų teikėjas per pastaruosius 12 mėnesių yra gavęs du ar daugiau galutinių nurodymų pašalinti turinį, priėmė sprendimą, kuriuo nustatyta, kad prieglobos paslaugų teikėjas susiduria su teroristiniu turiniu, ir |
| --- | --- |

a)

remdamasi objektyviais veiksniais, pavyzdžiui tuo, kad prieglobos paslaugų teikėjas per pastaruosius 12 mėnesių yra gavęs du ar daugiau galutinių nurodymų pašalinti turinį, priėmė sprendimą, kuriuo nustatyta, kad prieglobos paslaugų teikėjas susiduria su teroristiniu turiniu, ir

| b) | prieglobos paslaugų teikėjui pranešė apie a punkte nurodytą sprendimą. |
| --- | --- |

b)

prieglobos paslaugų teikėjui pranešė apie a punkte nurodytą sprendimą.

5.   Gavęs sprendimą, kaip nurodyta 4 dalyje arba, kai aktualu, 6 dalyje, prieglobos paslaugų teikėjas kompetentingai institucijai praneša apie konkrečias priemones, kurių jis ėmėsi ir kurių jis ketina imtis tam, kad laikytųsi 2 ir 3 dalių. Jis tai padaro per tris mėnesius nuo sprendimo gavimo dienos, o po to – kasmet. Ta pareiga nustoja būti taikoma, kai kompetentinga institucija, gavusi prašymą pagal 7 dalį, patvirtina, kad prieglobos paslaugų teikėjas nebesusiduria su teroristiniu turiniu.

6.   Jei, remdamasi 5 dalyje nurodytais pranešimais ir, kai aktualu, bet kuriais kitais objektyviais veiksniais, kompetentinga institucija mano, kad konkrečios priemonės, kurių buvo imtasi, neatitinka 2 ir 3 dalių, ta kompetentinga institucija priima prieglobos paslaugų teikėjui taikomą sprendimą, kuriuo reikalaujama imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 2 ir 3 dalių.

Prieglobos paslaugų teikėjas gali pasirinkti konkrečių priemonių, kurių reikia imtis, rūšį.

7.   Prieglobos paslaugų teikėjas gali bet kuriuo metu prašyti kompetentingos institucijos peržiūrėti ir, kai tinkama, iš dalies pakeisti ar atšaukti sprendimą, kaip nurodyta 4 ar 6 dalyje.

Kompetentinga institucija per tris mėnesius nuo prašymo gavimo priima motyvuotą sprendimą dėl objektyviais veiksniais pagrįsto prašymo ir praneša apie tą sprendimą prieglobos paslaugų teikėjui.

8.   Bet kokiu reikalavimu imtis konkrečių priemonių nedaroma poveikio Direktyvos 2000/31/EB 15 straipsnio 1 daliai ir dėl to prieglobos paslaugų teikėjams neatsiranda nei bendra pareiga stebėti informaciją, kurią jie perduoda ar saugo, nei bendra pareiga aktyviai domėtis faktais ar aplinkybėmis, rodančiomis neteisėtą veiklą.

Bet koks reikalavimas imtis konkrečių priemonių neapima prieglobos paslaugų teikėjo pareigos naudoti automatizuotas priemones.

6 straipsnis

Turinio ir susijusių duomenų išsaugojimas

1.   Prieglobos paslaugų teikėjai išsaugo teroristinį turinį, kuris buvo pašalintas ar buvo panaikinta prieiga prie jo, gavus nurodymą pašalinti turinį arba ėmusis konkrečių priemonių pagal 3 ar 5 straipsnį, taip pat visus susijusius duomenis, kurie buvo pašalinti drauge su tokiu teroristiniu turiniu ir kurie būtini:

| a) | administracinės ar teisminės peržiūros procesuose ar nagrinėjant skundus pagal 10 straipsnį dėl sprendimo pašalinti teroristinį turinį ir susijusius duomenis ar panaikinti prieigą prie jų arba |
| --- | --- |

a)

administracinės ar teisminės peržiūros procesuose ar nagrinėjant skundus pagal 10 straipsnį dėl sprendimo pašalinti teroristinį turinį ir susijusius duomenis ar panaikinti prieigą prie jų arba

| b) | teroristinių nusikaltimų prevencijai, aptikimui, tyrimui ir baudžiamajam persekiojimui. |
| --- | --- |

b)

teroristinių nusikaltimų prevencijai, aptikimui, tyrimui ir baudžiamajam persekiojimui.

2.   Teroristinis turinys ir susiję duomenys, kaip nurodyta 1 dalyje, išsaugomi šešis mėnesius nuo pašalinimo ar panaikinimo. Kompetentingai institucijai ar teismui paprašius, teroristinis turinys saugomas papildomą konkretų laikotarpį tik jeigu ir tiek, kiek tai būtina vykstantiems administracinės ar teisminės peržiūros procesams, nurodytiems 1 dalies a punkte.

3.   Prieglobos paslaugų teikėjai užtikrina, kad pagal 1 dalį saugomam teroristiniam turiniui ir susijusiems duomenims būtų taikomos tinkamos techninės ir organizacinės apsaugos priemonės.

Tomis techninėmis ir organizacinėmis apsaugos priemonėmis užtikrinama, kad išsaugomu teroristiniu turiniu ir susijusiais duomenimis būtų naudojamasi ir jie būtų tvarkomi tik 1 dalyje nurodytais tikslais, ir būtų užtikrinamas aukštas atitinkamų asmens duomenų saugumo lygis. Prireikus prieglobos paslaugų teikėjai tas apsaugos priemones peržiūri ir atnaujina.

III SKIRSNIS

APSAUGOS PRIEMONĖS IR ATSKAITOMYBĖ

7 straipsnis

Prieglobos paslaugų teikėjams tenkančios skaidrumo pareigos

1.   Prieglobos paslaugų teikėjai savo nuostatuose ir sąlygose aiškiai nustato savo politiką spręsti teroristinio turinio sklaidos klausimą ir, kai tinkama, suprantamai paaiškina konkrečių priemonių veikimą, įskaitant, kai taikytina, automatinių priemonių naudojimą.

2.   Bet kuris paslaugų teikėjas, kuris atitinkamais kalendoriniais metais pagal šį reglamentą ėmėsi veiksmų spręsti teroristinio turinio sklaidos klausimą arba iš jo buvo pareikalauta imtis veiksmų, viešai paskelbia skaidrumo ataskaitą apie tuos veiksmus, kurių jis ėmėsi tais metais. Tą ataskaitą jis paskelbia iki kitų metų kovo 1 d.

3.   Skaidrumo ataskaitose pateikiama bent ši informacija:

| a) | informacija apie priemones, kurių prieglobos paslaugų teikėjas ėmėsi, kad nustatytų ir pašalintų teroristinį turinį arba panaikintų prieigą prie jo; |
| --- | --- |

a)

informacija apie priemones, kurių prieglobos paslaugų teikėjas ėmėsi, kad nustatytų ir pašalintų teroristinį turinį arba panaikintų prieigą prie jo;

| b) | informacija apie priemones, kurių prieglobos paslaugų teikėjas ėmėsi, kad spręstų pakartotinio medžiagos, kuri buvo laikoma teroristiniu turiniu ir dėl to buvo pašalinta arba buvo panaikinta prieiga prie jos, pasirodymo internete klausimą, visų pirma, jei buvo naudotos automatizuotos priemonės; |
| --- | --- |

b)

informacija apie priemones, kurių prieglobos paslaugų teikėjas ėmėsi, kad spręstų pakartotinio medžiagos, kuri buvo laikoma teroristiniu turiniu ir dėl to buvo pašalinta arba buvo panaikinta prieiga prie jos, pasirodymo internete klausimą, visų pirma, jei buvo naudotos automatizuotos priemonės;

| c) | teroristinio turinio vienetų, kurie dėl nurodymų pašalinti turinį ar konkrečių priemonių buvo pašalinti ar buvo panaikinta prieiga prie jų, skaičius ir nurodymų pašalinti turinį, kai turinys nebuvo pašalintas ar prieiga prie jo nebuvo panaikinta pagal 3 straipsnio 7 dalies pirmą pastraipą ir 3 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą, skaičius kartu nurodant priežastis; |
| --- | --- |

c)

teroristinio turinio vienetų, kurie dėl nurodymų pašalinti turinį ar konkrečių priemonių buvo pašalinti ar buvo panaikinta prieiga prie jų, skaičius ir nurodymų pašalinti turinį, kai turinys nebuvo pašalintas ar prieiga prie jo nebuvo panaikinta pagal 3 straipsnio 7 dalies pirmą pastraipą ir 3 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą, skaičius kartu nurodant priežastis;

| d) | prieglobos paslaugų teikėjo pagal 10 straipsnį išnagrinėtų skundų skaičius ir skundų nagrinėjimo baigtis; |
| --- | --- |

d)

prieglobos paslaugų teikėjo pagal 10 straipsnį išnagrinėtų skundų skaičius ir skundų nagrinėjimo baigtis;

| e) | prieglobos paslaugų teikėjo inicijuotų administracinės ar teisminės peržiūros procesų skaičius ir baigtis; |
| --- | --- |

e)

prieglobos paslaugų teikėjo inicijuotų administracinės ar teisminės peržiūros procesų skaičius ir baigtis;

| f) | atvejų, kai iš prieglobos paslaugų teikėjo buvo pareikalauta atstatyti turinį ar prieigą prie jo užbaigus administracinės ar teisminės peržiūros procesus, skaičius; |
| --- | --- |

f)

atvejų, kai iš prieglobos paslaugų teikėjo buvo pareikalauta atstatyti turinį ar prieigą prie jo užbaigus administracinės ar teisminės peržiūros procesus, skaičius;

| g) | atvejų, kai prieglobos paslaugų teikėjas atstatė turinį ar prieigą prie jo gavęs turinio teikėjo skundą, skaičius. |
| --- | --- |

g)

atvejų, kai prieglobos paslaugų teikėjas atstatė turinį ar prieigą prie jo gavęs turinio teikėjo skundą, skaičius.

8 straipsnis

Kompetentingų institucijų skaidrumo ataskaitos

1.   Kompetentingos institucijos skelbia metines skaidrumo ataskaitas, susijusias su jų veikla pagal šį reglamentą. Tose ataskaitose pateikiama bent ši informacija, susijusi su atitinkamais kalendoriniais metais:

| a) | pagal 3 straipsnį išduotų nurodymų pašalinti turinį skaičius, nurodant nurodymų pašalinti turinį, kuriems taikoma 4 straipsnio 1 dalis, skaičių, ir pagal 4 straipsnį patikrintų nurodymų pašalinti turinį skaičius, ir informacija apie atitinkamų prieglobos paslaugų teikėjų tų nurodymų pašalinti turinį įgyvendinimą, įskaitant atvejų, kai teroristinis turinys buvo pašalintas ar prieiga prie jo buvo panaikinta, skaičių ir atvejų, kai teroristinis turinys nebuvo pašalintas ar prieiga prie jo nebuvo panaikinta, skaičių; |
| --- | --- |

a)

pagal 3 straipsnį išduotų nurodymų pašalinti turinį skaičius, nurodant nurodymų pašalinti turinį, kuriems taikoma 4 straipsnio 1 dalis, skaičių, ir pagal 4 straipsnį patikrintų nurodymų pašalinti turinį skaičius, ir informacija apie atitinkamų prieglobos paslaugų teikėjų tų nurodymų pašalinti turinį įgyvendinimą, įskaitant atvejų, kai teroristinis turinys buvo pašalintas ar prieiga prie jo buvo panaikinta, skaičių ir atvejų, kai teroristinis turinys nebuvo pašalintas ar prieiga prie jo nebuvo panaikinta, skaičių;

| b) | sprendimų, priimtų pagal 5 straipsnio 4, 6 ar 7 dalį, skaičius ir informacija apie prieglobos paslaugų teikėjų tų sprendimų įgyvendinimą, įskaitant konkrečių priemonių aprašymą; |
| --- | --- |

b)

sprendimų, priimtų pagal 5 straipsnio 4, 6 ar 7 dalį, skaičius ir informacija apie prieglobos paslaugų teikėjų tų sprendimų įgyvendinimą, įskaitant konkrečių priemonių aprašymą;

| c) | atvejų, kai nurodymų pašalinti turinį ir sprendimų, priimtų pagal 5 straipsnio 4 ir 6 dalį, atžvilgiu buvo vykdomi administracinės ar teisminės peržiūros procesai, skaičius ir informacija apie atitinkamų procesų baigtį; |
| --- | --- |

c)

atvejų, kai nurodymų pašalinti turinį ir sprendimų, priimtų pagal 5 straipsnio 4 ir 6 dalį, atžvilgiu buvo vykdomi administracinės ar teisminės peržiūros procesai, skaičius ir informacija apie atitinkamų procesų baigtį;

| d) | sprendimų, kuriais skiriamos sankcijos pagal 18 straipsnį, skaičius ir paskirtos sankcijos rūšies aprašymas. |
| --- | --- |

d)

sprendimų, kuriais skiriamos sankcijos pagal 18 straipsnį, skaičius ir paskirtos sankcijos rūšies aprašymas.

2.   1 dalyje nurodytose metinėse skaidrumo ataskaitose neturi būti informacijos, kuri galėtų daryti poveikį vykdomai teroristinių nusikaltimų prevencijos, aptikimo, tyrimo ar baudžiamojo persekiojimo už juos veiklai arba nacionalinio saugumo interesams.

9 straipsnis

Teisių gynimo priemonės

1.   Prieglobos paslaugų teikėjai, gavę nurodymą pašalinti turinį, išduotą pagal 3 straipsnio 1 dalį, ar sprendimą, priimtą pagal 4 straipsnio 4 dalį, arba sprendimą, priimtą pagal 5 straipsnio 4, 6 ar 7 dalį, turi teisę į veiksmingą teisių gynimo priemonę. Ta teisė apima teisę apskųsti tokį nurodymą pašalinti turinį kompetentingos institucijos, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, valstybės narės teismuose ir teisę apskųsti sprendimą pagal 4 straipsnio 4 dalį arba 5 straipsnio 4, 6 ar 7 dalį kompetentingos institucijos, kuri priėmė sprendimą, valstybės narės teismuose.

