# Eiropas Savienības C 75/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 75 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 10. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 75

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 10. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 521. plenārsesija 2016. gada 14. un 15. decembrī |
| 2017/C 75/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Funkcionālā ekonomika (pašiniciatīvas atzinums) | 1 |
| 2017/C 75/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Inovatīvu un strauji augošu uzņēmumu veicināšana (pašiniciatīvas atzinums) | 6 |
| 2017/C 75/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Piemērots satvars uzņēmumu pārredzamībai (pašiniciatīvas atzinums) | 14 |
| 2017/C 75/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Nozīmīgākie pamatfaktori, kas ietekmē kopējo lauksaimniecības politiku laikposmam pēc 2020. gada (pašiniciatīvas atzinums) | 21 |
| 2017/C 75/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Ceļā uz nudge piemērošanu ES politikas jomās (pašiniciatīvas atzinums) | 28 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 521. plenārsesija 2016. gada 14. un 15. decembrī

2017/C 75/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Funkcionālā ekonomika (pašiniciatīvas atzinums)

1

2017/C 75/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Inovatīvu un strauji augošu uzņēmumu veicināšana (pašiniciatīvas atzinums)

6

2017/C 75/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Piemērots satvars uzņēmumu pārredzamībai (pašiniciatīvas atzinums)

14

2017/C 75/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Nozīmīgākie pamatfaktori, kas ietekmē kopējo lauksaimniecības politiku laikposmam pēc 2020. gada (pašiniciatīvas atzinums)

21

2017/C 75/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Ceļā uz nudge piemērošanu ES politikas jomās (pašiniciatīvas atzinums)

nudge

28

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | EESK 521. plenārsesija 2016. gada 14. un 15. decembrī |
| 2017/C 75/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma(COM(2016) 356 final) | 33 |
| 2017/C 75/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Eiropas standartizācijas Savienības gada darba programma 2017. gadam(COM(2016) 357 final) | 40 |
| 2017/C 75/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz piemērošanas dienu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem(COM(2016) 709 final – 2016/0355 (COD)) | 44 |
| 2017/C 75/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem un Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem(COM(2016) 461 final) | 48 |
| 2017/C 75/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to līdz 2018.–2020. gadam(COM(2016) 557 final – 2016/0265 (COD)) | 53 |
| 2017/C 75/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu(COM(2016) 597 final – 2016/0276 (COD)) | 57 |
| 2017/C 75/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam vidusposma pārskats/pārskatīšana – Uz rezultātiem orientēts ES budžets(COM(2016) 603 final),Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam(COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2012/2002, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un (ES) Nr. 652/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES(COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD)) | 63 |
| 2017/C 75/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164(COM(2016) 687 final – 2016/0339 (CNS)) | 70 |
| 2017/C 75/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augstprasmes nodarbinātības nolūkos(COM(2016) 378 final – 2016/0176 (COD)) | 75 |
| 2017/C 75/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā(COM(2016) 128 final – 2016/0070 (COD)) | 81 |
| 2017/C 75/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (pārstrādāta redakcija)(COM(2016) 465 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu, un ar ko groza Padomes Direktīvu 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji(COM(2016) 466 final), un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido kopēju procedūru attiecībā uz starptautisko aizsardzību Savienībā un atceļ Direktīvu 2013/32/ES(COM(2016) 467 final) | 97 |
| 2017/C 75/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām(COM(2016) 479 final – 2016/0230 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām(COM(2016) 482 final – 2016/0231 (COD)) | 103 |
| 2017/C 75/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 676/2007 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008(COM(2016) 493 final – 2016/0238 (COD)) | 109 |
| 2017/C 75/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Aviācijas tiesību aktu kopums II, tostarp Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā, par Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras izveidi un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 atcelšanu(COM(2015) 613 final – 2015/0277 (COD)) un Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Eiropas Aviācijas drošības programma(COM(2015) 599 final) | 111 |
| 2017/C 75/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Tiešsaistes platformas un digitālais vienotais tirgus: Eiropas izdevības un uzdevumi(COM(2016) 288 final) | 119 |
| 2017/C 75/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari(COM(2016) 410 final) | 124 |
| 2017/C 75/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums ES un Turcijas divpusējo tirdzniecības attiecību nostiprināšana un muitas savienības modernizācija | 129 |
| 2017/C 75/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Cieņpilna dzīve – atkarības no atbalsta vietā stājoties pašpaļāvībai. Piespiedu pārvietošana un attīstība(COM(2016) 234 final) | 138 |
| 2017/C 75/24 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Integrēta Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku(JOIN(2016) 21 final) | 144 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 521. plenārsesija 2016. gada 14. un 15. decembrī

2017/C 75/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma(COM(2016) 356 final)

(COM(2016) 356 final)

33

2017/C 75/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai Eiropas standartizācijas Savienības gada darba programma 2017. gadam(COM(2016) 357 final)

(COM(2016) 357 final)

40

2017/C 75/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz piemērošanas dienu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem(COM(2016) 709 final – 2016/0355 (COD))

PRIIP

(COM(2016) 709 final – 2016/0355 (COD))

44

2017/C 75/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem un Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem(COM(2016) 461 final)

(COM(2016) 461 final)

48

2017/C 75/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to līdz 2018.–2020. gadam(COM(2016) 557 final – 2016/0265 (COD))

(COM(2016) 557 final – 2016/0265 (COD))

53

2017/C 75/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu(COM(2016) 597 final – 2016/0276 (COD))

(COM(2016) 597 final – 2016/0276 (COD))

57

2017/C 75/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam vidusposma pārskats/pārskatīšana – Uz rezultātiem orientēts ES budžets(COM(2016) 603 final),Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam(COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)),Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2012/2002, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un (ES) Nr. 652/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES(COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD))

(COM(2016) 603 final),

(COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)),

(COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD))

63

2017/C 75/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164(COM(2016) 687 final – 2016/0339 (CNS))

(COM(2016) 687 final – 2016/0339 (CNS))

70

2017/C 75/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augstprasmes nodarbinātības nolūkos(COM(2016) 378 final – 2016/0176 (COD))

(COM(2016) 378 final – 2016/0176 (COD))

75

2017/C 75/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā(COM(2016) 128 final – 2016/0070 (COD))

(COM(2016) 128 final – 2016/0070 (COD))

81

2017/C 75/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (pārstrādāta redakcija)(COM(2016) 465 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu, un ar ko groza Padomes Direktīvu 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji(COM(2016) 466 final), un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido kopēju procedūru attiecībā uz starptautisko aizsardzību Savienībā un atceļ Direktīvu 2013/32/ES(COM(2016) 467 final)

(COM(2016) 465 final)

(COM(2016) 466 final),

(COM(2016) 467 final)

97

2017/C 75/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām(COM(2016) 479 final – 2016/0230 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām(COM(2016) 482 final – 2016/0231 (COD))

(COM(2016) 479 final – 2016/0230 (COD))

(COM(2016) 482 final – 2016/0231 (COD))

103

2017/C 75/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 676/2007 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008(COM(2016) 493 final – 2016/0238 (COD))

(COM(2016) 493 final – 2016/0238 (COD))

109

2017/C 75/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Aviācijas tiesību aktu kopums II, tostarp Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā, par Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras izveidi un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 atcelšanu(COM(2015) 613 final – 2015/0277 (COD)) un Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Eiropas Aviācijas drošības programma(COM(2015) 599 final)

(COM(2015) 613 final – 2015/0277 (COD))

(COM(2015) 599 final)

111

2017/C 75/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Tiešsaistes platformas un digitālais vienotais tirgus: Eiropas izdevības un uzdevumi(COM(2016) 288 final)

(COM(2016) 288 final)

119

2017/C 75/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari(COM(2016) 410 final)

(COM(2016) 410 final)

124

2017/C 75/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums ES un Turcijas divpusējo tirdzniecības attiecību nostiprināšana un muitas savienības modernizācija

129

2017/C 75/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Cieņpilna dzīve – atkarības no atbalsta vietā stājoties pašpaļāvībai. Piespiedu pārvietošana un attīstība(COM(2016) 234 final)

(COM(2016) 234 final)

138

2017/C 75/24

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Integrēta Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku(JOIN(2016) 21 final)

(JOIN(2016) 21 final)

144

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 521. plenārsesija 2016. gada 14. un 15. decembrī

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Funkcionālā ekonomika”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2017/C 075/01)

| Ziņotājs: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Thierry LIBAERT

| Juridiskais pamats | Reglamenta 29. panta 2. punkts |
| --- | --- |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Pilnsapulces lēmums | 21.1.2016. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.10.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2016. |
| Plenārsesija nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 169/0/3 |

Juridiskais pamats

Reglamenta 29. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Pilnsapulces lēmums

21.1.2016.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.10.2016.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2016.

Plenārsesija nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

169/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Šajā atzinumā EESK pauž vēlmi, lai sabiedrība uzsāktu ekonomisku pāreju no pārmērīgas resursu izmantošanas un izšķērdēšanas posma uz ilgtspējīgāku posmu, kurā kvalitātei ir lielāka nozīme nekā kvantitātei un nodrošināta intensīvāka nodarbinātība. EESK apliecina, ka tā vēlas, lai Eiropa uzņemtos iniciatīvu jaunu ekonomikas veidu radīšanā. |
| --- | --- |

1.1.

Šajā atzinumā EESK pauž vēlmi, lai sabiedrība uzsāktu ekonomisku pāreju no pārmērīgas resursu izmantošanas un izšķērdēšanas posma uz ilgtspējīgāku posmu, kurā kvalitātei ir lielāka nozīme nekā kvantitātei un nodrošināta intensīvāka nodarbinātība. EESK apliecina, ka tā vēlas, lai Eiropa uzņemtos iniciatīvu jaunu ekonomikas veidu radīšanā.

| 1.2. | EESK uzskata, ka funkcionālā ekonomika ir jāatbalsta tāpēc, ka tā ļauj reaģēt uz visiem izaicinājumiem vai daļu no tiem. Funkcionālā ekonomika nav pašmērķis, bet gan līdzeklis, kas palīdzētu sasniegt jaunos patēriņa modelim izvirzītos mērķus. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka funkcionālā ekonomika ir jāatbalsta tāpēc, ka tā ļauj reaģēt uz visiem izaicinājumiem vai daļu no tiem. Funkcionālā ekonomika nav pašmērķis, bet gan līdzeklis, kas palīdzētu sasniegt jaunos patēriņa modelim izvirzītos mērķus.

| 1.3. | Tā kā vēl ir daudz neskaidrību un nezināmā par funkcionālās ekonomikas radītā labuma ekonomiskajiem, vides un sociālajiem aspektiem, ir jāveic visaptverošs novērtējums par preču vai pakalpojumu kategorijām, lai noskaidrotu priekšrocības un – attiecīgā gadījumā – nosacījumus, kas jāievēro funkcionālās ekonomikas efektīvai izvēršanai. |
| --- | --- |

1.3.

Tā kā vēl ir daudz neskaidrību un nezināmā par funkcionālās ekonomikas radītā labuma ekonomiskajiem, vides un sociālajiem aspektiem, ir jāveic visaptverošs novērtējums par preču vai pakalpojumu kategorijām, lai noskaidrotu priekšrocības un – attiecīgā gadījumā – nosacījumus, kas jāievēro funkcionālās ekonomikas efektīvai izvēršanai.

| 1.4. | Pēc tam būs uzskatāmi jāparāda ar funkcionālās ekonomikas risinājumu radītās preces vai pakalpojuma ietekme (vides, sociālajā, ekonomikas jomā) – “pieejamība” vai “lietojums” pret “īpašumu”. Šāda uzskatāma ietekmes parādīšana ļaus patērētājam spriest, vai ir lietderīgi iegādāties preci vai pakalpojumu, kā arī izdarīt pamatotu izvēli. Šajā perspektīvā būtiska nozīme ir uzņēmumu sniegtās informācijas kvalitātei un ticamībai. Tas nozīmē, ka ir jānosaka iestādes un mehānismi, kas patērētājiem nodrošinātu šādu informāciju. |
| --- | --- |

1.4.

Pēc tam būs uzskatāmi jāparāda ar funkcionālās ekonomikas risinājumu radītās preces vai pakalpojuma ietekme (vides, sociālajā, ekonomikas jomā) – “pieejamība” vai “lietojums” pret “īpašumu”. Šāda uzskatāma ietekmes parādīšana ļaus patērētājam spriest, vai ir lietderīgi iegādāties preci vai pakalpojumu, kā arī izdarīt pamatotu izvēli. Šajā perspektīvā būtiska nozīme ir uzņēmumu sniegtās informācijas kvalitātei un ticamībai. Tas nozīmē, ka ir jānosaka iestādes un mehānismi, kas patērētājiem nodrošinātu šādu informāciju.

| 1.5. | EESK iesaka dalībvalstīm un ieinteresētajām personām veicināt atbildīgu patēriņu, jo īpaši izglītošanas posmā, uzsvaru liekot uz funkcionālo ekonomiku. Funkcionālās ekonomikas pārdomāta izvēršana var palīdzēt pārvarēt daudzas problēmas, kas pašlaik ir saistītas ar patēriņu. |
| --- | --- |

1.5.

EESK iesaka dalībvalstīm un ieinteresētajām personām veicināt atbildīgu patēriņu, jo īpaši izglītošanas posmā, uzsvaru liekot uz funkcionālo ekonomiku. Funkcionālās ekonomikas pārdomāta izvēršana var palīdzēt pārvarēt daudzas problēmas, kas pašlaik ir saistītas ar patēriņu.

| 1.6. | Plašākā nozīmē EESK iesaka paātrināt pētījumus par jauniem ražošanas un patēriņa veidiem, kas saistīti ar funkcionālo ekonomiku, un to īstenošanu.






  — | Preču ekodizains, kas jau no paša sākuma nodrošina izmantoto resursu ilgtspēju, ņemot vērā preču ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā. Izmantojot funkcionālo ekonomiku, var izstrādāt jaunas preces, kuras varēs labot, pārveidot utt. |
| --- | --- | --- |

1.6.

Plašākā nozīmē EESK iesaka paātrināt pētījumus par jauniem ražošanas un patēriņa veidiem, kas saistīti ar funkcionālo ekonomiku, un to īstenošanu.

—

Preču ekodizains, kas jau no paša sākuma nodrošina izmantoto resursu ilgtspēju, ņemot vērā preču ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā. Izmantojot funkcionālo ekonomiku, var izstrādāt jaunas preces, kuras varēs labot, pārveidot utt.

| — | Aprites ekonomika, kas apskatīta EESK atzinumā par tiesību aktu kopumu “Aprites ekonomika” (1) un kurā paredzēta pieeja “cradle to cradle” (no šūpuļa līdz šūpulim), lai viena uzņēmuma atkritumus pārveidotu par resursiem, ko izmanto citi uzņēmumi. Funkcionālā ekonomika var ļaut labāk izmantot dažu uzņēmumu atvasinātos produktus un blakusproduktus citu uzņēmumu ražošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Aprites ekonomika, kas apskatīta EESK atzinumā par tiesību aktu kopumu “Aprites ekonomika” (1) un kurā paredzēta pieeja “cradle to cradle” (no šūpuļa līdz šūpulim), lai viena uzņēmuma atkritumus pārveidotu par resursiem, ko izmanto citi uzņēmumi. Funkcionālā ekonomika var ļaut labāk izmantot dažu uzņēmumu atvasinātos produktus un blakusproduktus citu uzņēmumu ražošanas vajadzībām.

| — | Sadarbīga ekonomika, kas apskatīta arī EESK 2014. gada 21. janvāra atzinumā (2) un kuras teorētiskais pamats ir funkcionālā ekonomika. Šādu apmaiņas formu attīstīšana apvienojumā ar dažiem nosacījumiem var paātrināt funkcionālās ekonomikas radītos ieguvumus, tostarp vides jomā. |
| --- | --- |

—

Sadarbīga ekonomika, kas apskatīta arī EESK 2014. gada 21. janvāra atzinumā (2) un kuras teorētiskais pamats ir funkcionālā ekonomika. Šādu apmaiņas formu attīstīšana apvienojumā ar dažiem nosacījumiem var paātrināt funkcionālās ekonomikas radītos ieguvumus, tostarp vides jomā.

| — | Ekonomika kopējo interešu labā, kas apskatīta EESK 2015. gada 17. septembra atzinumā (3). |
| --- | --- |

—

Ekonomika kopējo interešu labā, kas apskatīta EESK 2015. gada 17. septembra atzinumā (3).

| — | Sadarbīgais patēriņš, kas izskatīts EESK 2016. gada 13. maija atzinumā (4). |
| --- | --- |

—

Sadarbīgais patēriņš, kas izskatīts EESK 2016. gada 13. maija atzinumā (4).

| 1.7. | Ar ES tiesību aktu kopumu varētu strukturēt funkcionālās ekonomikas piedāvājumus, jo īpaši saistībā ar jauniem problēmjautājumiem patēriņa jomā: sadarbīgais patēriņš, novecošanās, patērētāju izpratne par šiem modeļiem, kā arī inovatīviem uzņēmumiem labvēlīgāka tiesiskā un nodokļu vide. |
| --- | --- |

1.7.