2.   Turinio teikėjai, kurių turinys gavus nurodymą pašalinti turinį buvo pašalintas ar buvo panaikinta prieiga prie jo, turi teisę į veiksmingą teisių gynimo priemonę. Ta teisė apima teisę apskųsti pagal 3 straipsnio 1 dalį išduotą nurodymą pašalinti turinį kompetentingos institucijos, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, valstybės narės teismuose ir teisę apskųsti sprendimą pagal 4 straipsnio 4 dalį kompetentingos institucijos, kuri priėmė sprendimą, valstybės narės teismuose.

3.   Valstybės narės nustato veiksmingas procedūras, skirtas naudotis šiame straipsnyje nurodytomis esamomis teisėmis.

10 straipsnis

Skundų nagrinėjimo mechanizmai

1.   Kiekvienas prieglobos paslaugų teikėjas nustato veiksmingą ir prieinamą mechanizmą, kuriuo naudodamiesi turinio teikėjai, kurių turinys buvo pašalintas ar buvo panaikinta prieiga prie jo ėmusis konkrečių priemonių pagal 5 straipsnį, gali pateikti skundą dėl to pašalinimo ar panaikinimo, prašydamas atstatyti turinį ar prieigą prie jo.

2.   Kiekvienas prieglobos paslaugų teikėjas skubiai išanalizuoja visus skundus, kuriuos jis gavo per 1 dalyje nurodytą mechanizmą ir, jei turinys pašalintas ar prieiga prie jo panaikinta nepagrįstai, nedelsdamas atstato turinį ar prieigą prie jo. Jis informuoja skundo pateikėją apie skundo nagrinėjimo baigtį per dvi savaites nuo skundo gavimo dienos.

Jei skundas atmetamas, prieglobos paslaugų teikėjas skundo pateikėjui nurodo savo sprendimo priežastis.

Turinio ar prieigos prie jo atstatymas neužkerta kelio administracinės ar teisminės peržiūros procesams, kurių metu skundžiamas prieglobos paslaugų teikėjo ar kompetentingos institucijos sprendimas.

11 straipsnis

Informacija turinio teikėjams

1.   Kai prieglobos paslaugų teikėjas pašalina teroristinį turinį ar panaikina prieigą prie jo, jis informuoja turinio teikėją apie tokį pašalinimą arba panaikinimą.

2.   Gavęs turinio teikėjo prašymą prieglobos paslaugų teikėjas arba informuoja turinio teikėją apie pašalinimo ar panaikinimo priežastis ir jo teises apskųsti nurodymą pašalinti turinį, arba turinio teikėjui pateikia nurodymo pašalinti turinį kopiją.

3.   Pagal 1 ir 2 dalis nustatyta pareiga netaikoma, jei kompetentinga institucija, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, nusprendžia, kad yra būtina ir proporcinga, jog dėl visuomenės saugumo priežasčių, pavyzdžiui, dėl teroristinių nusikaltimų prevencijos, tyrimo, aptikimo ar baudžiamojo persekiojimo už juos, informacija nebūtų viešinama tol, kol būtina, bet ne ilgiau nei šešias savaites nuo to sprendimo. Tokiu atveju prieglobos paslaugų teikėjas neviešina informacijos apie teroristinio turinio pašalinimą ar prieigos prie jo panaikinimą.

Ta kompetentinga institucija tą laikotarpį gali pratęsti dar šešiomis savaitėmis, jei toks neviešinimas tebėra pagrįstas.

IV SKIRSNIS

KOMPETENTINGOS INSTITUCIJOS IR BENDRADARBIAVIMAS

12 straipsnis

Kompetentingų institucijų paskyrimas

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria instituciją ar institucijas, kompetentingas:

| a) | išduoti nurodymus pašalinti turinį pagal 3 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

išduoti nurodymus pašalinti turinį pagal 3 straipsnį;

| b) | tikrinti nurodymus pašalinti turinį pagal 4 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

tikrinti nurodymus pašalinti turinį pagal 4 straipsnį;

| c) | prižiūrėti, kaip įgyvendinamos konkrečios priemonės pagal 5 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

prižiūrėti, kaip įgyvendinamos konkrečios priemonės pagal 5 straipsnį;

| d) | paskirti sankcijas pagal 18 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

paskirti sankcijas pagal 18 straipsnį.

2.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 1 dalies a punkte nurodytoje kompetentingoje institucijoje būtų paskirtas ar įsteigtas kontaktinis centras, kuris tvarkytų prašymus pateikti paaiškinimus ir grįžtamąją informaciją, susijusius su tos kompetentingos institucijos išduotais nurodymais pašalinti turinį.

Valstybės narės užtikrina, kad informacija apie kontaktinį centrą būtų viešai paskelbta.

3.   Ne vėliau kaip 2022 m. birželio 7 d. valstybės narės praneša Komisijai apie kompetentingą instituciją ar institucijas, nurodytas 1 dalyje, ir apie bet kokius jų pakeitimus. Komisija pranešimą ir bet kokius jų pakeitimus skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4.   Ne vėliau kaip 2022 m. birželio 7 d. Komisija sukuria internetinį registrą, kuriame išvardijamos kompetentingos institucijos, nurodytos 1 dalyje, ir nurodomas kiekvienos kompetentingos institucijos pagal 2 dalį paskirtas ar įsteigtas kontaktinis centras. Komisija reguliariai skelbia visus jų pakeitimus.

13 straipsnis

Kompetentingos institucijos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos turėtų būtinus įgaliojimus ir pakankamus išteklius, kad galėtų pasiekti šio reglamento tikslus ir vykdyti pagal jį nustatytas savo pareigas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos vykdytų savo užduotis pagal ši reglamentą objektyviai bei nediskriminuojamai ir visapusiškai gerbdamos pagrindines teises. Kompetentingos institucijos nesiekia gauti jokios kitos įstaigos nurodymų, susijusių su jų užduočių vykdymu pagal 12 straipsnio 1 dalį, ir tokiais nurodymais nesivadovauja.

Pirma pastraipa neužkerta kelio priežiūrai pagal nacionalinę konstitucinę teisę.

14 straipsnis

Prieglobos paslaugų teikėjų, kompetentingų institucijų ir Europolo bendradarbiavimas

1.   Kompetentingos institucijos keičiasi informacija, koordinuoja veiklą ir bendradarbiauja viena su kita bei, kai tinkama, su Europolu dėl nurodymų pašalinti turinį, visų pirma, kad būtų išvengta pastangų dubliavimo, padidėtų koordinavimas ir būtų išvengta kišimosi į tyrimus skirtingose valstybėse narėse.

2.   Valstybių narių kompetentingos institucijos keičiasi informacija, koordinuoja veiklą ir bendradarbiauja su 12 straipsnio 1 dalies c ir d punktuose nurodytomis kompetentingomis institucijomis dėl konkrečių priemonių, kurių imtasi pagal 5 straipsnį, ir pagal 18 straipsnį paskirtų sankcijų. Valstybės narės užtikrina, kad 12 straipsnio 1 dalies c ir d punktuose nurodytos kompetentingos institucijos turėtų visą aktualią informaciją.

3.   1 dalies tikslais valstybės narės nustato tinkamus ir saugius komunikacijos kanalus ar mechanizmus, siekiant užtikrinti, kad aktualia informacija būtų keičiamasi laiku.

4.   Siekiant veiksmingai įgyvendinti šį reglamentą ir išvengti pastangų dubliavimo, valstybės narės ir prieglobos paslaugų teikėjai gali naudotis specialiomis priemonėmis, įskaitant, Europolo nustatytas priemones, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas visų pirma:

| a) | nurodymų pašalinti turinį tvarkymui ir grįžtamosios informacijos apie nurodymus pašalinti turinį teikimui pagal 3 straipsnį ir |
| --- | --- |

a)

nurodymų pašalinti turinį tvarkymui ir grįžtamosios informacijos apie nurodymus pašalinti turinį teikimui pagal 3 straipsnį ir

| b) | bendradarbiavimui, kuriuo siekiama nustatyti ir įgyvendinti konkrečias priemones pagal 5 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

bendradarbiavimui, kuriuo siekiama nustatyti ir įgyvendinti konkrečias priemones pagal 5 straipsnį.

5.   Sužinoję apie teroristinį turinį, susijusį su neišvengiama grėsme gyvybei, prieglobos paslaugų teikėjai nedelsdami informuoja institucijas, kompetentingas atlikti nusikalstamos veikos tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą atitinkamose valstybėse narėse. Jei neįmanoma nustatyti tokių atitinkamų valstybių narių, prieglobos paslaugų teikėjai pagal 12 straipsnio 2 dalį informuoja kontaktinį centrą valstybėje narėje, kurioje yra jų pagrindinė veiklos vykdymo vieta ar kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jų teisinis atstovas, ir perduoda informaciją apie tą teroristinį turinį Europolui, kad būtų imtasi tinkamų tolesnių veiksmų.

6.   Kompetentingos institucijos raginamos siųsti nurodymų pašalinti turinį kopijas Europolui, kad jis galėtų pateikti metinę ataskaitą, kurioje butų pateikiama teroristinio turinio, dėl kurio pagal šį reglamentą buvo išduoti nurodymai pašalinti turinį arba buvo apribota prieiga prie jo, rūšių analizę.

15 straipsnis

Prieglobos paslaugų teikėjų kontaktiniai centrai

1.   Kiekvienas prieglobos paslaugų teikėjas paskiria ar įsteigia kontaktinį centrą, skirtą gauti nurodymus pašalinti turinį elektroniniu būdu ir juos skubiai tvarkyti pagal 3 ir 4 straipsnius. Prieglobos paslaugų teikėjas užtikrina, kad informacija apie kontaktinį centrą būtų viešai paskelbta.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija apima oficialiąsias Sąjungos institucijų kalbas, nurodytas Reglamente (EB) Nr. 1/58 (15), kuriomis galima kreiptis į kontaktinį centrą ir kuriomis turi būti toliau bendraujama dėl nurodymų pašalinti turinį pagal 3 straipsnį. Bent viena iš tų kalbų turi būti valstybės narės, kuri yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinės veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, oficialioji kalba.

V SKIRSNIS

ĮGYVENDINIMAS IR VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

16 straipsnis

Jurisdikcija

1.   Valstybė narė, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta, turi jurisdikciją 5, 18 ir 21 straipsnių tikslais. Prieglobos paslaugų teikėjas, kurio pagrindinė veiklos vykdymo vieta yra ne Sąjungoje, patenka į tos valstybės narės, kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, jurisdikciją.

2.   Jei prieglobos paslaugų teikėjas, kurio pagrindinė veiklos vykdymo vieta yra ne Sąjungoje, nepaskiria teisinio atstovo, jurisdikciją turi visos valstybės narės.

3.   Jei valstybės narės kompetentinga institucija naudojasi jurisdikcija pagal 2 dalį, ji praneša apie tai visų kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

17 straipsnis

Teisinis atstovas

1.   Prieglobos paslaugų teikėjas, kuris Sąjungoje neturi savo pagrindinės veiklos vykdymo vietos, raštu paskiria fizinį ar juridinį asmenį savo teisiniu atstovu Sąjungoje kompetentingos institucijos išduotų nurodymų pašalinti turinį ir priimtų sprendimų gavimo, laikymosi ir vykdymo užtikrinimo tikslais.

2.   Prieglobos paslaugų teikėjas suteikia savo teisiniam atstovui įgaliojimus ir išteklius, būtinus siekiant laikytis tų nurodymų pašalinti turinį bei sprendimų ir bendradarbiauti su kompetentingomis institucijomis.

Teisinis atstovas gyvena ar yra įsisteigęs vienoje iš valstybių narių, kurioje prieglobos paslaugų teikėjas siūlo savo paslaugas.

3.   Teisinis atstovas gali būti patrauktas atsakomybėn už šio reglamento pažeidimus, tačiau tai nedaro poveikio prieglobos paslaugų teikėjo atsakomybei ar teisiniams veiksmams jo atžvilgiu.

4.   Apie paskyrimą prieglobos paslaugų teikėjas praneša valstybės narės, kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingai institucijai, nurodytai 12 straipsnio 1 dalies d punkte.

Prieglobos paslaugų teikėjas viešai paskelbia informaciją apie teisinį atstovą.

VI SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

18 straipsnis

Sankcijos

1.   Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų už prieglobos paslaugų teikėjų šio reglamento pažeidimus, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jų įgyvendinimą. Tokios sankcijos skiriamos tik už 3 straipsnio 3 bei 6 dalių, 4 straipsnio 2 bei 7 dalių, 5 straipsnio 1, 2, 3, 5 bei 6 dalių, 6, 7, 10 ir 11 straipsnių, 14 straipsnio 5 dalies, 15 straipsnio 1 dalies ir 17 straipsnio pažeidimus.