Ar ES tiesību aktu kopumu varētu strukturēt funkcionālās ekonomikas piedāvājumus, jo īpaši saistībā ar jauniem problēmjautājumiem patēriņa jomā: sadarbīgais patēriņš, novecošanās, patērētāju izpratne par šiem modeļiem, kā arī inovatīviem uzņēmumiem labvēlīgāka tiesiskā un nodokļu vide.

| 1.8. | Funkcionālās ekonomikas teritorializācija ļauj reaģēt uz jaunajiem izaicinājumiem teritoriju ilgtspējīgas attīstības jomā, izmēģinot jaunus ekonomikas modeļus. Funkcionālā ekonomika ir noderīga, lai uzsvērtu teritoriju priekšrocības, pārvarētu masveida ražošanas standartizāciju, kas ir viens no iemesliem, kas izraisījis vilšanos pašreizējā patēriņā, un ņemtu vērā visas ražošanas sistēmas papildu sekas. Turklāt pilsētas ir viena no piemērotākajām teritorijām funkcionālās ekonomikas risinājumu attīstīšanai, jo to blīvums pastiprina savstarpējas izmantošanas loģiku. |
| --- | --- |

1.8.

Funkcionālās ekonomikas teritorializācija ļauj reaģēt uz jaunajiem izaicinājumiem teritoriju ilgtspējīgas attīstības jomā, izmēģinot jaunus ekonomikas modeļus. Funkcionālā ekonomika ir noderīga, lai uzsvērtu teritoriju priekšrocības, pārvarētu masveida ražošanas standartizāciju, kas ir viens no iemesliem, kas izraisījis vilšanos pašreizējā patēriņā, un ņemtu vērā visas ražošanas sistēmas papildu sekas. Turklāt pilsētas ir viena no piemērotākajām teritorijām funkcionālās ekonomikas risinājumu attīstīšanai, jo to blīvums pastiprina savstarpējas izmantošanas loģiku.

| 1.9. | Lai īstenotu nozīmīgo pāreju uz jaunu ekonomikas modeli ar būtiskām un sistēmiskām sekām daudzās nozarēs, tiek ieteikts izveidot komitejā jaunu pastāvīgu transversālu struktūru šo norišu analizēšanai. |
| --- | --- |

1.9.

Lai īstenotu nozīmīgo pāreju uz jaunu ekonomikas modeli ar būtiskām un sistēmiskām sekām daudzās nozarēs, tiek ieteikts izveidot komitejā jaunu pastāvīgu transversālu struktūru šo norišu analizēšanai.

| 1.10. | Tā kā labu piemēru vēl ir maz un tiem ne vienmēr ir pievērsta vajadzīgā uzmanība, būtu lietderīgi izveidot apmaiņas platformu, kas nodrošinātu funkcionālās ekonomikas iniciatīvām redzamību Eiropas mērogā. Šāda platforma varētu iekļauties Eiropas aprites ekonomikas platformas projektā, kuru EESK atbalstīja balsojumā par atzinumu, kas saistīts ar Eiropas Komisijas ierosināto aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu. |
| --- | --- |

1.10.

Tā kā labu piemēru vēl ir maz un tiem ne vienmēr ir pievērsta vajadzīgā uzmanība, būtu lietderīgi izveidot apmaiņas platformu, kas nodrošinātu funkcionālās ekonomikas iniciatīvām redzamību Eiropas mērogā. Šāda platforma varētu iekļauties Eiropas aprites ekonomikas platformas projektā, kuru EESK atbalstīja balsojumā par atzinumu, kas saistīts ar Eiropas Komisijas ierosināto aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu.

| 1.11. | Funkcionālā ekonomika var palīdzēt pārstrukturēt dažādās vērtības, kas veido preces vērtību. Funkcionālajā ekonomikā ir jāpanāk lietošanas vērtību un darba vērtības līdzāspastāvēšana. |
| --- | --- |

1.11.

Funkcionālā ekonomika var palīdzēt pārstrukturēt dažādās vērtības, kas veido preces vērtību. Funkcionālajā ekonomikā ir jāpanāk lietošanas vērtību un darba vērtības līdzāspastāvēšana.

| 1.12. | Lai attīstītu jaunus funkcionālās ekonomikas piedāvājumus, būtiski svarīgi ir skaidrot un vienkāršot funkcionālās ekonomikas modeļu apdrošināšanas riskus, tāpēc tiem jābūt tiešajam patērētajam labi saprotamiem. |
| --- | --- |

1.12.

Lai attīstītu jaunus funkcionālās ekonomikas piedāvājumus, būtiski svarīgi ir skaidrot un vienkāršot funkcionālās ekonomikas modeļu apdrošināšanas riskus, tāpēc tiem jābūt tiešajam patērētajam labi saprotamiem.

2.   Definīcija un saturs – no īpašuma līdz lietojumam

| 2.1. | Funkcionālās ekonomikas uzdevums ir veicināt preču lietošanu, nevis to iegūšanu īpašumā. Tomēr tā nav vienkārši “pakalpojumu” iekļaušana, kas papildina “preci”, bet jāapsver visas pārmaiņas patēriņa jomā, pienācīgi ņemot vērā tiešos lietotājus, resursu ziņā efektīvus ekonomikas modeļus, kā arī papildu ieguvumu radīšanu teritorijām. No šāda viedokļa uzņēmumi nepārdod preci, bet gan funkciju, par ko jāmaksā atbilstoši tās lietošanai. Tādējādi ražotāji a priori ir ieinteresēti sava ekonomikas modeļa ietvaros izstrādāt izturīgus, labojamus un vienkārši kopjamus priekšmetus, kā arī nodrošināt piemērotu ražošanas ķēdi un loģistiku. |
| --- | --- |

2.1.

Funkcionālās ekonomikas uzdevums ir veicināt preču lietošanu, nevis to iegūšanu īpašumā. Tomēr tā nav vienkārši “pakalpojumu” iekļaušana, kas papildina “preci”, bet jāapsver visas pārmaiņas patēriņa jomā, pienācīgi ņemot vērā tiešos lietotājus, resursu ziņā efektīvus ekonomikas modeļus, kā arī papildu ieguvumu radīšanu teritorijām. No šāda viedokļa uzņēmumi nepārdod preci, bet gan funkciju, par ko jāmaksā atbilstoši tās lietošanai. Tādējādi ražotāji a priori ir ieinteresēti sava ekonomikas modeļa ietvaros izstrādāt izturīgus, labojamus un vienkārši kopjamus priekšmetus, kā arī nodrošināt piemērotu ražošanas ķēdi un loģistiku.

| 2.1.1. | Ekonomikas paradigma joprojām ir tāda, ka vērtību nosaka lietošanā gūtais labums, t. i., lietošanas vērtība, kā arī prece vai pakalpojums pats par sevi vai arī citu vērtējums par tiem, proti, ieguldītā darba vērtība vai maiņas vērtība. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ekonomikas paradigma joprojām ir tāda, ka vērtību nosaka lietošanā gūtais labums, t. i., lietošanas vērtība, kā arī prece vai pakalpojums pats par sevi vai arī citu vērtējums par tiem, proti, ieguldītā darba vērtība vai maiņas vērtība.

| 2.1.2. | Tradicionālajā ekonomikas sistēmā ražotāji rada vērtību un patērētāji to iznīcina patērējot. Funkcionālajā ekonomikā abu pušu interesēm ir jāsakrīt vai vismaz jābūt saskaņotām, lai katra puse saglabātu vai radītu vērtību. Līdz ar pašreizējo digitālo revolūciju lietošanas laikā iegūto datu radīšana un izmantošana, kā arī to pārzināšana ir viens no šādiem jauniem resursiem un vērtībām, ko radījušas abas puses. |
| --- | --- |

2.1.2.

Tradicionālajā ekonomikas sistēmā ražotāji rada vērtību un patērētāji to iznīcina patērējot. Funkcionālajā ekonomikā abu pušu interesēm ir jāsakrīt vai vismaz jābūt saskaņotām, lai katra puse saglabātu vai radītu vērtību. Līdz ar pašreizējo digitālo revolūciju lietošanas laikā iegūto datu radīšana un izmantošana, kā arī to pārzināšana ir viens no šādiem jauniem resursiem un vērtībām, ko radījušas abas puses.

| 2.1.3. | Jaunā dinamika, kas veidojas ap pašlaik vēl pilnībā teorētisko “ražojošā patērētāja” jēdzienu, kurā apvienotas vēsturiski nošķirtās ražotāja un patērētāja funkcijas, liecina, ka ļoti lineāras vai vertikālas ekonomiskās attiecības pārtop savienotākās vai horizontālās shēmās un struktūrās. |
| --- | --- |

2.1.3.