Pirmoje pastraipoje nurodytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės ne vėliau kaip 2022 m. birželio 7 d. praneša Komisijai apie tas taisykles bei tas priemones ir nedelsdamos informuoja ją apie visus vėlesnius toms taisyklėms ir priemonėms įtakos turinčius dalinius pakeitimus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos, spręsdamos, ar skirti sankciją, ir nustatydamos sankcijos rūšį bei lygį, atsižvelgtų į visas svarbias aplinkybes, įskaitant:

| a) | pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę; |
| --- | --- |

a)

pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę;

| b) | tai, ar pažeidimas yra įvykdytas tyčia ar dėl neatsargumo; |
| --- | --- |

b)

tai, ar pažeidimas yra įvykdytas tyčia ar dėl neatsargumo;

| c) | ankstesnius prieglobos paslaugų teikėjo pažeidimus; |
| --- | --- |

c)

ankstesnius prieglobos paslaugų teikėjo pažeidimus;

| d) | prieglobos paslaugų teikėjo finansinį pajėgumą; |
| --- | --- |

d)

prieglobos paslaugų teikėjo finansinį pajėgumą;

| e) | prieglobos paslaugų teikėjo bendradarbiavimo su kompetentingomis institucijomis lygį; |
| --- | --- |

e)

prieglobos paslaugų teikėjo bendradarbiavimo su kompetentingomis institucijomis lygį;

| f) | prieglobos paslaugų teikėjo pobūdį ir dydį, visų pirma tai, ar jis yra labai maža, mažoji ar vidutinė įmonė; |
| --- | --- |

f)

prieglobos paslaugų teikėjo pobūdį ir dydį, visų pirma tai, ar jis yra labai maža, mažoji ar vidutinė įmonė;

| g) | prieglobos paslaugų teikėjo kaltės laipsnį, atsižvelgiant į technines ir organizacines priemones, kurių jis ėmėsi siekdamas laikytis šio reglamento. |
| --- | --- |

g)

prieglobos paslaugų teikėjo kaltės laipsnį, atsižvelgiant į technines ir organizacines priemones, kurių jis ėmėsi siekdamas laikytis šio reglamento.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad sistemingai ar pakartotinai nevykdant pareigų pagal 3 straipsnio 3 dalį būtų taikomos finansinės sankcijos, kurių dydis gali siekti iki 4 % prieglobos paslaugų teikėjo praėjusių finansinių metų bendros apyvartos.

19 straipsnis

Techniniai reikalavimai ir priedų daliniai pakeitimai

1.   Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad papildytų šį reglamentą būtinais techniniais reikalavimais, taikomais elektroninėms priemonėms, kuriomis turi naudotis kompetentingos institucijos perduodamos nurodymus pašalinti turinį.

2.   Komisijai pagal 20 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad iš dalies pakeistų priedus siekiant veiksmingai tenkinti galimą poreikį patobulinti nurodymo pašalinti turinį šablonus, ir pateikti informaciją apie nurodymų pašalinti turinį įvykdymo neįmanomumą.

20 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   19 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2022 m. birželio 7 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 19 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 19 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

21 straipsnis

Stebėsena

1.   Valstybės narės iš savo jurisdikcijai priklausančių kompetentingų institucijų ir prieglobos paslaugų teikėjų renka ir Komisijai kasmet ne vėliau kaip kovo 31 d. perduoda informaciją apie veiksmus, kurių imtasi pagal šį reglamentą ankstesniais kalendoriniais metais. Ta informacija apima:

| a) | išduotų nurodymų pašalinti turinį skaičių, teroristinio turinio vienetų, kurie buvo pašalinti ar prieiga prie kurių buvo panaikinta, skaičių ir pašalinimo ar panaikinimo spartą; |
| --- | --- |

a)

išduotų nurodymų pašalinti turinį skaičių, teroristinio turinio vienetų, kurie buvo pašalinti ar prieiga prie kurių buvo panaikinta, skaičių ir pašalinimo ar panaikinimo spartą;

| b) | konkrečias priemones, kurių imtasi pagal 5 straipsnį, įskaitant teroristinio turinio vienetų, kurie buvo pašalinti ar prie kurių buvo panaikinta prieiga, skaičių ir pašalinimo ar panaikinimo spartą; |
| --- | --- |

b)

konkrečias priemones, kurių imtasi pagal 5 straipsnį, įskaitant teroristinio turinio vienetų, kurie buvo pašalinti ar prie kurių buvo panaikinta prieiga, skaičių ir pašalinimo ar panaikinimo spartą;

| c) | kompetentingų institucijų išduotų prašymų suteikti prieigą prie prieglobos paslaugų teikėjų pagal 6 straipsnį išsaugomo turinio skaičių; |
| --- | --- |

c)

kompetentingų institucijų išduotų prašymų suteikti prieigą prie prieglobos paslaugų teikėjų pagal 6 straipsnį išsaugomo turinio skaičių;

| d) | inicijuotų skundų procedūrų skaičių ir veiksmus, kurių ėmėsi prieglobos paslaugų teikėjai pagal 10 straipsnį, skaičių; |
| --- | --- |

d)

inicijuotų skundų procedūrų skaičių ir veiksmus, kurių ėmėsi prieglobos paslaugų teikėjai pagal 10 straipsnį, skaičių;

| e) | pagal nacionalinę teisę kompetentingos institucijos inicijuotų administracinės ar teisminės peržiūros procesų ir priimtų sprendimų skaičių. |
| --- | --- |

e)

pagal nacionalinę teisę kompetentingos institucijos inicijuotų administracinės ar teisminės peržiūros procesų ir priimtų sprendimų skaičių.

2.   Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 7 d. Komisija parengia išsamią pagal šį reglamentą atliktų darbų, rezultatų ir poveikio stebėsenos programą. Stebėsenos programoje nustatomi rodikliai, priemonės ir periodiškumas, pagal kuriuos turi būti renkami duomenys bei kiti būtini įrodymai. Joje nurodomi veiksmai, kurių turi imtis Komisija ir valstybės narės, kad surinktų ir išanalizuotų duomenis bei kitus įrodymus ir galėtų stebėti pažangą ir vertinti šį reglamentą pagal 23 straipsnį.

22 straipsnis

Įgyvendinimo ataskaita

Ne vėliau kaip 2023 m. birželio 7 d. Komisija pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Toje ataskaitoje pateikiama stebėsenos pagal 21 straipsnį informacija ir informacija, sukaupta vykdant skaidrumo pareigas pagal 8 straipsnį. Valstybės narės Komisijai teikia informaciją, būtiną ataskaitai parengti.

23 straipsnis

Vertinimas

Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 7 d. Komisija atlieka šio reglamento vertinimą ir Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą dėl jo taikymo, be kita ko:

| a) | apsaugos mechanizmų veikimo ir veiksmingumo, visų pirma tų apsaugos mechanizmų, kurie yra numatyti 4 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje ir 7–11 straipsniuose; |
| --- | --- |

a)

apsaugos mechanizmų veikimo ir veiksmingumo, visų pirma tų apsaugos mechanizmų, kurie yra numatyti 4 straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje ir 7–11 straipsniuose;

| b) | šio reglamento taikymo poveikio pagrindinėms teisėms, visų pirma saviraiškos ir informacijos laisvei, pagarbos privačiam gyvenimui ir asmens duomenų apsaugai, ir |
| --- | --- |

b)

šio reglamento taikymo poveikio pagrindinėms teisėms, visų pirma saviraiškos ir informacijos laisvei, pagarbos privačiam gyvenimui ir asmens duomenų apsaugai, ir

| c) | dėl šio reglamento indėlio į visuomenės saugumo apsaugą. |
| --- | --- |

c)

dėl šio reglamento indėlio į visuomenės saugumo apsaugą.

Kai tinkama, prie ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Valstybės narės Komisijai teikia informaciją, būtiną ataskaitai parengti.

Komisija taip pat įvertina, ar būtina ir įmanoma sukurti Europos platformą dėl teroristinio turinio internete, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos bendravimui ir bendradarbiavimui pagal šį reglamentą.

24 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2022 m. birželio 7 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. balandžio 29 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D.M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkas

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  OL C 110, 2019 3 22, p. 67.

1

(2)  
  2019 m. balandžio17 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2021 m. kovo 16 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (OL C 135, 2021 4 16, p. 1). 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  
  2018 m. kovo 1 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2018/334 dėl veiksmingų kovos su neteisėtu turiniu internete priemonių (OL L 63, 2018 3 6, p. 50).

3

(4)  
  2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (OL L 178, 2000 7 17, p. 1).

4

(5)  
  2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (OL L 95, 2010 4 15, p. 1).

5

(6)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (OL L 88, 2017 3 31, p. 6).

6

(7)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (OL L 321, 2018 12 17, p. 36).

7

(8)  
  2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1215/2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (OL L 351, 2012 12 20, p. 1).

8

(9)  
  2018 m. vasario 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/302 dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitų formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios vietos arba įsisteigimo vietos vidaus rinkoje problemos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 2006/2004 ir (ES) 2017/2394 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 60 I, 2018 3 2, p. 1).

9

(10)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73).

10

(11)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (OL L 135, 2016 5 24, p. 53).

11

(12)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

12

(13)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

13

(14)  
  2015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/1535, kuria nustatoma informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarka (OL L 241, 2015 9 17, p. 1).

14

(15)  Reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (OL 17, 1958 10 6, p. 385).

15

---

I PRIEDAS

NURODYMAS PAŠALINTI TURINĮ

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/784 3 straipsnis)

| Pagal Reglamento (ES) 2021/784 (toliau – Reglamentas) 3 straipsnį šio nurodymo pašalinti turinį gavėjas kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo pašalina teroristinį turinį ar visose valstybėse narėse panaikina prieigą prie jo.
  Pagal Reglamento 6 straipsnį gavėjas turinį ir susijusius duomenis, kurie buvo pašalinti ar prieiga prie kurių buvo panaikinta, saugo šešis mėnesius arba, kompetentingoms institucijoms ar teismams paprašius, ilgiau.
  Pagal Reglamento 15 straipsnio 2 dalį šis nurodymas pašalinti turinį išsiunčiamas viena iš gavėjo pasirinktų kalbų. |
| --- |

Pagal Reglamento (ES) 2021/784 (toliau – Reglamentas) 3 straipsnį šio nurodymo pašalinti turinį gavėjas kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo pašalina teroristinį turinį ar visose valstybėse narėse panaikina prieigą prie jo.

Pagal Reglamento 6 straipsnį gavėjas turinį ir susijusius duomenis, kurie buvo pašalinti ar prieiga prie kurių buvo panaikinta, saugo šešis mėnesius arba, kompetentingoms institucijoms ar teismams paprašius, ilgiau.

Pagal Reglamento 15 straipsnio 2 dalį šis nurodymas pašalinti turinį išsiunčiamas viena iš gavėjo pasirinktų kalbų.

| A SKIRSNIS.
  Nurodymą išduodančiosios kompetentingos institucijos valstybė narė:
  ......
  NB: išduodančiosios kompetentingos institucijos duomenys turi būti pateikti E ir F skirsniuose
  Gavėjas ir, kai aktualu, teisinis atstovas:
  ......
  Kontaktinis centras:
  ......
  Valstybė narė, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas:
  ......
  Nurodymo pašalinti turinį išdavimo laikas bei data:
  ......
  Nurodymo pašalinti turinį numeris:
  ...... |
| --- |

A SKIRSNIS.

Nurodymą išduodančiosios kompetentingos institucijos valstybė narė:

......

NB: išduodančiosios kompetentingos institucijos duomenys turi būti pateikti E ir F skirsniuose

Gavėjas ir, kai aktualu, teisinis atstovas:

......

Kontaktinis centras:

......

Valstybė narė, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas:

......

Nurodymo pašalinti turinį išdavimo laikas bei data:

......

Nurodymo pašalinti turinį numeris:

......

| B SKIRSNIS. Teroristinis turinys, kuris turi būti pašalintas ar prieiga prie kurio turi būti panaikinta visose valstybėse narėse kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo
  Universalusis ištekliaus adresas (URL) ir bet kokia papildoma informacija, padedanti nustatyti teroristinį turinį ir nustatyti jo tikslią vietą:
  ......
  Motyvai, kodėl medžiaga laikoma teroristiniu turiniu pagal Reglamento 2 straipsnio 7 punktą.
  Medžiaga (prašom pažymėti atitinkamą langelį (-ius)): | kiti asmenys kurstomi vykdyti teroristinius nusikaltimus, pavyzdžiui, šlovinant teroristinius nusikaltimus, skatinant tokių nusikaltimų vykdymą (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto a papunktis) |
| --- | --- |
| | kiti asmenys raginami vykdyti ar prisidėti prie teroristinių nusikaltimų vykdymo (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto b papunktis) |
| | kiti asmenys raginami dalyvauti teroristinės grupės veikloje (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto c papunktis) |
| | teikiamos instrukcijos, kaip gaminti ar naudoti sprogmenis, šaunamuosius ar kitus ginklus, kenksmingas ar pavojingas medžiagas arba naudoti kitus konkrečius metodus ar technikas siekiant įvykdyti teroristinius nusikaltimus ar prisidėti prie jų vykdymo (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto d papunktis) |
| | keliama grėsmė, kad bus įvykdytas vienas iš teroristinių nusikaltimų (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto e papunktis) |

B SKIRSNIS. Teroristinis turinys, kuris turi būti pašalintas ar prieiga prie kurio turi būti panaikinta visose valstybėse narėse kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per vieną valandą nuo nurodymo pašalinti turinį gavimo

Universalusis ištekliaus adresas (URL) ir bet kokia papildoma informacija, padedanti nustatyti teroristinį turinį ir nustatyti jo tikslią vietą:

......

Motyvai, kodėl medžiaga laikoma teroristiniu turiniu pagal Reglamento 2 straipsnio 7 punktą.

Medžiaga (prašom pažymėti atitinkamą langelį (-ius)):

Image 2

kiti asmenys kurstomi vykdyti teroristinius nusikaltimus, pavyzdžiui, šlovinant teroristinius nusikaltimus, skatinant tokių nusikaltimų vykdymą (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto a papunktis)

Image 3

kiti asmenys raginami vykdyti ar prisidėti prie teroristinių nusikaltimų vykdymo (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto b papunktis)

Image 4

kiti asmenys raginami dalyvauti teroristinės grupės veikloje (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto c papunktis)

Image 5

teikiamos instrukcijos, kaip gaminti ar naudoti sprogmenis, šaunamuosius ar kitus ginklus, kenksmingas ar pavojingas medžiagas arba naudoti kitus konkrečius metodus ar technikas siekiant įvykdyti teroristinius nusikaltimus ar prisidėti prie jų vykdymo (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto d papunktis)

Image 6

keliama grėsmė, kad bus įvykdytas vienas iš teroristinių nusikaltimų (Reglamento 2 straipsnio 7 punkto e papunktis)

Papildoma informacija, dėl kurios laikoma, kad medžiaga yra teroristinis turinys:

......