Jaunā dinamika, kas veidojas ap pašlaik vēl pilnībā teorētisko “ražojošā patērētāja” jēdzienu, kurā apvienotas vēsturiski nošķirtās ražotāja un patērētāja funkcijas, liecina, ka ļoti lineāras vai vertikālas ekonomiskās attiecības pārtop savienotākās vai horizontālās shēmās un struktūrās.

| 2.1.4. | Funkcionālā ekonomika var veicināt ekonomikas dematerializāciju, iekļaujot visas izmaksas gala cenā. Tās uzdevums ir sekmēt ekonomikas darbības atsaistīšanu no ietekmes uz vidi. |
| --- | --- |

2.1.4.

Funkcionālā ekonomika var veicināt ekonomikas dematerializāciju, iekļaujot visas izmaksas gala cenā. Tās uzdevums ir sekmēt ekonomikas darbības atsaistīšanu no ietekmes uz vidi.

| 2.2. | Divas teorijas norāda uz diviem vairāk vai mazāk izveidotiem modeļiem saistībā ar funkcionālās ekonomikas idejas piemērošanu. Pirmajā tiek uzskatīts, ka pakalpojuma piedāvājums ir vērsts uz lietojumu, un tā saistīta ar vispārēju pakalpojumu ekonomikas ideju. Tajā tiek apskatītas īpašuma attiecības, neskarot preces. Otrajā teorijā uzmanība tiek pievērsta funkcionālās ekonomikas papildu sekām, kas ļauj izstrādāt jaunus risinājumus, kuros preču un pakalpojumu pārdošana tiek skatīta kā vienots kopums (pievēršoties jautājumam par darbu vai nemateriālo resursu radīšanu attiecīgajā teritorijā) un kuros patērētājs ir izstrādātā risinājuma neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

2.2.

Divas teorijas norāda uz diviem vairāk vai mazāk izveidotiem modeļiem saistībā ar funkcionālās ekonomikas idejas piemērošanu. Pirmajā tiek uzskatīts, ka pakalpojuma piedāvājums ir vērsts uz lietojumu, un tā saistīta ar vispārēju pakalpojumu ekonomikas ideju. Tajā tiek apskatītas īpašuma attiecības, neskarot preces. Otrajā teorijā uzmanība tiek pievērsta funkcionālās ekonomikas papildu sekām, kas ļauj izstrādāt jaunus risinājumus, kuros preču un pakalpojumu pārdošana tiek skatīta kā vienots kopums (pievēršoties jautājumam par darbu vai nemateriālo resursu radīšanu attiecīgajā teritorijā) un kuros patērētājs ir izstrādātā risinājuma neatņemama sastāvdaļa.

| 2.3. | EESK iesaka izvēlēties līdzsvarotu pieeju. Ideja nav vienveidīgi sekmēt funkcionālo ekonomiku, bet gan darīt to ar nosacījumu, ka tā palīdz reaģēt uz jaunajiem izaicinājumiem. |
| --- | --- |

2.3.

EESK iesaka izvēlēties līdzsvarotu pieeju. Ideja nav vienveidīgi sekmēt funkcionālo ekonomiku, bet gan darīt to ar nosacījumu, ka tā palīdz reaģēt uz jaunajiem izaicinājumiem.

3.   Izaicinājumi

| 3.1. | Funkcionālā ekonomika ir lietderīga, ciktāl tā teorētiski vai vismaz ar dažiem nosacījumiem spēj reaģēt uz daudziem izaicinājumiem ekonomikas, sociālajā, vides un kultūras jomā, kas patlaban saistīti ar patēriņu. |
| --- | --- |

3.1.

Funkcionālā ekonomika ir lietderīga, ciktāl tā teorētiski vai vismaz ar dažiem nosacījumiem spēj reaģēt uz daudziem izaicinājumiem ekonomikas, sociālajā, vides un kultūras jomā, kas patlaban saistīti ar patēriņu.

| 3.2. | Ar integrētu pieeju, īpaši teritorijās, tā var radīt kopēju labumu vai pozitīvas papildu sekas. Tādējādi, piemēram, izmantojot sadarbīgus un transversālus darba veidus, pašvaldības ielu apgaismojuma pakalpojumu sniegšanā ņem vērā tādus aspektus kā ekonomiskie rezultāti, drošība sabiedriskajās vietās, gaismas piesārņojuma un enerģijas patēriņa samazināšana. Ne tikai viena vienīga parametra optimizācija, bet minēto mērķu integrācija ļauj ar kontrolētām izmaksām reaģēt uz vairākiem izaicinājumiem. |
| --- | --- |

3.2.

Ar integrētu pieeju, īpaši teritorijās, tā var radīt kopēju labumu vai pozitīvas papildu sekas. Tādējādi, piemēram, izmantojot sadarbīgus un transversālus darba veidus, pašvaldības ielu apgaismojuma pakalpojumu sniegšanā ņem vērā tādus aspektus kā ekonomiskie rezultāti, drošība sabiedriskajās vietās, gaismas piesārņojuma un enerģijas patēriņa samazināšana. Ne tikai viena vienīga parametra optimizācija, bet minēto mērķu integrācija ļauj ar kontrolētām izmaksām reaģēt uz vairākiem izaicinājumiem.

| 3.2.1. | Savstarpēji izmantojot ieguldījumus, funkcionālā ekonomika ir līdzeklis, lai veicinātu inovāciju, jo īpaši “tīro” vai videi nekaitīgo tehnoloģiju inovāciju ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Tādējādi videi nekaitīgās tehnoloģijas, kas kapitāla ziņā bieži vien ir intensīvākas nekā tradicionālie risinājumi, tiek iekļautas ekonomikas modelī, kas veicina to izplatīšanu ar patērētāju starpniecību, kuriem katram individuāli nebūtu pietiekamas finansiālās kapacitātes. Piemēram, energoefektivitātes līgums ļaus lietotājam par nelielu ikmēneša maksu izmantot energoefektivitātes tehnoloģijas un pakalpojumus, kas dažkārt mēdz būt dārgi. |
| --- | --- |

3.2.1.

Savstarpēji izmantojot ieguldījumus, funkcionālā ekonomika ir līdzeklis, lai veicinātu inovāciju, jo īpaši “tīro” vai videi nekaitīgo tehnoloģiju inovāciju ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Tādējādi videi nekaitīgās tehnoloģijas, kas kapitāla ziņā bieži vien ir intensīvākas nekā tradicionālie risinājumi, tiek iekļautas ekonomikas modelī, kas veicina to izplatīšanu ar patērētāju starpniecību, kuriem katram individuāli nebūtu pietiekamas finansiālās kapacitātes. Piemēram, energoefektivitātes līgums ļaus lietotājam par nelielu ikmēneša maksu izmantot energoefektivitātes tehnoloģijas un pakalpojumus, kas dažkārt mēdz būt dārgi.

| 3.3. | Vides aspektā pašreizējie patēriņa veidi, kuru pamatā ir personīgais īpašums, ir saistīti ar preču nepietiekamu lietošanu un attiecīgi ar dabas resursu būtisku izšķērdēšanu (piemēram, automašīna mūsdienās 95 % laika netiek izmantota, un pilsētās to parasti izmanto tikai nedaudz vairāk kā viens cilvēks (1,2). |
| --- | --- |

3.3.

Vides aspektā pašreizējie patēriņa veidi, kuru pamatā ir personīgais īpašums, ir saistīti ar preču nepietiekamu lietošanu un attiecīgi ar dabas resursu būtisku izšķērdēšanu (piemēram, automašīna mūsdienās 95 % laika netiek izmantota, un pilsētās to parasti izmanto tikai nedaudz vairāk kā viens cilvēks (1,2).

| 3.3.1. | Mobilitātes pakalpojuma iegādāšanās (sēdvieta uz noteiktu kilometru skaitu, automašīna uz noteiktu laiku un kilometru skaitu u. c.) ļauj intensīvāk izmantot šādus resursus. Tādējādi funkcionālā ekonomika var palielināt daudzu patēriņa preču lietošanas intensitāti, vienlaikus arī radot lielāku vērtību ar mazāku ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

3.3.1.