......

......

| C SKIRSNIS. Informacija turinio teikėjui
  Pranešame, kad (prašom pažymėti langelį, jei taikytina):




dėl visuomenės saugumo priežasčių gavėjas privalo nepranešti turinio teikėjui apie teroristinio turinio pašalinimą ar prieigos prie jo panaikinimą
  Jeigu langelis netaikomas, prašom žiūrėti G skirsnį dėl informacijos apie galimybę apskųsti nurodymą pašalinti turinį išduodančiosios kompetentingos institucijos valstybėje narėje pagal nacionalinę teisę (nurodymo pašalinti turinį kopija gali būti išsiųsta turinio teikėjui, jeigu to paprašoma) |
| --- |

C SKIRSNIS. Informacija turinio teikėjui

Pranešame, kad (prašom pažymėti langelį, jei taikytina):

Image 7

dėl visuomenės saugumo priežasčių gavėjas privalo nepranešti turinio teikėjui apie teroristinio turinio pašalinimą ar prieigos prie jo panaikinimą

Jeigu langelis netaikomas, prašom žiūrėti G skirsnį dėl informacijos apie galimybę apskųsti nurodymą pašalinti turinį išduodančiosios kompetentingos institucijos valstybėje narėje pagal nacionalinę teisę (nurodymo pašalinti turinį kopija gali būti išsiųsta turinio teikėjui, jeigu to paprašoma)

| D SKIRSNIS. Informacija, skirta valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingai institucijai
  Prašom pažymėti atitinkamą (-us) langelį (-ius): | valstybė narė, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, yra kita nei išduodančiosios kompetentingos institucijos valstybė narė |
| --- | --- |
| | nurodymo pašalinti turinį kopija buvo išsiųsta valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingai institucijai |

D SKIRSNIS. Informacija, skirta valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingai institucijai

Prašom pažymėti atitinkamą (-us) langelį (-ius):

Image 8

valstybė narė, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, yra kita nei išduodančiosios kompetentingos institucijos valstybė narė

Image 9

nurodymo pašalinti turinį kopija buvo išsiųsta valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingai institucijai

| E SKIRSNIS. Informacija apie išduodančiąją kompetentingą instituciją
  Rūšis (prašom pažymėti atitinkamą langelį): | teisėjas, teismas ar tyrimą atliekantis teisėjas |
| --- | --- |
| | teisėsaugos institucija |
| | kita kompetentinga institucija


  prašom taip pat užpildyti F skirsnį |

E SKIRSNIS. Informacija apie išduodančiąją kompetentingą instituciją

Rūšis (prašom pažymėti atitinkamą langelį):

Image 10

teisėjas, teismas ar tyrimą atliekantis teisėjas

Image 11

teisėsaugos institucija

Image 12

kita kompetentinga institucija

  Image 13
  prašom taip pat užpildyti F skirsnį

Informacija apie išduodančiąją kompetentingą instituciją ar jos atstovą, patvirtinančius, kad nurodymas pašalinti turinį yra tikslus ir teisingas:

Išduodančiosios kompetentingos institucijos pavadinimas:

......

Jos atstovo vardas, pavardė ir užimamos pareigos (pavadinimas ir rangas):

......

Bylos Nr.:

......

Adresas:

......

Tel. Nr. (valstybės kodas) (vietovės/miesto kodas):

......

Fakso Nr. (valstybės kodas) (vietovės/miesto kodas):

......

E. pašto adresas...

Data...

Oficialus antspaudas (jeigu naudojamas) ir parašas (1):

......

| F SKIRSNIS. Kontaktiniai duomenys tolesniems veiksmams
  Išduodančiosios kompetentingos institucijos kontaktiniai duomenys, skirti grįžtamajai informacijai apie pašalinimo ar prieigos panaikinimo laiką arba pateikti papildomų paaiškinimų:
  ......
  Valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingos institucijos kontaktiniai duomenys:
  ...... |
| --- |

F SKIRSNIS. Kontaktiniai duomenys tolesniems veiksmams

Išduodančiosios kompetentingos institucijos kontaktiniai duomenys, skirti grįžtamajai informacijai apie pašalinimo ar prieigos panaikinimo laiką arba pateikti papildomų paaiškinimų:

......

Valstybės narės, kurioje yra prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinė veiklos vykdymo vieta arba kurioje gyvena ar yra įsisteigęs jo teisinis atstovas, kompetentingos institucijos kontaktiniai duomenys:

......

| G SKIRSNIS. Informacija apie teisių gynimo galimybes
  Informacija apie kompetentingą įstaigą ar teismą, terminus ir procedūras, susijusius su nurodymo pašalinti turinį apskundimu:
  Kompetentinga įstaiga ar teismas, kuriame galima apskųsti nurodymą pašalinti turinį:
  ......
  Terminas, per kurį galima apskųsti nurodymą pašalinti turinį (dienos/mėnesiai nuo):
  ......
  Nuoroda į nacionalinės teisės aktų nuostatas:
  ...... |
| --- |

G SKIRSNIS. Informacija apie teisių gynimo galimybes

Informacija apie kompetentingą įstaigą ar teismą, terminus ir procedūras, susijusius su nurodymo pašalinti turinį apskundimu:

Kompetentinga įstaiga ar teismas, kuriame galima apskųsti nurodymą pašalinti turinį:

......

Terminas, per kurį galima apskųsti nurodymą pašalinti turinį (dienos/mėnesiai nuo):

......

Nuoroda į nacionalinės teisės aktų nuostatas:

......

---

(1)  Parašas nėra būtinas, jeigu nurodymas pašalinti turinį siunčiamas patvirtintais pateikimo kanalais, kurie gali garantuoti nurodymo pašalinti turinį autentiškumą.

---

II PRIEDAS

GRĮŽTAMOJI INFORMACIJA PAŠALINUS TERORISTINĮ TURINĮ AR PANAIKINUS PRIEIGĄ PRIE JO

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/784 3 straipsnio 6 dalis)

| A SKIRSNIS.
  Nurodymo pašalinti turinį gavėjas:
  ......
  Kompetentinga institucija, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį:
  ......
  Kompetentingos institucijos, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, bylos numeris:
  ......
  Gavėjo bylos numeris:
  ......
  Nurodymo pašalinti turinį gavimo laikas bei data:
  ...... |
| --- |

A SKIRSNIS.

Nurodymo pašalinti turinį gavėjas:

......

Kompetentinga institucija, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį:

......

Kompetentingos institucijos, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, bylos numeris:

......

Gavėjo bylos numeris:

......

Nurodymo pašalinti turinį gavimo laikas bei data:

......

| B SKIRSNIS. Priemonės, kurių imtasi siekiant laikytis nurodymo pašalinti teroristinį turinį
  (Prašom pažymėti atitinkamą langelį): | teroristinis turinis buvo pašalintas |
| --- | --- |
| | visose valstybėse narėse prieiga prie teroristinio turinio buvo panaikinta |

B SKIRSNIS. Priemonės, kurių imtasi siekiant laikytis nurodymo pašalinti teroristinį turinį

(Prašom pažymėti atitinkamą langelį):

Image 14

teroristinis turinis buvo pašalintas

Image 15

visose valstybėse narėse prieiga prie teroristinio turinio buvo panaikinta

Priemonės, kurios buvo imtasi, laikas bei data:

......

| C SKIRSNIS. Gavėjo duomenys
  Prieglobos paslaugų teikėjo vardas ir pavardė arba pavadinimas:
  ......
  ARBA
  Prieglobos paslaugų teikėjo teisinio atstovo vardas ir pavardė arba pavadinimas:
  ......
  Prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinės veiklos vykdymo vietos valstybė narė:
  ......
  ARBA
  Prieglobos paslaugų teikėjo teisinio atstovo gyvenamosios vietos ar įsisteigimo valstybė narė:
  ......
  Įgalioto asmens vardas ir pavardė arba pavadinimas:
  ......
  Kontaktinio centro e. pašto adresas:
  ......
  Data:
  ...... |
| --- |

C SKIRSNIS. Gavėjo duomenys

Prieglobos paslaugų teikėjo vardas ir pavardė arba pavadinimas:

......

ARBA

Prieglobos paslaugų teikėjo teisinio atstovo vardas ir pavardė arba pavadinimas:

......

Prieglobos paslaugų teikėjo pagrindinės veiklos vykdymo vietos valstybė narė:

......

ARBA

Prieglobos paslaugų teikėjo teisinio atstovo gyvenamosios vietos ar įsisteigimo valstybė narė:

......

Įgalioto asmens vardas ir pavardė arba pavadinimas:

......

Kontaktinio centro e. pašto adresas:

......

Data:

......

---

III PRIEDAS

INFORMACIJA APIE NURODYMO PAŠALINTI TURINĮ VYKDYMO NEĮMANOMUMĄ

(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/784 3 straipsnio 7 ir 8 dalys)

| A SKIRSNIS.
  Nurodymo pašalinti turinį gavėjas:
  ......
  Kompetentinga institucija, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį:
  ......
  Kompetentingos institucijos, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, bylos numeris:
  ......
  Gavėjo bylos numeris:
  ......
  Nurodymo pašalinti turinį gavimo laikas bei data:
  ...... |
| --- |

A SKIRSNIS.

Nurodymo pašalinti turinį gavėjas:

......

Kompetentinga institucija, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį:

......

Kompetentingos institucijos, kuri išdavė nurodymą pašalinti turinį, bylos numeris:

......

Gavėjo bylos numeris:

......

Nurodymo pašalinti turinį gavimo laikas bei data:

......

| B SKIRSNIS. Nevykdymas






  1. | Nurodymas pašalinti turinį negali būti įvykdytas laiku dėl šių priežasčių (prašom pažymėti atitinkamą (-us) langelį (-ius)): | force majeure arba de facto neįmanomumas, kuris nepriklauso nuo prieglobos paslaugų teikėjo valios, be kita ko, dėl objektyviai pagrindžiamų techninių ar operacinių priežasčių |
| --- | --- | --- |
| | nurodyme pašalinti turinį yra akivaizdžių klaidų |
| | nurodyme pašalinti turinį nepateikta pakankamai informacijos |

B SKIRSNIS. Nevykdymas

1.

Nurodymas pašalinti turinį negali būti įvykdytas laiku dėl šių priežasčių (prašom pažymėti atitinkamą (-us) langelį (-ius)):

Image 16

force majeure arba de facto neįmanomumas, kuris nepriklauso nuo prieglobos paslaugų teikėjo valios, be kita ko, dėl objektyviai pagrindžiamų techninių ar operacinių priežasčių

Image 17

nurodyme pašalinti turinį yra akivaizdžių klaidų

Image 18

nurodyme pašalinti turinį nepateikta pakankamai informacijos

| 2. | Prašom pateikti daugiau informacijos apie nevykdymo priežastis:
  ...... |
| --- | --- |

2.

Prašom pateikti daugiau informacijos apie nevykdymo priežastis:

......

| 3. | Jeigu nurodyme pašalinti turinį yra akivaizdžių klaidų ir (arba) nepateikta pakankamai informacijos, prašom nurodyti klaidas ir kokios papildomos informacijos ar paaiškinimų reikia:
  ...... |
| --- | --- |

3.

Jeigu nurodyme pašalinti turinį yra akivaizdžių klaidų ir (arba) nepateikta pakankamai informacijos, prašom nurodyti klaidas ir kokios papildomos informacijos ar paaiškinimų reikia:

......

| C SKIRSNIS. Informacija apie prieglobos paslaugų teikėją ar jo teisinį atstovą
  Prieglobos paslaugų teikėjo vardas ir pavardė arba pavadinimas:
  ......
  ARBA
  Prieglobos paslaugų teikėjo teisinio atstovo vardas ir pavardė arba pavadinimas:
  ......
  Įgalioto asmens vardas ir pavardė arba pavadinimas:
  ......
  Kontaktiniai duomenys (e. pašto adresas):
  ......
  Parašas:
  ......
  Laikas bei data:
  ...... |
| --- |

C SKIRSNIS. Informacija apie prieglobos paslaugų teikėją ar jo teisinį atstovą

Prieglobos paslaugų teikėjo vardas ir pavardė arba pavadinimas:

......

ARBA

Prieglobos paslaugų teikėjo teisinio atstovo vardas ir pavardė arba pavadinimas:

......

Įgalioto asmens vardas ir pavardė arba pavadinimas:

......

Kontaktiniai duomenys (e. pašto adresas):

......

Parašas:

......

Laikas bei data:

......

---

| 2021 5 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 172/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 5 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 172/110

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/785

2021 m. balandžio 29 d.

kuriuo nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 250/2014

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 33 ir 325 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 325 straipsnyje reikalaujama, kad Sąjunga ir valstybės narės priešintųsi Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir bet kokioms kitoms neteisėtoms veikoms. Sąjunga turėtų remti tose srityse vykdomą veiklą; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 325 straipsnyje reikalaujama, kad Sąjunga ir valstybės narės priešintųsi Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir bet kokioms kitoms neteisėtoms veikoms. Sąjunga turėtų remti tose srityse vykdomą veiklą;

| (2) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 804/2004/EB (3) (toliau – programa „Hercule“), kuris buvo iš dalies pakeistas ir kurio galiojimas buvo pratęstas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 878/2007/EB (4) (toliau – programa „Hercule II“), ir kuris buvo panaikintas ir pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 250/2014 (5) (toliau – programa „Hercule III“), anksčiau tokiai veiklai suteikta parama leido sustiprinti Sąjungos ir valstybių narių veiklą kovojant su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla; |
| --- | --- |

(2)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 804/2004/EB (3) (toliau – programa „Hercule“), kuris buvo iš dalies pakeistas ir kurio galiojimas buvo pratęstas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 878/2007/EB (4) (toliau – programa „Hercule II“), ir kuris buvo panaikintas ir pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 250/2014 (5) (toliau – programa „Hercule III“), anksčiau tokiai veiklai suteikta parama leido sustiprinti Sąjungos ir valstybių narių veiklą kovojant su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla;

| (3) | Sąjungos teisės aktais, kuriais nustatomos Europos žemės ūkio garantijų fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai, Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui, Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonei, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui, taip pat pasirengimo narystei paramai 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ir vėliau skirtos taisyklės, numatoma valstybių narių, šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių pareiga teikti pranešimus apie Sąjungos finansiniams interesams kenkiančius pažeidimus ir sukčiavimą. Pažeidimų valdymo sistema (toliau – IMS) yra saugių elektroninių ryšių priemonė, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti valstybių narių, taip pat šalių kandidačių ir potencialių kandidačių pareigą pranešti apie nustatytus pažeidimus ir kuria taip pat padedama tuos pažeidimus valdyti ir analizuoti; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungos teisės aktais, kuriais nustatomos Europos žemės ūkio garantijų fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai, Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui, Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonei, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui, taip pat pasirengimo narystei paramai 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ir vėliau skirtos taisyklės, numatoma valstybių narių, šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių pareiga teikti pranešimus apie Sąjungos finansiniams interesams kenkiančius pažeidimus ir sukčiavimą. Pažeidimų valdymo sistema (toliau – IMS) yra saugių elektroninių ryšių priemonė, kuria sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti valstybių narių, taip pat šalių kandidačių ir potencialių kandidačių pareigą pranešti apie nustatytus pažeidimus ir kuria taip pat padedama tuos pažeidimus valdyti ir analizuoti;

| (4) | nors Komisijos atliekamas darbas sukčiavimo prevencijos srityje yra neginčijamai svarbus, taip pat turėtų būti visapusiškai pripažinta, inter alia, Kovos su sukčiavimu informacinės sistemos (toliau – AFIS) ir kovos su sukčiavimu strategijų įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu svarba; |
| --- | --- |

(4)

nors Komisijos atliekamas darbas sukčiavimo prevencijos srityje yra neginčijamai svarbus, taip pat turėtų būti visapusiškai pripažinta, inter alia, Kovos su sukčiavimu informacinės sistemos (toliau – AFIS) ir kovos su sukčiavimu strategijų įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu svarba;

| (5) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 515/97 (6) ir Tarybos sprendime 2009/917/TVR (7) numatyta, kad Sąjunga turi remti valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbą ir pastarųjų institucijų bei Komisijos bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės taikymą; |
| --- | --- |

(5)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 515/97 (6) ir Tarybos sprendime 2009/917/TVR (7) numatyta, kad Sąjunga turi remti valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbą ir pastarųjų institucijų bei Komisijos bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės taikymą;

| (6) | ta parama teikiama įvairiai operatyvinei veiklai. Ta veikla apima AFIS – informacinių technologijų platformą, kurią sudaro taikomosios programos, veikiančios Komisijos valdomos bendros informacinės sistemos pagrindu. AFIS platformoje veikia ir IMS. Tam, kad būtų užtikrintas bendros informacinės sistemos tvarumas, būtinas stabilus ir nuspėjamas daugiametis jos finansavimas; |
| --- | --- |

(6)

ta parama teikiama įvairiai operatyvinei veiklai. Ta veikla apima AFIS – informacinių technologijų platformą, kurią sudaro taikomosios programos, veikiančios Komisijos valdomos bendros informacinės sistemos pagrindu. AFIS platformoje veikia ir IMS. Tam, kad būtų užtikrintas bendros informacinės sistemos tvarumas, būtinas stabilus ir nuspėjamas daugiametis jos finansavimas;

| (7) | AFIS platformą sudaro keletas informacinių sistemų, be kita ko, Muitinės informacinė sistema. Muitinės informacinė sistema yra automatizuota informacinė sistema, kurios paskirtis – padėti valstybėms narėms vykdyti operacijų, kuriomis pažeidžiami muitinės ar žemės ūkio teisės aktai, prevenciją, jas tirti ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas, didinant valstybių narių muitinių administracijų, į kurių įgaliojimus patenka tokios operacijos, bendradarbiavimo ir kontrolės procedūrų efektyvumą, pagreitinant informacijos platinimą. Viena Muitinės informacinės sistemos infrastruktūra apima tiek administracinį bendradarbiavimą, tiek policijos bendradarbiavimą, grindžiamą buvusiu Sąjungos teisingumo ir vidaus reikalų ramsčiu. Techniškai neįmanoma atskirti Muitinės informacinės sistemos policijos bendradarbiavimo funkcijos ir jos administracinės funkcijos, nes jos abi vykdomos remiantis bendra informacinių technologijų sistema. Atsižvelgiant į tai, kad pati Muitinės informacinė sistema yra tik viena iš keleto AFIS platformos pagrindu veikiančių informacinių sistemų, ir tai, kad Muitinės informacinėje sistemoje policijos bendradarbiavimo bylų skaičius yra mažesnis už administracinio bendradarbiavimo bylų skaičių, laikoma, kad AFIS platformoje policijos bendradarbiavimo funkcija papildo administracinio bendradarbiavimo funkciją; |
| --- | --- |

(7)

AFIS platformą sudaro keletas informacinių sistemų, be kita ko, Muitinės informacinė sistema. Muitinės informacinė sistema yra automatizuota informacinė sistema, kurios paskirtis – padėti valstybėms narėms vykdyti operacijų, kuriomis pažeidžiami muitinės ar žemės ūkio teisės aktai, prevenciją, jas tirti ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas, didinant valstybių narių muitinių administracijų, į kurių įgaliojimus patenka tokios operacijos, bendradarbiavimo ir kontrolės procedūrų efektyvumą, pagreitinant informacijos platinimą. Viena Muitinės informacinės sistemos infrastruktūra apima tiek administracinį bendradarbiavimą, tiek policijos bendradarbiavimą, grindžiamą buvusiu Sąjungos teisingumo ir vidaus reikalų ramsčiu. Techniškai neįmanoma atskirti Muitinės informacinės sistemos policijos bendradarbiavimo funkcijos ir jos administracinės funkcijos, nes jos abi vykdomos remiantis bendra informacinių technologijų sistema. Atsižvelgiant į tai, kad pati Muitinės informacinė sistema yra tik viena iš keleto AFIS platformos pagrindu veikiančių informacinių sistemų, ir tai, kad Muitinės informacinėje sistemoje policijos bendradarbiavimo bylų skaičius yra mažesnis už administracinio bendradarbiavimo bylų skaičių, laikoma, kad AFIS platformoje policijos bendradarbiavimo funkcija papildo administracinio bendradarbiavimo funkciją;

| (8) | tam, kad būtų didinama sinergija ir biudžeto lankstumas bei supaprastintas valdymas, Sąjungos parama Sąjungos finansinių interesų apsaugos, pranešimų apie pažeidimus, tarpusavio administracinės pagalbos ir bendradarbiavimo muitinės ir žemės ūkio srityse turėtų būti sutelkta ir racionalizuota pagal vieną programą – Sąjungos kovos su sukčiavimu programą (toliau – Programa). Programa turėtų būti nustatyta septynerių metų laikotarpiui, kad jos trukmė sutaptų su daugiametės finansinės programos, nustatytos Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (8), trukme; |
| --- | --- |

(8)

tam, kad būtų didinama sinergija ir biudžeto lankstumas bei supaprastintas valdymas, Sąjungos parama Sąjungos finansinių interesų apsaugos, pranešimų apie pažeidimus, tarpusavio administracinės pagalbos ir bendradarbiavimo muitinės ir žemės ūkio srityse turėtų būti sutelkta ir racionalizuota pagal vieną programą – Sąjungos kovos su sukčiavimu programą (toliau – Programa). Programa turėtų būti nustatyta septynerių metų laikotarpiui, kad jos trukmė sutaptų su daugiametės finansinės programos, nustatytos Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) 2020/2093 (8), trukme;

| (9) | todėl Programą turėtų sudaryti komponentas, panašus į programą „Hercule III“, antras komponentas, kuriuo užtikrinamas IMS finansavimas, ir trečias komponentas, pagal kurį finansuojama veikla, kurią Komisijai pavesta vykdyti pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, įskaitant AFIS platformą; |
| --- | --- |

(9)

todėl Programą turėtų sudaryti komponentas, panašus į programą „Hercule III“, antras komponentas, kuriuo užtikrinamas IMS finansavimas, ir trečias komponentas, pagal kurį finansuojama veikla, kurią Komisijai pavesta vykdyti pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, įskaitant AFIS platformą;

| (10) | Programa turėtų sudaryti palankesnes sąlygas tarpusavyje bendradarbiauti atitinkamoms valstybių narių institucijoms ir valstybėms narėms, Komisijai ir kitoms atitinkamoms Sąjungos įstaigoms, įskaitant, kai tikslinga, Europos prokuratūrą, tų valstybių narių, kurios dalyvauja tvirtesniame bendradarbiavime pagal Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (9), atžvilgiu, siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos finansinių interesų apsaugą, taip pat teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės taikymą, nemažinant valstybių narių atsakomybės, ir siekiant užtikrinti veiksmingesnį išteklių naudojimą, nei tai būtų galima padaryti nacionaliniu lygmeniu. Veiksmai Sąjungos lygmeniu yra būtini ir pagrįsti, nes jie valstybėms narėms padeda kolektyviai saugoti Sąjungos finansinius interesus ir skatina naudotis bendromis Sąjungos struktūromis, kad būtų stiprinamas kompetentingų institucijų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija, kartu remiant duomenų apie pažeidimus ir sukčiavimo atvejus teikimą; |
| --- | --- |

(10)

Programa turėtų sudaryti palankesnes sąlygas tarpusavyje bendradarbiauti atitinkamoms valstybių narių institucijoms ir valstybėms narėms, Komisijai ir kitoms atitinkamoms Sąjungos įstaigoms, įskaitant, kai tikslinga, Europos prokuratūrą, tų valstybių narių, kurios dalyvauja tvirtesniame bendradarbiavime pagal Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (9), atžvilgiu, siekiant užtikrinti veiksmingą Sąjungos finansinių interesų apsaugą, taip pat teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės taikymą, nemažinant valstybių narių atsakomybės, ir siekiant užtikrinti veiksmingesnį išteklių naudojimą, nei tai būtų galima padaryti nacionaliniu lygmeniu. Veiksmai Sąjungos lygmeniu yra būtini ir pagrįsti, nes jie valstybėms narėms padeda kolektyviai saugoti Sąjungos finansinius interesus ir skatina naudotis bendromis Sąjungos struktūromis, kad būtų stiprinamas kompetentingų institucijų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija, kartu remiant duomenų apie pažeidimus ir sukčiavimo atvejus teikimą;

| (11) | be to, remiant Sąjungos finansinių interesų apsaugą turėtų būti atsižvelgiama į visus Sąjungos biudžeto aspektus, susijusius tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis. Šioje sistemoje reikėtų deramai atsižvelgti į tai, kad Programa yra vienintelė Sąjungos programa, skirta Sąjungos biudžeto išlaidų sričiai apsaugoti; |
| --- | --- |

(11)

be to, remiant Sąjungos finansinių interesų apsaugą turėtų būti atsižvelgiama į visus Sąjungos biudžeto aspektus, susijusius tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis. Šioje sistemoje reikėtų deramai atsižvelgti į tai, kad Programa yra vienintelė Sąjungos programa, skirta Sąjungos biudžeto išlaidų sričiai apsaugoti;

| (12) | šiame reglamente nustatomas Programos finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu yra svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo, (10) 18 punkte; |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatomas Programos finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu yra svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo, (10) 18 punkte;

| (13) | šiai Programai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 (11) (toliau – Finansinis reglamentas). Finansiniame reglamente nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisykles, susijusias su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu valdymu, finansinėmis priemonėmis, biudžeto garantijomis, finansine parama ir apmokėjimu išorės ekspertams. Pagal SESV 322 straipsnį priimtose taisyklėse taip pat numatytas bendras Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimas; |
| --- | --- |

(13)

šiai Programai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 (11) (toliau – Finansinis reglamentas). Finansiniame reglamente nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisykles, susijusias su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu valdymu, finansinėmis priemonėmis, biudžeto garantijomis, finansine parama ir apmokėjimu išorės ekspertams. Pagal SESV 322 straipsnį priimtose taisyklėse taip pat numatytas bendras Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimas;

| (14) | šiame reglamente nustatyti finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką. Šiuo atžvilgiu turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, finansavimą taikant fiksuotąją normą ir vieneto įkainius, taip pat finansavimą, nesusijusį su išlaidomis, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(14)

šiame reglamente nustatyti finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir tikėtiną reikalavimų nesilaikymo riziką. Šiuo atžvilgiu turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, finansavimą taikant fiksuotąją normą ir vieneto įkainius, taip pat finansavimą, nesusijusį su išlaidomis, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

| (15) | šiame reglamente turėtų būti pateiktas preliminarus finansuotinų veiksmų sąrašas siekiant užtikrinti visų veiksmų, kuriuos vykdyti Komisijai pavesta pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, įskaitant AFIS platformą, finansavimo tęstinumą; |
| --- | --- |

(15)