Mobilitātes pakalpojuma iegādāšanās (sēdvieta uz noteiktu kilometru skaitu, automašīna uz noteiktu laiku un kilometru skaitu u. c.) ļauj intensīvāk izmantot šādus resursus. Tādējādi funkcionālā ekonomika var palielināt daudzu patēriņa preču lietošanas intensitāti, vienlaikus arī radot lielāku vērtību ar mazāku ietekmi uz vidi.

| 3.3.2. | Funkcionālās ekonomikas pakalpojumu cenu noteikšana, ņemot vēra ne tikai papildizmaksas, bet visas preču un pakalpojumu izmaksas, ļauj lietotājam labāk novērtēt reālās izmaksas. Tas ir ražošanas reālajai ietekmei tuvāks cenas signāls, kas sekmē atbildīgāku rīcību (piemēram, iegādājoties vienu līdzbraukšanas stundu, lietotājs maksā par transportlīdzekļa amortizāciju, apdrošināšanu, stāvvietu, degvielu u. c. jeb visas proporcionāli aprēķinātās izmaksas. Tādējādi patērētājs centīsies attiecīgo transportlīdzekli izmantot apdomīgāk nekā tad, ja tas būtu viņa īpašumā (tad lietošanas izmaksas parasti asociējas vienīgi ar degvielu). |
| --- | --- |

3.3.2.

Funkcionālās ekonomikas pakalpojumu cenu noteikšana, ņemot vēra ne tikai papildizmaksas, bet visas preču un pakalpojumu izmaksas, ļauj lietotājam labāk novērtēt reālās izmaksas. Tas ir ražošanas reālajai ietekmei tuvāks cenas signāls, kas sekmē atbildīgāku rīcību (piemēram, iegādājoties vienu līdzbraukšanas stundu, lietotājs maksā par transportlīdzekļa amortizāciju, apdrošināšanu, stāvvietu, degvielu u. c. jeb visas proporcionāli aprēķinātās izmaksas. Tādējādi patērētājs centīsies attiecīgo transportlīdzekli izmantot apdomīgāk nekā tad, ja tas būtu viņa īpašumā (tad lietošanas izmaksas parasti asociējas vienīgi ar degvielu).

| 3.4. | Sociālajā aspektā, samazinot piekļuves izmaksas precei vai pakalpojumam – ar kolektīvi veikta ieguldījuma savstarpēju izmantošanu vai ierobežojot vēlamo lietošanas maksu tikai līdz piekļuves maksai – funkcionālā ekonomika var ļaut lielākam patērētāju skaitam piekļūt pakalpojumiem, kuri viņiem iepriekš nebija pieejami. Tāpēc no ekonomiskā, juridiskā un apdrošināšanas viedokļa svarīgs ir jautājums par investoru un lietotājiem pieejamā kapitāla turētāju. Saistībā ar šiem jautājumiem svarīgi šķiet izaicinājumi, kas saistīti ar jaunu noteikumu izstrādi. |
| --- | --- |

3.4.

Sociālajā aspektā, samazinot piekļuves izmaksas precei vai pakalpojumam – ar kolektīvi veikta ieguldījuma savstarpēju izmantošanu vai ierobežojot vēlamo lietošanas maksu tikai līdz piekļuves maksai – funkcionālā ekonomika var ļaut lielākam patērētāju skaitam piekļūt pakalpojumiem, kuri viņiem iepriekš nebija pieejami. Tāpēc no ekonomiskā, juridiskā un apdrošināšanas viedokļa svarīgs ir jautājums par investoru un lietotājiem pieejamā kapitāla turētāju. Saistībā ar šiem jautājumiem svarīgi šķiet izaicinājumi, kas saistīti ar jaunu noteikumu izstrādi.

| 3.4.1. | Sociālo jautājumu ir daudz, un tāpat kā vides izaicinājumu gadījumā tie ir rūpīgi jāizpēta, lai varētu lemt par funkcionālās ekonomikas lietderīgumu šajā jomā, jo īpaši par funkcionālās ekonomikas izvēršanas nosacījumiem sociālā progresa nolūkā. |
| --- | --- |

3.4.1.

Sociālo jautājumu ir daudz, un tāpat kā vides izaicinājumu gadījumā tie ir rūpīgi jāizpēta, lai varētu lemt par funkcionālās ekonomikas lietderīgumu šajā jomā, jo īpaši par funkcionālās ekonomikas izvēršanas nosacījumiem sociālā progresa nolūkā.

| 3.5. | Paradigmas maiņa, kas saistīta ar pāreju no “īpašuma” uz “piekļuvi”, nav mazsvarīga. Tā ietver tāda patēriņa modeļa apvērsumu, kura pamatā ir izrādīšanās un iekļaušanās vēlme, pārejot uz piezemētāku patēriņu, kas mazāk balstīts uz impulsīvu rīcību un ir mazāk atkarīgs no materiālu preču iegūšanas īpašumā. |
| --- | --- |

3.5.

Paradigmas maiņa, kas saistīta ar pāreju no “īpašuma” uz “piekļuvi”, nav mazsvarīga. Tā ietver tāda patēriņa modeļa apvērsumu, kura pamatā ir izrādīšanās un iekļaušanās vēlme, pārejot uz piezemētāku patēriņu, kas mazāk balstīts uz impulsīvu rīcību un ir mazāk atkarīgs no materiālu preču iegūšanas īpašumā.

| 3.6. | Digitalizācija ļauj paplašināt funkcionālās ekonomikas jomu, neierobežojot to ar sākotnējo ekskluzīvo “bizness biznesam” (B2B) jomu. Samazinot izplatīšanas un izvēršanas izmaksas, digitālie risinājumi ikvienam var sniegt funkcionālās ekonomikas risinājumus ļoti dažādās jomās (mūzika, mobilitāte, aprīkojums, mājokļi u. c.). Šajā nolūkā ir nekavējoties jāapsver un jāievieš piemērots nodokļu un normatīvais satvars, kas sekmētu līdzāspastāvēšanu ar pašreizējo ekonomikas modeli. |
| --- | --- |

3.6.

Digitalizācija ļauj paplašināt funkcionālās ekonomikas jomu, neierobežojot to ar sākotnējo ekskluzīvo “bizness biznesam” (B2B) jomu. Samazinot izplatīšanas un izvēršanas izmaksas, digitālie risinājumi ikvienam var sniegt funkcionālās ekonomikas risinājumus ļoti dažādās jomās (mūzika, mobilitāte, aprīkojums, mājokļi u. c.). Šajā nolūkā ir nekavējoties jāapsver un jāievieš piemērots nodokļu un normatīvais satvars, kas sekmētu līdzāspastāvēšanu ar pašreizējo ekonomikas modeli.

| 3.7. | Nesenie darbi un pieredze liecina, ka funkcionālās ekonomikas prakse ir veiksmīga un tiek pieņemta, ja risinājumi uzlabo lietotāja pieredzi un patērētāja dzīves kvalitāti ne tikai ekonomisko un vides kritēriju ziņā. Līdzbraukšanas piemērs liecina, ka šī sistēma ļauj atrisināt svarīgo jautājumu par stāvvietu pilsētas centrā, bet straumēšana rada iespēju tūlītēji piekļūt ļoti plašam katalogam. |
| --- | --- |

3.7.

Nesenie darbi un pieredze liecina, ka funkcionālās ekonomikas prakse ir veiksmīga un tiek pieņemta, ja risinājumi uzlabo lietotāja pieredzi un patērētāja dzīves kvalitāti ne tikai ekonomisko un vides kritēriju ziņā. Līdzbraukšanas piemērs liecina, ka šī sistēma ļauj atrisināt svarīgo jautājumu par stāvvietu pilsētas centrā, bet straumēšana rada iespēju tūlītēji piekļūt ļoti plašam katalogam.

4.   Traucējumi un ierobežojumi

| 4.1. | Atsevišķos gadījumos funkcionālā ekonomika var paātrināt patēriņa tempus un produkcijas atjaunošanu. Mobilo sakaru jomā vai transportlīdzekļu pārdošana ilgtermiņa nomai nav uzreiz skaidrs, ka šādi modeļi (ilgtermiņa noma ar iespēju parasti iegādāties transportlīdzekli) palīdz paildzināt preču izmantošanas laiku vai uzlabot to pārstrādi pēc izmantošanas. |
| --- | --- |

4.1.

Atsevišķos gadījumos funkcionālā ekonomika var paātrināt patēriņa tempus un produkcijas atjaunošanu. Mobilo sakaru jomā vai transportlīdzekļu pārdošana ilgtermiņa nomai nav uzreiz skaidrs, ka šādi modeļi (ilgtermiņa noma ar iespēju parasti iegādāties transportlīdzekli) palīdz paildzināt preču izmantošanas laiku vai uzlabot to pārstrādi pēc izmantošanas.

| 4.2. | Lai gan konkrētu piemēru īstenošana ir labāk zināma lielajos rūpniecības koncernos, tādas tradicionālās nozares kā lauksaimniecība, kurā, piemēram, izmanto kolektīvos iepirkumus, kā arī jaunuzņēmumi var palīdzēt nostiprināt un izplatīt sabiedrībā funkcionālo ekonomiku. Šķiet, ka arī MVU šajā koncepcijā un tās īstenošanā var rast jaunus risinājumus saviem klientiem. Arī struktūras, kas darbojas kā kooperatīvi, var sekmēt horizontālākus pārvaldības veidus, kuros pilnībā ir iesaistīts lietotājs. |
| --- | --- |

4.2.