šiame reglamente turėtų būti pateiktas preliminarus finansuotinų veiksmų sąrašas siekiant užtikrinti visų veiksmų, kuriuos vykdyti Komisijai pavesta pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, įskaitant AFIS platformą, finansavimo tęstinumą;

| (16) | veiksmai turėtų būti laikomi atitinkančiais reikalavimus remiantis tuo, ar jais galima pasiekti konkrečius Programos tikslus. Programos konkretūs tikslai turėtų apimti specialios techninės pagalbos teikimą valstybių narių kompetentingoms institucijoms, pavyzdžiui teikiant specialias žinias ir aprūpinant specializuota bei techniškai pažangia įranga ir veiksmingomis IT priemonėmis; užtikrinant būtiną paramą tyrimams ir sudarant palankesnes sąlygas tyrimams, visų pirma kuriant jungtines tyrimų grupes ir organizuojant tarpvalstybines operacijas, arba intensyvinant darbuotojų mainus dėl konkrečių projektų. Be to, reikalavimus atitinkantys veiksmai taip pat turėtų apimti tikslinio specializuoto mokymo organizavimą ir rizikos analizės praktinius seminarus, taip pat, kai tikslinga, konferencijas bei tyrimus; |
| --- | --- |

(16)

veiksmai turėtų būti laikomi atitinkančiais reikalavimus remiantis tuo, ar jais galima pasiekti konkrečius Programos tikslus. Programos konkretūs tikslai turėtų apimti specialios techninės pagalbos teikimą valstybių narių kompetentingoms institucijoms, pavyzdžiui teikiant specialias žinias ir aprūpinant specializuota bei techniškai pažangia įranga ir veiksmingomis IT priemonėmis; užtikrinant būtiną paramą tyrimams ir sudarant palankesnes sąlygas tyrimams, visų pirma kuriant jungtines tyrimų grupes ir organizuojant tarpvalstybines operacijas, arba intensyvinant darbuotojų mainus dėl konkrečių projektų. Be to, reikalavimus atitinkantys veiksmai taip pat turėtų apimti tikslinio specializuoto mokymo organizavimą ir rizikos analizės praktinius seminarus, taip pat, kai tikslinga, konferencijas bei tyrimus;

| (17) | įrangos įsigijimas naudojantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą nustatyta Sąjungos priemone, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, darytų teigiamą poveikį kovojant su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu. Taikant tą priemonę kiltų pareiga užtikrinti, kad Sąjungos parama nesidubliuotų. Įgyvendinant Programą taip pat turėtų būti užtikrinta, kad Sąjungos parama nesidubliuotų, ir iš esmės parama pagal Programą turėtų būti nukreipta į tokių rūšių įrangos, kuri nepatenka į Sąjungos priemonės, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, taikymo sritį, arba įrangos, kurios gavėjos yra kitos institucijos, nei tos, kurioms taikoma Sąjungos priemonė, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, įsigijimą. Be to, turėtų būti užtikrinta, kad finansuojama įranga būtų tinkama siekiant prisidėti prie Sąjungos finansinių interesų apsaugos; |
| --- | --- |

(17)

įrangos įsigijimas naudojantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą nustatyta Sąjungos priemone, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, darytų teigiamą poveikį kovojant su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu. Taikant tą priemonę kiltų pareiga užtikrinti, kad Sąjungos parama nesidubliuotų. Įgyvendinant Programą taip pat turėtų būti užtikrinta, kad Sąjungos parama nesidubliuotų, ir iš esmės parama pagal Programą turėtų būti nukreipta į tokių rūšių įrangos, kuri nepatenka į Sąjungos priemonės, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, taikymo sritį, arba įrangos, kurios gavėjos yra kitos institucijos, nei tos, kurioms taikoma Sąjungos priemonė, kuria teikiama finansinė parama muitinio tikrinimo įrangai įsigyti, įsigijimą. Be to, turėtų būti užtikrinta, kad finansuojama įranga būtų tinkama siekiant prisidėti prie Sąjungos finansinių interesų apsaugos;

| (18) | Programoje turėtų būti leidžiama dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos narėms, kurios yra Europos ekonominės erdvės (toliau – EEE) narės. Joje taip pat turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms, taip pat Europos kaimynystės politikos šalims pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose. Programoje taip pat turėtų būti leidžiama dalyvauti kitoms trečiosioms valstybėms su sąlyga, kad jos sudarys konkretų susitarimą, apimantį konkrečias jų dalyvavimo Sąjungos programose sąlygas; |
| --- | --- |

(18)

Programoje turėtų būti leidžiama dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos narėms, kurios yra Europos ekonominės erdvės (toliau – EEE) narės. Joje taip pat turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms, taip pat Europos kaimynystės politikos šalims pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose. Programoje taip pat turėtų būti leidžiama dalyvauti kitoms trečiosioms valstybėms su sąlyga, kad jos sudarys konkretų susitarimą, apimantį konkrečias jų dalyvavimo Sąjungos programose sąlygas;

| (19) | atsižvelgiant į programų „Hercule“ ankstesnių vertinimų rezultatus ir siekiant sustiprinti Programą, trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigusiems subjektams turėtų būti leidžiama dalyvauti Programoje išimties tvarka; |
| --- | --- |

(19)

atsižvelgiant į programų „Hercule“ ankstesnių vertinimų rezultatus ir siekiant sustiprinti Programą, trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigusiems subjektams turėtų būti leidžiama dalyvauti Programoje išimties tvarka;

| (20) | visų pirma turėtų būti skatinamas trečiosiose valstybėse, sudariusiose galiojantį asociacijos susitarimą su Sąjunga, įsisteigusių subjektų dalyvavimas, kad būtų stiprinama Sąjungos finansinių interesų apsauga pasitelkiant bendradarbiavimą, susijusį su muitinėmis, ir keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais, ypač kiek tai susiję su kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, kenkiančia Sąjungos finansiniams interesams, būdais ir kiek tai susiję su iššūkių, susijusių su naujais technologiniais pokyčiais, įveikimu; |
| --- | --- |

(20)

visų pirma turėtų būti skatinamas trečiosiose valstybėse, sudariusiose galiojantį asociacijos susitarimą su Sąjunga, įsisteigusių subjektų dalyvavimas, kad būtų stiprinama Sąjungos finansinių interesų apsauga pasitelkiant bendradarbiavimą, susijusį su muitinėmis, ir keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais, ypač kiek tai susiję su kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla, kenkiančia Sąjungos finansiniams interesams, būdais ir kiek tai susiję su iššūkių, susijusių su naujais technologiniais pokyčiais, įveikimu;

| (21) | Programa turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į rekomendacijas ir priemones, išvardytas 2013 m. birželio 6 d. Komisijos komunikate „Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija“, taip pat į 2017 m. gegužės 12 d. to komunikato įgyvendinimo pažangos ataskaitą; |
| --- | --- |

(21)

Programa turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į rekomendacijas ir priemones, išvardytas 2013 m. birželio 6 d. Komisijos komunikate „Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija“, taip pat į 2017 m. gegužės 12 d. to komunikato įgyvendinimo pažangos ataskaitą;

| (22) | 2016 m. Sąjunga ratifikavo Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos protokolą dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais panaikinimo (toliau – Protokolas). Protokolas padeda apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, kiek tai susiję su kova su tarpvalstybine neteisėta prekyba tabako gaminiais, dėl kurios prarandama pajamų. Pagal Programą turėtų būti remiamas Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos sekretoriato funkcijų, susijusių su Protokolu, vykdymas. Pagal ją taip pat turėtų būti remiama kita sekretoriato organizuojama veikla, susijusi su kova su neteisėta prekyba tabako gaminiais; |
| --- | --- |

(22)

2016 m. Sąjunga ratifikavo Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos protokolą dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais panaikinimo (toliau – Protokolas). Protokolas padeda apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, kiek tai susiję su kova su tarpvalstybine neteisėta prekyba tabako gaminiais, dėl kurios prarandama pajamų. Pagal Programą turėtų būti remiamas Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos sekretoriato funkcijų, susijusių su Protokolu, vykdymas. Pagal ją taip pat turėtų būti remiama kita sekretoriato organizuojama veikla, susijusi su kova su neteisėta prekyba tabako gaminiais;

| (23) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (12), Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (13), (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (14) ir (ES) 2017/1939 Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant priemones, susijusias su pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevencija, nustatymu, ištaisymu ir tyrimu, prarastų, neteisingai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimu ir, kai tinkama, administracinių nuobaudų skyrimu. Visų pirma, vadovaujantis reglamentais (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra turi įgaliojimus tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (15), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti Sąjungos finansinių interesų apsaugos klausimu, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Audito rūmams ir, kiek tai susiję su tvirtesniame bendradarbiavime pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, Europos prokuratūrai, ir užtikrinti, kad visos trečiosios šalys, dalyvaujančios įgyvendinant Sąjungos lėšas, suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(23)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (12), Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (13), (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (14) ir (ES) 2017/1939 Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant priemones, susijusias su pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevencija, nustatymu, ištaisymu ir tyrimu, prarastų, neteisingai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimu ir, kai tinkama, administracinių nuobaudų skyrimu. Visų pirma, vadovaujantis reglamentais (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra turi įgaliojimus tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (15), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti Sąjungos finansinių interesų apsaugos klausimu, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Audito rūmams ir, kiek tai susiję su tvirtesniame bendradarbiavime pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, Europos prokuratūrai, ir užtikrinti, kad visos trečiosios šalys, dalyvaujančios įgyvendinant Sąjungos lėšas, suteiktų lygiavertes teises;

| (24) | trečiosios valstybės, kurios yra EEE narės, gali dalyvauti Sąjungos programose bendradarbiaudamos pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą (16), kuriame numatyta, kad programos įgyvendinamos pagal tą susitarimą priimtu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remiantis kitomis teisinėmis priemonėmis. Šiame reglamente turėtų būti numatyta konkreti nuostata, pagal kurią reikalaujama, kad trečiosios valstybės suteiktų būtinas teises ir prieigą, reikalingas atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją; |
| --- | --- |

(24)

trečiosios valstybės, kurios yra EEE narės, gali dalyvauti Sąjungos programose bendradarbiaudamos pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą (16), kuriame numatyta, kad programos įgyvendinamos pagal tą susitarimą priimtu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remiantis kitomis teisinėmis priemonėmis. Šiame reglamente turėtų būti numatyta konkreti nuostata, pagal kurią reikalaujama, kad trečiosios valstybės suteiktų būtinas teises ir prieigą, reikalingas atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją;

| (25) | pagal Tarybos sprendimą 2013/755/ES (17) užjūrio šalyse ir teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimą tvarką, taikomą valstybei narei, su kuria yra susijusi atitinkama užjūrio šalis ar teritorija; |
| --- | --- |

(25)

pagal Tarybos sprendimą 2013/755/ES (17) užjūrio šalyse ir teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimą tvarką, taikomą valstybei narei, su kuria yra susijusi atitinkama užjūrio šalis ar teritorija;

| (26) | siekiant užtikrinti vienodas Programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Komisija turėtų priimti darbo programas, kuriose, inter alia, būtų nustatyti dotacijų skyrimo veiksmams prioritetai ir vertinimo kriterijai; |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti vienodas Programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Komisija turėtų priimti darbo programas, kuriose, inter alia, būtų nustatyti dotacijų skyrimo veiksmams prioritetai ir vertinimo kriterijai;

| (27) | šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta didžiausia galima dotacijų bendro finansavimo dalis; |
| --- | --- |

(27)

šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta didžiausia galima dotacijų bendro finansavimo dalis;

| (28) | remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (18) 22 ir 23 punktais, ši Programa turėtų būti vertinama remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant administracinės naštos, tenkančios visų pirma valstybėms narėms, ir pernelyg didelio reguliavimo. Tie reikalavimai, kai tinkama, turėtų apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais remiantis būtų vertinamas Programos poveikis vietoje. Vertinimas turėtų būti atliekamas laiku, nepriklausomai ir objektyviai; |
| --- | --- |

(28)

remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (18) 22 ir 23 punktais, ši Programa turėtų būti vertinama remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant administracinės naštos, tenkančios visų pirma valstybėms narėms, ir pernelyg didelio reguliavimo. Tie reikalavimai, kai tinkama, turėtų apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais remiantis būtų vertinamas Programos poveikis vietoje. Vertinimas turėtų būti atliekamas laiku, nepriklausomai ir objektyviai;

| (29) | pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai iš dalies pakeisti rodiklių, skirtų įvertinti, ar pasiekti bendrieji ir konkretūs tikslai, sąrašą, jei tai laikoma būtina, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(29)

pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai iš dalies pakeisti rodiklių, skirtų įvertinti, ar pasiekti bendrieji ir konkretūs tikslai, sąrašą, jei tai laikoma būtina, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (30) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl susijusių klausimų tarpvalstybinio pobūdžio, o dėl Sąjungos pridėtinės vertės tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(30)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl susijusių klausimų tarpvalstybinio pobūdžio, o dėl Sąjungos pridėtinės vertės tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (31) | Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalys yra AFIS finansavimo teisinis pagrindas. Šiuo reglamentu tas teisinis pagrindas turėtų būti pakeistas nauju. Todėl Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalys turėtų būti išbrauktos; |
| --- | --- |

(31)

Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalys yra AFIS finansavimo teisinis pagrindas. Šiuo reglamentu tas teisinis pagrindas turėtų būti pakeistas nauju. Todėl Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalys turėtų būti išbrauktos;

| (32) | Reglamentas (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa „Hercule III“, apėmė laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Šiuo reglamentu turėtų būti numatyti tolesni veiksmai, kurie yra susiję su programa „Hercule III“ ir turėtų būti pradėti vykdyti nuo 2021 m. sausio 1 d. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(32)

Reglamentas (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa „Hercule III“, apėmė laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Šiuo reglamentu turėtų būti numatyti tolesni veiksmai, kurie yra susiję su programa „Hercule III“ ir turėtų būti pradėti vykdyti nuo 2021 m. sausio 1 d. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 turėtų būti panaikintas;

| (33) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, Programa ketinama prisidėti prie klimato politikos veiksmų integravimo ir bendro tikslo – 30 % Sąjungos biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams – pasiekimo; |
| --- | --- |

(33)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, ir siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, Programa ketinama prisidėti prie klimato politikos veiksmų integravimo ir bendro tikslo – 30 % Sąjungos biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams – pasiekimo;

| (34) | pagal Finansinio reglamento 193 straipsnio 2 dalį dotacija gali būti skirta jau pradėtam įgyvendinti veiksmui, jeigu pareiškėjas gali įrodyti, jog veiksmą buvo būtina pradėti įgyvendinti prieš pasirašant susitarimą dėl dotacijos. Tačiau išlaidos, patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką, nėra tinkamos finansuoti, išskyrus tinkamai pagrįstus išimtinius atvejus. Siekiant išvengti Sąjungos paramos sutrikdymo, kuris galėtų pakenkti Sąjungos interesams, finansavimo sprendime turėtų būti įmanoma – ribotą laikotarpį 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos vykdymo pradžioje ir tik tinkamai pagrįstais atvejais – numatyti, kad veikla būtų laikoma atitinkančia reikalavimus ir išlaidos būtų tinkamos finansuoti nuo 2021 finansinių metų pradžios, net jei veikla buvo vykdoma ir išlaidos patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką; |
| --- | --- |

(34)

pagal Finansinio reglamento 193 straipsnio 2 dalį dotacija gali būti skirta jau pradėtam įgyvendinti veiksmui, jeigu pareiškėjas gali įrodyti, jog veiksmą buvo būtina pradėti įgyvendinti prieš pasirašant susitarimą dėl dotacijos. Tačiau išlaidos, patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką, nėra tinkamos finansuoti, išskyrus tinkamai pagrįstus išimtinius atvejus. Siekiant išvengti Sąjungos paramos sutrikdymo, kuris galėtų pakenkti Sąjungos interesams, finansavimo sprendime turėtų būti įmanoma – ribotą laikotarpį 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos vykdymo pradžioje ir tik tinkamai pagrįstais atvejais – numatyti, kad veikla būtų laikoma atitinkančia reikalavimus ir išlaidos būtų tinkamos finansuoti nuo 2021 finansinių metų pradžios, net jei veikla buvo vykdoma ir išlaidos patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką;

| (35) | siekiant užtikrinti paramos teikimo atitinkamoje politikos srityje tęstinumą ir sudaryti sąlygas Programos įgyvendinimui nuo 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pradžios, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka ir turėtų būti taikomas atgaline data nuo 2021 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(35)

siekiant užtikrinti paramos teikimo atitinkamoje politikos srityje tęstinumą ir sudaryti sąlygas Programos įgyvendinimui nuo 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pradžios, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka ir turėtų būti taikomas atgaline data nuo 2021 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Bendrosios Nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos kovos su sukčiavimu programa (toliau – Programa) 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiui.

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. laikotarpio biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Programos tikslai

1.   Bendrieji Programos tikslai:

| a) | apsaugoti Sąjungos finansinius interesus; |
| --- | --- |

a)

apsaugoti Sąjungos finansinius interesus;

| b) | remti valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbą ir pastarųjų institucijų bei Komisijos bendradarbiavimą siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės taikymą. |
| --- | --- |

b)

remti valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbą ir pastarųjų institucijų bei Komisijos bendradarbiavimą siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės taikymą.

2.   Konkretūs Programos tikslai:

| a) | užkirsti kelią Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui, korupcijai ir kitai neteisėtai veiklai ir kovoti su jais; |
| --- | --- |

a)

užkirsti kelią Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui, korupcijai ir kitai neteisėtai veiklai ir kovoti su jais;

| b) | remti pranešimų apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, kiek tai susiję su pasidalijamojo valdymo lėšomis ir pasirengimo narystei paramos lėšomis iš Sąjungos biudžeto, teikimą; |
| --- | --- |

b)

remti pranešimų apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, kiek tai susiję su pasidalijamojo valdymo lėšomis ir pasirengimo narystei paramos lėšomis iš Sąjungos biudžeto, teikimą;

| c) | teikti keitimosi informacija priemones ir remti operatyvinę veiklą tarpusavio administracinės pagalbos muitinės ir žemės ūkio klausimais srityje. |
| --- | --- |

c)

teikti keitimosi informacija priemones ir remti operatyvinę veiklą tarpusavio administracinės pagalbos muitinės ir žemės ūkio klausimais srityje.

3 straipsnis

Biudžetas

1.   2021–2027 m. laikotarpiu Programos įgyvendinimo finansinis paketas yra 181,207 mln. EUR einamosiomis kainomis.

2.   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

| a) | 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytam tikslui – 114,207 mln. EUR; |
| --- | --- |

a)

2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytam tikslui – 114,207 mln. EUR;

| b) | 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam tikslui – 7 mln. EUR; |
| --- | --- |

b)

2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam tikslui – 7 mln. EUR;

| c) | 2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytam tikslui – 60 mln. EUR. |
| --- | --- |

c)

2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytam tikslui – 60 mln. EUR.

3.   Ne daugiau kaip 2 % 1 dalyje nurodytos sumos gali būti panaudota teikiant techninę ir administracinę pagalbą, susijusią su Programos įgyvendinimu, pavyzdžiui, vykdant parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas. Be to, atliekant 2 dalies a punkte nurodytą preliminarų paskirstymą tinkamai atsižvelgiama į tai, kad Programa yra vienintelė Sąjungos programa, skirta Sąjungos finansinių interesų apsaugos išlaidų klausimams spręsti.

4 straipsnis

Programos asocijuotosios trečiosios valstybės

Programoje gali dalyvauti šios trečiosios valstybės:

| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės, Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės, Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose, ir pagal Sąjungos bei tų šalių susitarimuose nustatytas konkrečias sąlygas; |
| --- | --- |

b)

stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose, ir pagal Sąjungos bei tų šalių susitarimuose nustatytas konkrečias sąlygas;

| c) | Europos kaimynystės politikos šalys pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose, ir pagal Sąjungos bei tų šalių susitarimuose nustatytas konkrečias sąlygas; |
| --- | --- |

c)

Europos kaimynystės politikos šalys pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir bendrąsias sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose ar panašiuose susitarimuose, ir pagal Sąjungos bei tų šalių susitarimuose nustatytas konkrečias sąlygas;

| d) | kitos trečiosios valstybės pagal konkrečiame susitarime dėl trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytas sąlygas, jeigu tuo susitarimu:






  i) | užtikrinama teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir gaunamos naudos pusiausvyra; |
| --- | --- | --- |

d)

kitos trečiosios valstybės pagal konkrečiame susitarime dėl trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytas sąlygas, jeigu tuo susitarimu:

i)

užtikrinama teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir gaunamos naudos pusiausvyra;

| ii) | nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant atskiroms programoms skirtų finansinių įnašų apskaičiavimą, ir tų programų administracinės išlaidos; |
| --- | --- |

ii)

nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant atskiroms programoms skirtų finansinių įnašų apskaičiavimą, ir tų programų administracinės išlaidos;

| iii) | trečiajai valstybei nesuteikiami sprendimų priėmimo įgaliojimai Sąjungos programos atžvilgiu; |
| --- | --- |

iii)

trečiajai valstybei nesuteikiami sprendimų priėmimo įgaliojimai Sąjungos programos atžvilgiu;

| iv) | garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus. |
| --- | --- |

iv)

garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus.

Pirmos pastraipos d punkto ii papunktyje nurodyti įnašai yra asignuotosios pajamos pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį.

5 straipsnis

Sąjungos finansavimo įgyvendinimas ir jo formos

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginį valdymą, laikantis Finansinio reglamento, arba taikant netiesioginį valdymą kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte nurodyta įstaiga.

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma skiriamos dotacijos ir vykdomi viešieji pirkimai, taip pat kompensuojamos kelionės ir pragyvenimo išlaidos, kaip numatyta Finansinio reglamento 238 straipsnyje.

3.   Pagal Programą gali būti teikiamas finansavimas veiksmams, vykdomiems pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, visų pirma siekiant padengti šio reglamento I priede pateiktame preliminariame sąraše nurodytų rūšių išlaidas.

4.   Jei remiamas veiksmas yra susijęs su įrangos įsigijimu, Komisija, jeigu tinkama, nustato koordinavimo mechanizmą siekdama užtikrinti visos įrangos, perkamos naudojant Sąjungos programų paramą, efektyvumą ir sąveikumą.

6 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

Jei Programos veikloje pagal tarptautinį susitarimą priimto sprendimo arba kitos teisinės priemonės pagrindu dalyvauja trečioji valstybė, ji suteikia būtinas teises ir prieigą, reikalingas atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją. OLAF atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kaip numatyta Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013.

II SKYRIUS

Dotacijos

7 straipsnis

Dotacijos

Dotacijos pagal Programą skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį.

8 straipsnis

Bendras finansavimas

Bendro finansavimo dalis pagal Programą skirtoms dotacijoms neviršija 80 % tinkamų finansuoti išlaidų. Tą viršutinę ribą viršijantis finansavimas teikiamas tik išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, kurie apibrėžiami 11 straipsnyje nurodytose darbo programose, ir toks finansavimas neviršija 90 % tinkamų finansuoti išlaidų.

9 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

1.   Reikalavimus gauti finansavimą atitinka tik tie veiksmai, kuriais įgyvendinami 2 straipsnyje nurodyti tikslai.

2.   Nedarant poveikio jokiems kitiems veiksmams, numatytiems darbo programose pagal 11 straipsnį, reikalavimus gauti finansavimą atitinkančiais veiksmais gali būti laikomi šie veiksmai:

| a) | techninių žinių teikimas, taip pat aprūpinimas specializuota ir techniškai pažangia įranga bei veiksmingomis IT priemonėmis, gerinant tarptautinį bei daugiadalykį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija; |
| --- | --- |

a)

techninių žinių teikimas, taip pat aprūpinimas specializuota ir techniškai pažangia įranga bei veiksmingomis IT priemonėmis, gerinant tarptautinį bei daugiadalykį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Komisija;

| b) | aktyvesni darbuotojų mainai vykdant konkrečius projektus, reikiamos paramos užtikrinimas ir palankesnių sąlygų sudarymas tyrimams, visų pirma kuriant jungtines tyrimų grupes ir organizuojant tarpvalstybines operacijas; |
| --- | --- |

b)

aktyvesni darbuotojų mainai vykdant konkrečius projektus, reikiamos paramos užtikrinimas ir palankesnių sąlygų sudarymas tyrimams, visų pirma kuriant jungtines tyrimų grupes ir organizuojant tarpvalstybines operacijas;

| c) | techninės ir operatyvinės paramos teikimas nacionaliniams tyrimams, visų pirma muitinėms ir teisėsaugos institucijoms, siekiant sustiprinti kovą su sukčiavimu ir kita neteisėta veikla; |
| --- | --- |

c)

techninės ir operatyvinės paramos teikimas nacionaliniams tyrimams, visų pirma muitinėms ir teisėsaugos institucijoms, siekiant sustiprinti kovą su sukčiavimu ir kita neteisėta veikla;

| d) | IT pajėgumų stiprinimas valstybėse narėse ir trečiosiose valstybėse, keitimosi duomenimis intensyvinimas ir IT priemonių plėtojimas bei aprūpinimas jomis tyrimų bei žvalgybos darbo stebėsenos tikslais; |
| --- | --- |

d)

IT pajėgumų stiprinimas valstybėse narėse ir trečiosiose valstybėse, keitimosi duomenimis intensyvinimas ir IT priemonių plėtojimas bei aprūpinimas jomis tyrimų bei žvalgybos darbo stebėsenos tikslais;

| e) | specializuotų mokymų, rizikos analizės seminarų, konferencijų ir studijų, skirtų pagerinti tarnybų, besirūpinančių Sąjungos finansinių interesų apsauga, bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą, organizavimas; |
| --- | --- |

e)

specializuotų mokymų, rizikos analizės seminarų, konferencijų ir studijų, skirtų pagerinti tarnybų, besirūpinančių Sąjungos finansinių interesų apsauga, bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą, organizavimas;

| f) | visi kiti veiksmai, numatyti darbo programose pagal 11 straipsnį, būtini siekiant 2 straipsnyje numatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų. |
| --- | --- |

f)

visi kiti veiksmai, numatyti darbo programose pagal 11 straipsnį, būtini siekiant 2 straipsnyje numatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų.

3.   Jei remtinas veiksmas yra susijęs su įrangos įsigijimu, Komisija užtikrina, kad finansuojama įranga būtų tinkama siekiant prisidėti prie Sąjungos finansinių interesų apsaugos.

10 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys subjektai

1.   Be Finansinio reglamento 197 straipsnyje nustatytų kriterijų, taikomi šio straipsnio 2 dalyje nustatyti atitikimo reikalavimams kriterijai.

2.   Programos reikalavimus atitinka šie subjektai:

| a) | valdžios institucijos, kurios gali padėti pasiekti vieną iš 2 straipsnyje nurodytų tikslų ir kurios yra įsteigtos:






  i) | valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje; |
| --- | --- | --- |

a)

valdžios institucijos, kurios gali padėti pasiekti vieną iš 2 straipsnyje nurodytų tikslų ir kurios yra įsteigtos:

i)

valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje;

| ii) | Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje arba |
| --- | --- |

ii)

Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje arba

| iii) | darbo programoje nurodytoje trečiojoje valstybėje, laikantis 3 dalyje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

iii)

darbo programoje nurodytoje trečiojoje valstybėje, laikantis 3 dalyje nustatytų sąlygų;

| b) | mokslinių tyrimų bei švietimo institutai ir pelno nesiekiantys subjektai, kurie gali prisidėti prie 2 straipsnyje nurodytų tikslų pasiekimo, su sąlyga, kad jie buvo įsteigti ir bent vienus metus vykdė veiklą:






  i) | valstybėje narėje; |
| --- | --- | --- |

b)

mokslinių tyrimų bei švietimo institutai ir pelno nesiekiantys subjektai, kurie gali prisidėti prie 2 straipsnyje nurodytų tikslų pasiekimo, su sąlyga, kad jie buvo įsteigti ir bent vienus metus vykdė veiklą:

i)

valstybėje narėje;

| ii) | Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje arba |
| --- | --- |

ii)

Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje arba

| iii) | darbo programoje nurodytoje trečiojoje valstybėje, laikantis 3 dalyje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

iii)

darbo programoje nurodytoje trečiojoje valstybėje, laikantis 3 dalyje nustatytų sąlygų;

| c) | teisės subjektai, įsteigti pagal Sąjungos teisę, arba tarptautinės organizacijos. |
| --- | --- |

c)

teisės subjektai, įsteigti pagal Sąjungos teisę, arba tarptautinės organizacijos.