Lai gan konkrētu piemēru īstenošana ir labāk zināma lielajos rūpniecības koncernos, tādas tradicionālās nozares kā lauksaimniecība, kurā, piemēram, izmanto kolektīvos iepirkumus, kā arī jaunuzņēmumi var palīdzēt nostiprināt un izplatīt sabiedrībā funkcionālo ekonomiku. Šķiet, ka arī MVU šajā koncepcijā un tās īstenošanā var rast jaunus risinājumus saviem klientiem. Arī struktūras, kas darbojas kā kooperatīvi, var sekmēt horizontālākus pārvaldības veidus, kuros pilnībā ir iesaistīts lietotājs.

| 4.3. | Samazinot preces vai pakalpojuma pieejamības izmaksas, funkcionālā ekonomika var radīt priekšrocības trūcīgākajiem iedzīvotājiem. Tā paredz zināmu elastību piekļuvē pakalpojumiem un precēm. Tomēr vienlaikus tā var arī palielināt trūcīgāko iedzīvotāju neaizsargātību, ja viņi vairs nespēj maksāt par kāda pakalpojuma piekļuves, lietošanas vai abonēšanas tiesībām. Šajā aspektā un pašreizējā situācijā, kad daudzās Eiropas valstīs pieaug nabadzība, īpašums var šķist labāka un drošāka izvēle trūcīgākajām sabiedrības grupām. Runājot par piekļuvi atsevišķām precēm un pakalpojumiem, nevienlīdzīga piekļuve ir saistīta ne tikai ar ekonomisko kapitālu (finanšu resursiem), bet arī kultūras un izglītības kapitālu (sociālā vide, izglītība). |
| --- | --- |

4.3.

Samazinot preces vai pakalpojuma pieejamības izmaksas, funkcionālā ekonomika var radīt priekšrocības trūcīgākajiem iedzīvotājiem. Tā paredz zināmu elastību piekļuvē pakalpojumiem un precēm. Tomēr vienlaikus tā var arī palielināt trūcīgāko iedzīvotāju neaizsargātību, ja viņi vairs nespēj maksāt par kāda pakalpojuma piekļuves, lietošanas vai abonēšanas tiesībām. Šajā aspektā un pašreizējā situācijā, kad daudzās Eiropas valstīs pieaug nabadzība, īpašums var šķist labāka un drošāka izvēle trūcīgākajām sabiedrības grupām. Runājot par piekļuvi atsevišķām precēm un pakalpojumiem, nevienlīdzīga piekļuve ir saistīta ne tikai ar ekonomisko kapitālu (finanšu resursiem), bet arī kultūras un izglītības kapitālu (sociālā vide, izglītība).

| 4.4. | Sabiedrības perspektīvā funkcionālā ekonomika var palielināt patērētāja, tātad iedzīvotāja atkarību no ekonomikas organizācijām vai attiecīgās tehniskās un ekonomiskās sistēmas. Reģistrējoties noteiktam pakalpojumam, piešķirto produktu ir sarežģīti vai pat neiespējami labot, mainīt, pārveidot u. c. Līdz ar to funkcionālā ekonomika var pastiprināt pakļautību ārējiem apstākļiem, ja lietotāji nav pietiekami iesaistīti produktu un risinājumu izstrādē. Būs jāmeklē un jāveicina ekonomikas un valdības modeļi, kas sekmē patērētāju autonomiju (izvēlē, praksē un lietojumā). |
| --- | --- |

4.4.

Sabiedrības perspektīvā funkcionālā ekonomika var palielināt patērētāja, tātad iedzīvotāja atkarību no ekonomikas organizācijām vai attiecīgās tehniskās un ekonomiskās sistēmas. Reģistrējoties noteiktam pakalpojumam, piešķirto produktu ir sarežģīti vai pat neiespējami labot, mainīt, pārveidot u. c. Līdz ar to funkcionālā ekonomika var pastiprināt pakļautību ārējiem apstākļiem, ja lietotāji nav pietiekami iesaistīti produktu un risinājumu izstrādē. Būs jāmeklē un jāveicina ekonomikas un valdības modeļi, kas sekmē patērētāju autonomiju (izvēlē, praksē un lietojumā).

| 4.5. | Digitalizācija ļauj paplašināt funkcionālās ekonomikas darbības jomu, iekļaujot tajā visus patērētājus. Tomēr digitalizācija rada arī vairākus jautājumus: vērtības pārņemšana atsevišķās platformās, nodokļu optimizācija vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, privātuma ievērošana (piemēram, izmantojot savāktos datus), ekonomiskā koncentrācija (platformu monopols) un ar darbu saistītus jautājumus (kā minēts 1.6. punktā). |
| --- | --- |

4.5.

Digitalizācija ļauj paplašināt funkcionālās ekonomikas darbības jomu, iekļaujot tajā visus patērētājus. Tomēr digitalizācija rada arī vairākus jautājumus: vērtības pārņemšana atsevišķās platformās, nodokļu optimizācija vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, privātuma ievērošana (piemēram, izmantojot savāktos datus), ekonomiskā koncentrācija (platformu monopols) un ar darbu saistītus jautājumus (kā minēts 1.6. punktā).

| 4.6. | Ņemot vērā visus šos riskus vai traucējumus, vienkārša pāreja uz “pakalpojumu ekonomiku” nevar pasargāt funkcionālo ekonomiku no šādiem riskiem. Tos var novērst ar integrētāku pieeju funkcionālajai ekonomikai, kurā vienlaikus apsvērta uzņēmuma pārvaldība, darbs, saikne ar teritoriju un patērētājs ņemts vērā jau pakalpojuma izstrādes sākumposmā un visā produkta aprites ciklā. |
| --- | --- |

4.6.

Ņemot vērā visus šos riskus vai traucējumus, vienkārša pāreja uz “pakalpojumu ekonomiku” nevar pasargāt funkcionālo ekonomiku no šādiem riskiem. Tos var novērst ar integrētāku pieeju funkcionālajai ekonomikai, kurā vienlaikus apsvērta uzņēmuma pārvaldība, darbs, saikne ar teritoriju un patērētājs ņemts vērā jau pakalpojuma izstrādes sākumposmā un visā produkta aprites ciklā.

| 4.7. | Tomēr attiecībā uz vairākiem minētajiem punktiem un jo īpaši konkurences vai privātuma aizsardzības jomā nepārprotami ir nepieciešama juridiska iejaukšanās. |
| --- | --- |

4.7.

Tomēr attiecībā uz vairākiem minētajiem punktiem un jo īpaši konkurences vai privātuma aizsardzības jomā nepārprotami ir nepieciešama juridiska iejaukšanās.

5.   Funkcionālās ekonomikas veicināšana Eiropā

| 5.1. | Ir daudzi iemesli, kāpēc Eiropas Savienībai ir jāpievēršas funkcionālās ekonomikas jautājumam. Tie ir saistīti ar vidi, sociālo un kultūras jomu, kā arī ar ekonomiku. Turklāt digitalizācijas izaicinājumi un plašākā nozīmē saikne ar jaunajiem ekonomikas modeļiem, piemēram, sadarbības ekonomiku, aprites ekonomiku u. c. šajā kontekstā ir nozīmīgi, ņemot vērā notikušo pārmaiņu ātrumu. |
| --- | --- |

5.1.

Ir daudzi iemesli, kāpēc Eiropas Savienībai ir jāpievēršas funkcionālās ekonomikas jautājumam. Tie ir saistīti ar vidi, sociālo un kultūras jomu, kā arī ar ekonomiku. Turklāt digitalizācijas izaicinājumi un plašākā nozīmē saikne ar jaunajiem ekonomikas modeļiem, piemēram, sadarbības ekonomiku, aprites ekonomiku u. c. šajā kontekstā ir nozīmīgi, ņemot vērā notikušo pārmaiņu ātrumu.

| 5.2. | Eiropā funkcionālā ekonomika ir līdzeklis, kā uzņēmumiem atjaunot pievienoto vērtību un veicināt intensīvus nodarbinātības risinājumus (jo īpaši lejupējus risinājumus uzturēšanas, remonta u. c. jomās, kā arī augšupējus risinājumus inovatīvu ekonomikas modeļu izstrādē un saistīto pakalpojumu radīšanā), kā arī pastiprināt atsevišķu nozaru konkurētspēju. Izstrādājot patērētāju vajadzībām atbilstošāku pakalpojumu piedāvājumus, nevis standartizētu un vāji pielāgotu produkciju, funkcionālā ekonomika var ļaut atjaunot uzticību starp uzņēmumiem un patērētājiem un atjaunot patēriņa nozīmi. |
| --- | --- |

5.2.