3.   Trečiojoje valstybėje, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė, įsisteigę 2 dalyje nurodyti subjektai išimties tvarka atitinka Programos reikalavimus, jei to reikia tam tikro veiksmo tikslams pasiekti. Tokie subjektai iš esmės dengia savo dalyvavimo išlaidas, išskyrus atvejus, kurie yra deramai pagrįsti darbo programoje.

III SKYRIUS

Programavimas, Stebėsena ir Vertinimas

11 straipsnis

Darbo programa

Kad įgyvendintų Programą, Komisija priima Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas.

12 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Rodikliai, skirti Programos veiklos pažangos, padarytos siekiant 2 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų, ataskaitai pateikti, išdėstyti II priede.

2.   Siekiant užtikrinti veiksmingą Programos veiklos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant jos tikslų, įvertinimą, Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas II priedas, kiek tai susiję su rodikliais, kai tai laikoma reikalinga, taip pat kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

3.   Savo Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu metinės ataskaitos rėmuose Komisija kasmet teikia Europos Parlamentui ir Tarybai Programos veiklos rezultatų ataskaitą.

Vykstant diskusijoms šiuo klausimu, Europos Parlamentas gali teikti rekomendacijas dėl metinės darbo programos. Komisija turi deramai atsižvelgti į tas rekomendacijas.

4.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Programos veiklos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami ekonomiškai, efektyviai ir laiku. Tuo tikslu Sąjungos lėšų gavėjams ir, kai tinkama, valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

13 straipsnis

Vertinimas

1.   Atlikdama vertinimus Komisija užtikrina, kad jie būtų atliekami nepriklausomai, objektyviai ir laiku ir kad vertintojai galėtų atlikti savo darbą neveikiami jokių bandymų daryti jiems įtaką.

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po Programos įgyvendinimo pradžios.

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui bei Audito Rūmams ir jas paskelbia Komisijos interneto svetainėje.

14 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   12 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 12 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 12 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

IV SKYRIUS

Pereinamojo Laikotarpio ir Baigiamosios Nuostatos

15 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir matomumas

1.   Išskyrus atvejus, kai kyla pavojus veiksmingam kovos su sukčiavimu ir muitinės operatyvinės veiklos vykdymui, Sąjungos lėšų gavėjai nurodo tų lėšų kilmę ir užtikrina Sąjungos finansavimo matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus), teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

2.   Komisija reguliariai vykdo informavimo ir komunikacijos veiksmus, susijusius su programa, su remiantis ta programa vykdytais veiksmai ir su gautais rezultatais. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinio informavimo apie Sąjungos politinius prioritetus tiek, kiek tie prioritetai yra susiję su 2 straipsnyje nurodytais tikslais.

16 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 515/97 dalinis pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnio 1 ir 2 dalys išbraukiamos.

17 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (ES) Nr. 250/2014 panaikinamas nuo 2021 m. sausio 1 d.

18 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šiuo reglamentu nedaroma poveikio pagal Reglamentą (ES) Nr. 250/2014 ir Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnį pradėtų veiksmų tęsimui ar jų pakeitimui, ir tie reglamentai toliau taikomi tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

2.   Programos finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti dengiamos techninės ir administracinės paramos išlaidos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo priemonių, priimtų pagal Reglamentą (ES) Nr. 250/2014 ir Reglamento (EB) Nr. 515/97 42a straipsnį, prie Programos.

3.   Remiantis Finansinio reglamento 193 straipsnio 2 dalies antros pastraipos a punktu, tinkamai pagrįstais atvejais, nurodytais finansavimo sprendime, ir ribotą laikotarpį pagal šį reglamentą remiami veiksmai gali būti laikomi atitinkančiais reikalavimus ir pagrindinės išlaidos gali būti laikomos tinkamomis finansuoti nuo 2021 m. sausio 1 d., net jeigu tie veiksmai buvo vykdomi ir tos išlaidos buvo patirtos prieš pateikiant dotacijos paraišką.

19 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. balandžio 29 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

D.M. SASSOLI

Tarybos vardu

Pirmininkas

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  OL C 10, 2019 1 10, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. vasario 12 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2021 m. kovo 16 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  
  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 804/2004/EB, steigiantis Bendrijos veiksmų programą, skatinančią veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje (Herkulio programa) (OL L 143, 2004 4 30, p. 9).

3

(4)  
  2007 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 878/2007/EB, iš dalies keičiantis ir pratęsiantis Sprendimą Nr. 804/2004/EB, steigiantį Bendrijos veiksmų programą, skatinančią veiklą Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje (Herkulio programa II) (OL L 193, 2007 7 25, p. 18).

4

(5)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa „Hercule III“), ir panaikinamas Sprendimas Nr. 804/2004/EB (OL L 84, 2014 3 20, p. 6).

5

(6)  
  1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (OL L 82, 1997 3 22, p. 1).

6

(7)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/917/TVR dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais (OL L 323, 2009 12 10, p. 20).

7

(8)  
  2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL L 433I, 2020 12 22, p. 11).

8

(9)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

9

(10)  
  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 28.

10

(11)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

11

(12)  
  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

12

(13)  
  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

13

(14)  
  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

14

(15)  
  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

15

(16)  
  OL L 1, 1994 1 3, p. 3.

16

(17)  
  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

17

(18)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

18

---

I PRIEDAS

PRELIMINARUS IŠLAIDŲ, NURODYTŲ 5 STRAIPSNIO 3 DALYJE, SĄRAŠAS

Preliminarus išlaidų, kurios pagal Programą bus dengiamos teikiant finansavimą veiksmams, vykdomiems pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97, rūšių sąrašas:

| a) | nuolatinės techninės infrastruktūros, kuria valstybėms narėms suteikiami logistiniai, įstaigų kompiuterizavimo ir IT ištekliai siekiant koordinuoti bendras muitinių operacijas ir kitą operatyvinę veiklą, diegimo ir priežiūros išlaidos; |
| --- | --- |

a)

nuolatinės techninės infrastruktūros, kuria valstybėms narėms suteikiami logistiniai, įstaigų kompiuterizavimo ir IT ištekliai siekiant koordinuoti bendras muitinių operacijas ir kitą operatyvinę veiklą, diegimo ir priežiūros išlaidos;

| b) | kompensuojamos valstybių narių atstovų ir, kai tinkama, trečiųjų valstybių atstovų, dalyvaujančių Sąjungos misijose, bendrose muitinių operacijose, organizuojamose Komisijos arba kartu su Komisija, ir mokymo kursuose, ad hoc posėdžiuose ir valstybių narių atliekamų administracinių tyrimų ar vykdomų operatyvinių veiksmų parengiamuosiuose ir vertinimo posėdžiuose, jei jie organizuojami Komisijos arba kartu su Komisija, kelionės ir pragyvenimo išlaidos, taip pat, kai tinkama, bet kurios kitos išmokos ar mokėjimai, atlikti tų atstovų atžvilgiu; |
| --- | --- |

b)

kompensuojamos valstybių narių atstovų ir, kai tinkama, trečiųjų valstybių atstovų, dalyvaujančių Sąjungos misijose, bendrose muitinių operacijose, organizuojamose Komisijos arba kartu su Komisija, ir mokymo kursuose, ad hoc posėdžiuose ir valstybių narių atliekamų administracinių tyrimų ar vykdomų operatyvinių veiksmų parengiamuosiuose ir vertinimo posėdžiuose, jei jie organizuojami Komisijos arba kartu su Komisija, kelionės ir pragyvenimo išlaidos, taip pat, kai tinkama, bet kurios kitos išmokos ar mokėjimai, atlikti tų atstovų atžvilgiu;

| c) | kompiuterinės infrastruktūros (aparatinės įrangos), programinės įrangos bei skirtųjų tinklų jungčių įsigijimo, tyrimo, plėtros bei priežiūros ir susijusių gamybos, palaikymo ir mokymo paslaugų išlaidos, siekiant vykdyti Reglamente (EB) Nr. 515/97 numatytus veiksmus, visų pirma veiksmus, kurie yra susiję su sukčiavimo prevencija ir kova su juo; |
| --- | --- |

c)

kompiuterinės infrastruktūros (aparatinės įrangos), programinės įrangos bei skirtųjų tinklų jungčių įsigijimo, tyrimo, plėtros bei priežiūros ir susijusių gamybos, palaikymo ir mokymo paslaugų išlaidos, siekiant vykdyti Reglamente (EB) Nr. 515/97 numatytus veiksmus, visų pirma veiksmus, kurie yra susiję su sukčiavimo prevencija ir kova su juo;

| d) | informacijos teikimo išlaidos ir susijusių veiksmų, kuriais sudaromos sąlygos susipažinti su informacija, duomenimis ir duomenų šaltiniais, siekiant vykdyti Reglamente (EB) Nr. 515/97 numatytus veiksmus, visų pirma veiksmus, kurie yra susiję su sukčiavimo prevencija ir kova su juo, išlaidos; |
| --- | --- |

d)

informacijos teikimo išlaidos ir susijusių veiksmų, kuriais sudaromos sąlygos susipažinti su informacija, duomenimis ir duomenų šaltiniais, siekiant vykdyti Reglamente (EB) Nr. 515/97 numatytus veiksmus, visų pirma veiksmus, kurie yra susiję su sukčiavimo prevencija ir kova su juo, išlaidos;

| e) | išlaidos, susijusios su naudojimusi Muitinės informacine sistema, kaip numatyta priemonėse, priimtose pagal SESV 87 straipsnį ir ypač pagal Sprendimą 2009/917/TVR, jei pagal tas priemones nustatyta, kad tos išlaidos turi būti dengiamos iš Sąjungos bendrojo biudžeto; |
| --- | --- |

e)

išlaidos, susijusios su naudojimusi Muitinės informacine sistema, kaip numatyta priemonėse, priimtose pagal SESV 87 straipsnį ir ypač pagal Sprendimą 2009/917/TVR, jei pagal tas priemones nustatyta, kad tos išlaidos turi būti dengiamos iš Sąjungos bendrojo biudžeto;

| f) | bendrojo ryšių tinklo Sąjungos komponentų, naudojamų c punkte nurodytais tikslais, įsigijimo, tyrimo, plėtros ir priežiūros išlaidos. |
| --- | --- |

f)

bendrojo ryšių tinklo Sąjungos komponentų, naudojamų c punkte nurodytais tikslais, įsigijimo, tyrimo, plėtros ir priežiūros išlaidos.

---

II PRIEDAS

PROGRAMOS STEBĖSENOS RODIKLIAI

Siekiant kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir išlaidas, Programa bus atidžiai stebima remiantis rodikliais, kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekti Programos bendrieji ir konkretūs tikslai. Tuo tikslu bus renkami duomenys, kiek tai susiję su šiais pagrindiniais rodikliais:

| | 1 konkretus tikslas. Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencija ir kova su jais. |
| --- | --- |

1 konkretus tikslas. Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencija ir kova su jais.

| | 1 rodiklis. Parama vykdant Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevenciją ir kovojant su jais vertinama atsižvelgiant į:







  1.1 | : | pasitenkinimo pagal Programą organizuojama ir (bendrai) finansuojama veikla lygį; |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2 | : | kiekvienais Programos metais paramą gaunančių valstybių narių procentinę dalį. |

1 rodiklis. Parama vykdant Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevenciją ir kovojant su jais vertinama atsižvelgiant į:

1.1

:

pasitenkinimo pagal Programą organizuojama ir (bendrai) finansuojama veikla lygį;

1.2

:

kiekvienais Programos metais paramą gaunančių valstybių narių procentinę dalį.

| | 2 konkretus tikslas. Pranešimų apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, kiek tai susiję su pasidalijamojo valdymo lėšomis ir pasirengimo narystei paramos lėšomis iš Sąjungos biudžeto, rėmimas. |
| --- | --- |

2 konkretus tikslas. Pranešimų apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, kiek tai susiję su pasidalijamojo valdymo lėšomis ir pasirengimo narystei paramos lėšomis iš Sąjungos biudžeto, rėmimas.

| | 2 rodiklis. Naudotojų pasitenkinimo naudojimusi IMS lygis. |
| --- | --- |

2 rodiklis. Naudotojų pasitenkinimo naudojimusi IMS lygis.

| | 3 konkretus tikslas. Keitimosi informacija priemonių teikimas ir parama operatyvinei veiklai tarpusavio administracinės pagalbos muitinės klausimais ir žemės ūkio srityje. |
| --- | --- |

3 konkretus tikslas. Keitimosi informacija priemonių teikimas ir parama operatyvinei veiklai tarpusavio administracinės pagalbos muitinės klausimais ir žemės ūkio srityje.

| | 3 rodiklis. Atvejų, kai buvo suteikta tarpusavio pagalbos informacija, skaičius ir su tarpusavio pagalba susijusios veiklos atvejų, kuriems buvo skirta parama, skaičius. |
| --- | --- |

3 rodiklis. Atvejų, kai buvo suteikta tarpusavio pagalbos informacija, skaičius ir su tarpusavio pagalba susijusios veiklos atvejų, kuriems buvo skirta parama, skaičius.

---