Eiropā funkcionālā ekonomika ir līdzeklis, kā uzņēmumiem atjaunot pievienoto vērtību un veicināt intensīvus nodarbinātības risinājumus (jo īpaši lejupējus risinājumus uzturēšanas, remonta u. c. jomās, kā arī augšupējus risinājumus inovatīvu ekonomikas modeļu izstrādē un saistīto pakalpojumu radīšanā), kā arī pastiprināt atsevišķu nozaru konkurētspēju. Izstrādājot patērētāju vajadzībām atbilstošāku pakalpojumu piedāvājumus, nevis standartizētu un vāji pielāgotu produkciju, funkcionālā ekonomika var ļaut atjaunot uzticību starp uzņēmumiem un patērētājiem un atjaunot patēriņa nozīmi.

| 5.3. | Lai arī lielo uzņēmumu inovāciju dienesti, teritorijas un liela daļa ekspertu pauž atbalstu funkcionālās ekonomikas sekmēšanai, Eiropas vājā dinamika ir pārsteidzoša. Neskatoties uz to, ka funkcionālā ekonomika ir aprites ekonomikas pamatā, tā nav pat pieminēta Komisijas nesenajā ziņojumā “Noslēgt aprites loku”, kas veltīts šai tēmai. |
| --- | --- |

5.3.

Lai arī lielo uzņēmumu inovāciju dienesti, teritorijas un liela daļa ekspertu pauž atbalstu funkcionālās ekonomikas sekmēšanai, Eiropas vājā dinamika ir pārsteidzoša. Neskatoties uz to, ka funkcionālā ekonomika ir aprites ekonomikas pamatā, tā nav pat pieminēta Komisijas nesenajā ziņojumā “Noslēgt aprites loku”, kas veltīts šai tēmai.

| 5.3.1. | Neskatoties uz šīm neskaidrībām un ierobežojumiem, politiskās un ekonomiskās nenoteiktības situācijā, kas pašlaik vērojama Eiropā, funkcionālā ekonomika Eiropai rada iespēju uzsvērt un attīstīt daudzu dalībnieku zinātību un prasmes. |
| --- | --- |

5.3.1.

Neskatoties uz šīm neskaidrībām un ierobežojumiem, politiskās un ekonomiskās nenoteiktības situācijā, kas pašlaik vērojama Eiropā, funkcionālā ekonomika Eiropai rada iespēju uzsvērt un attīstīt daudzu dalībnieku zinātību un prasmes.

Briselē, 2016. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  OV C 264, 20.7.2016, 98. lpp..

1

(2)  OV C 177, 11.6.2014., 1. lpp.

2

(3)  OV C 13, 15.1.2016, 26. lpp..

3

(4)  OV C 303, 19.8.2016., 36. lpp.

4

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/6

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Inovatīvu un strauji augošu uzņēmumu veicināšana”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2017/C 075/02)

| Ziņotājs: | Antonio GARCÍA DEL RIEGO |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Antonio GARCÍA DEL RIEGO

| Pilnsapulces lēmums | 21.1.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 29. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 29.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 220/1/8 |

Pilnsapulces lēmums

21.1.2016.

Juridiskais pamats

Reglamenta 29. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

220/1/8

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK mudina Komisiju turpināt tādu politikas priekšlikumu izstrādi, kuru mērķis ir veicināt inovatīvu un strauji augošu uzņēmumu veidošanu, un ierosina, ka šīs iniciatīvas būtu jāīsteno, jāvada un jākoordinē vienai struktūrvienībai, kas atbild par novērtēšanu, uzraudzību un sinerģijas panākšanu starp inovatīvām dažādu ģenerāldirektorātu politikas nostādnēm. Ar minētajiem politikas priekšlikumiem būtu jānostiprina vienotais tirgus, kopas un ekosistēmas, kurās tiek veidoti inovatīvi jaunuzņēmumi, jāveido pašu kapitāla daļa Eiropas kapitāla tirgos, jāmudina akadēmiskajās programmās orientēties uz nākotnes darbvietām un jāsamazina izmaksas un birokrātija, kas saistīta ar jaunas uzņēmējdarbības sākšanu. |
| --- | --- |

1.1.

EESK mudina Komisiju turpināt tādu politikas priekšlikumu izstrādi, kuru mērķis ir veicināt inovatīvu un strauji augošu uzņēmumu veidošanu, un ierosina, ka šīs iniciatīvas būtu jāīsteno, jāvada un jākoordinē vienai struktūrvienībai, kas atbild par novērtēšanu, uzraudzību un sinerģijas panākšanu starp inovatīvām dažādu ģenerāldirektorātu politikas nostādnēm. Ar minētajiem politikas priekšlikumiem būtu jānostiprina vienotais tirgus, kopas un ekosistēmas, kurās tiek veidoti inovatīvi jaunuzņēmumi, jāveido pašu kapitāla daļa Eiropas kapitāla tirgos, jāmudina akadēmiskajās programmās orientēties uz nākotnes darbvietām un jāsamazina izmaksas un birokrātija, kas saistīta ar jaunas uzņēmējdarbības sākšanu.

| 1.1.1. | Komisijai būtu jāturpina spēkā esošo noteikumu uzraudzība attiecībā uz vienoto tirgu: ilgtermiņa saskaņošanas projekti, piemēram, grāmatvedības un maksātnespējas standarti, profesionālo un akadēmisko kvalifikāciju automātiska atzīšana, vienotā tirgus stratēģijas straujāka īstenošana un kapitāla tirgu savienības iniciatīvas (1) pilnīga īstenošana lielā mērā palīdzētu ES izmantot visas iespējas, ko sniedz patiesi vienots tirgus. Ar vienkāršiem un efektīviem pārrobežu līgumu noteikumiem varētu sekmēt pārrobežu e-komerciju, samazinot patērētāju aizsardzības tiesību sadrumstalotību, kā arī atbilstības izmaksas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.1.1.

Komisijai būtu jāturpina spēkā esošo noteikumu uzraudzība attiecībā uz vienoto tirgu: ilgtermiņa saskaņošanas projekti, piemēram, grāmatvedības un maksātnespējas standarti, profesionālo un akadēmisko kvalifikāciju automātiska atzīšana, vienotā tirgus stratēģijas straujāka īstenošana un kapitāla tirgu savienības iniciatīvas (1) pilnīga īstenošana lielā mērā palīdzētu ES izmantot visas iespējas, ko sniedz patiesi vienots tirgus. Ar vienkāršiem un efektīviem pārrobežu līgumu noteikumiem varētu sekmēt pārrobežu e-komerciju, samazinot patērētāju aizsardzības tiesību sadrumstalotību, kā arī atbilstības izmaksas uzņēmumiem.

| 1.1.2. | Jāturpina pašu kapitāla finansējuma palielināšana, lai atbalstītu jaunuzņēmumus to izveides posmā. Tas ietver arī neitrālāku nodokļu sistēmu, kurā pret parādu un pašu kapitāla finansējumu ir vienāda attieksme, jo tiek pieļauti procentu un dividenžu maksājumu atskaitījumi (2). Jaunuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izmantot “akciju iespējas” paketes talantīgu darbinieku piesaistīšanai un paturēšanai darbā. |
| --- | --- |

1.1.2.

Jāturpina pašu kapitāla finansējuma palielināšana, lai atbalstītu jaunuzņēmumus to izveides posmā. Tas ietver arī neitrālāku nodokļu sistēmu, kurā pret parādu un pašu kapitāla finansējumu ir vienāda attieksme, jo tiek pieļauti procentu un dividenžu maksājumu atskaitījumi (2). Jaunuzņēmumiem vajadzētu būt iespējai izmantot “akciju iespējas” paketes talantīgu darbinieku piesaistīšanai un paturēšanai darbā.

| 1.1.3. | Būtu jāveido un jāpopularizē pašu kapitāla kultūra, izmantojot arī izglītojošas un neleģislatīvas iniciatīvas. Eiropas finanšu sistēmai jāattīsta privātiem ieguldītājiem piemēroti likvīdi ieguldījumu produkti ar mērķi mudināt minētos ieguldītājus investēt inovatīvos mazos uzņēmumos. |
| --- | --- |

1.1.3.

Būtu jāveido un jāpopularizē pašu kapitāla kultūra, izmantojot arī izglītojošas un neleģislatīvas iniciatīvas. Eiropas finanšu sistēmai jāattīsta privātiem ieguldītājiem piemēroti likvīdi ieguldījumu produkti ar mērķi mudināt minētos ieguldītājus investēt inovatīvos mazos uzņēmumos.

| 1.1.4. | Lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem un neradītu tiem liekas izmaksas un nelietderīgu laika patēriņu, būtiska ir arī nevajadzīgas birokrātijas un pārmērīgas reglamentēšanas samazināšana. |
| --- | --- |

1.1.4.

Lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem un neradītu tiem liekas izmaksas un nelietderīgu laika patēriņu, būtiska ir arī nevajadzīgas birokrātijas un pārmērīgas reglamentēšanas samazināšana.

| 1.1.5. | Īstenojot jaunus politikas pasākumus, kuru mērķis ir padarīt ES pievilcīgu jauniem talantiem, dalībvalstīs aktīvāk jāmeklē jauni veidi sadarbībai starp universitātēm un uzņēmumiem, iesaistot lielos rūpniekus un mazos uzņēmumus. |
| --- | --- |

1.1.5.

Īstenojot jaunus politikas pasākumus, kuru mērķis ir padarīt ES pievilcīgu jauniem talantiem, dalībvalstīs aktīvāk jāmeklē jauni veidi sadarbībai starp universitātēm un uzņēmumiem, iesaistot lielos rūpniekus un mazos uzņēmumus.

| 1.1.5.1. | EESK aicina Komisiju atcelt visus juridiskos ierobežojumus studentu un jauno uzņēmēju apmaiņai (3), piemēram, izveidojot Erasmus programmu jaunajiem uzņēmējiem. |
| --- | --- |

1.1.5.1.

EESK aicina Komisiju atcelt visus juridiskos ierobežojumus studentu un jauno uzņēmēju apmaiņai (3), piemēram, izveidojot Erasmus programmu jaunajiem uzņēmējiem.

| 1.1.5.2. | Nolūkā palielināt daudzsološu uzņēmējsabiedrību informētību EESK atbalsta tādas informatīvas datubāzes izveidi, kas būtu balstīta uz tiešsaistes platformu un integrēta Eiropas Investīciju konsultāciju centrā (EIKC) un Eiropas Investīciju projektu portālā (EIPP) (4). Tajā varētu iekļaut strauji augošus dažādu nozaru ES uzņēmumus, kas būtu izraudzīti, pamatojoties uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, un tas dotu iespēju uzņēmumus savstarpēji salīdzināt un salīdzinoši novērtēt. |
| --- | --- |

1.1.5.2.

Nolūkā palielināt daudzsološu uzņēmējsabiedrību informētību EESK atbalsta tādas informatīvas datubāzes izveidi, kas būtu balstīta uz tiešsaistes platformu un integrēta Eiropas Investīciju konsultāciju centrā (EIKC) un Eiropas Investīciju projektu portālā (EIPP) (4). Tajā varētu iekļaut strauji augošus dažādu nozaru ES uzņēmumus, kas būtu izraudzīti, pamatojoties uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, un tas dotu iespēju uzņēmumus savstarpēji salīdzināt un salīdzinoši novērtēt.

| 1.1.6. | EESK uzskata, ka apmaiņa ar labu praksi un tās novērtēšana sniedz vērtīgas atziņas eksperimentēšanai ar jaunu politiku (5). |
| --- | --- |

1.1.6.

EESK uzskata, ka apmaiņa ar labu praksi un tās novērtēšana sniedz vērtīgas atziņas eksperimentēšanai ar jaunu politiku (5).

| 1.2. | Lai veicinātu tehnoloģiju pārņemšanu no akadēmiskajām mācību iestādēm un pētniecības centriem, Eiropas Investīciju fondu (EIF) un Eiropas Investīciju banku (EIB) aicina atbalstīt inovatīvus uzņēmumus, nodrošinot īpašu riska un sagatavošanas kapitālu. To varētu strukturēt pirmā aizdevuma garantijas veidā, kas palīdzētu pārvarēt sākotnējo pretestību privātam finansējumam. |
| --- | --- |

1.2.

Lai veicinātu tehnoloģiju pārņemšanu no akadēmiskajām mācību iestādēm un pētniecības centriem, Eiropas Investīciju fondu (EIF) un Eiropas Investīciju banku (EIB) aicina atbalstīt inovatīvus uzņēmumus, nodrošinot īpašu riska un sagatavošanas kapitālu. To varētu strukturēt pirmā aizdevuma garantijas veidā, kas palīdzētu pārvarēt sākotnējo pretestību privātam finansējumam.

| 1.3. | Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (ESIF), kas ir no Eiropas Savienības garantijām un Eiropas Investīciju bankas kapitāla veidots fonds ar līdzekļiem 21 miljarda euro apmērā, būtu jāsniedz izšķirīgs atbalsts, palīdzot inovatīviem projektiem palielināt apjomu un nonākt tirgū. Turklāt ESIF varētu būt paraugs turpmākajiem ES budžetiem, virzoties no tradicionālās projektu finansēšanas metodes, kas balstīta uz dotācijām, uz efektīvāku modeli, kurš vērsts uz investīcijām un kurš dotu iespēju nodrošināt projektiem kolektīvo mikrofinansējumu. ESIF ir sekmīgi finansējis salīdzinoši riskantas jomas, kuras viegli būtu varēts atstāt novārtā (6). |
| --- | --- |

1.3.

Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (ESIF), kas ir no Eiropas Savienības garantijām un Eiropas Investīciju bankas kapitāla veidots fonds ar līdzekļiem 21 miljarda euro apmērā, būtu jāsniedz izšķirīgs atbalsts, palīdzot inovatīviem projektiem palielināt apjomu un nonākt tirgū. Turklāt ESIF varētu būt paraugs turpmākajiem ES budžetiem, virzoties no tradicionālās projektu finansēšanas metodes, kas balstīta uz dotācijām, uz efektīvāku modeli, kurš vērsts uz investīcijām un kurš dotu iespēju nodrošināt projektiem kolektīvo mikrofinansējumu. ESIF ir sekmīgi finansējis salīdzinoši riskantas jomas, kuras viegli būtu varēts atstāt novārtā (6).

| 1.4. | EESK aicina paplašināt ieguldījumu politikas instrumentu kopumu nolūkā stimulēt investīcijas izaugsmes posmā – tostarp “asimetriskos fondus”, kas dažādu kategoriju ieguldītājiem aktīvos nodrošinās atšķirīgus ienākumus, – un alternatīvus finanšu instrumentus, piemēram, kolektīvo finansēšanu (7). Lai veicinātu Eiropas MVU piekļuvi tirgiem, būtu jāapsver arī pakārtotu tirgu izveide. |
| --- | --- |

1.4.

EESK aicina paplašināt ieguldījumu politikas instrumentu kopumu nolūkā stimulēt investīcijas izaugsmes posmā – tostarp “asimetriskos fondus”, kas dažādu kategoriju ieguldītājiem aktīvos nodrošinās atšķirīgus ienākumus, – un alternatīvus finanšu instrumentus, piemēram, kolektīvo finansēšanu (7). Lai veicinātu Eiropas MVU piekļuvi tirgiem, būtu jāapsver arī pakārtotu tirgu izveide.

| 1.5. | Komisijai būtu jārisina jautājums par Eiropas un ASV regulējuma asimetriju attiecībā uz pieeju investīcijām programmatūrā un jālikvidē reglamentējošie ierobežojumi, kas kavē Eiropas finanšu nozares ieguldījumus digitālās ekonomikas attīstībā. |
| --- | --- |

1.5.

Komisijai būtu jārisina jautājums par Eiropas un ASV regulējuma asimetriju attiecībā uz pieeju investīcijām programmatūrā un jālikvidē reglamentējošie ierobežojumi, kas kavē Eiropas finanšu nozares ieguldījumus digitālās ekonomikas attīstībā.

2.   Pašreizējā stāvokļa analīze

| 2.1. | Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas pamatelements, kas ievērojami veicina darbvietu izveidi un ekonomikas izaugsmi (8). |
| --- | --- |

2.1.

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas pamatelements, kas ievērojami veicina darbvietu izveidi un ekonomikas izaugsmi (8).

| 2.1.1. | Eiropas Savienībā 2015. gadā vairāk nekā 22,3 miljoni MVU veidoja 99,8 % no visām nefinanšu sabiedrībām, nodarbināja 90 miljonus cilvēku (66,9 % no kopējā nodarbināto skaita), radīja 57,8 % no kopējās pievienotās vērtības (9) un nodrošināja 85 % no jaunām darbvietām. Eiropas uzdevums ir nodrošināt, lai tiktu veidoti jauni MVU, kas kompensētu tos 200 000 uzņēmumus, kuri katru gadu bankrotē (10), ietekmējot 1,7 miljonus darba ņēmēju. Tomēr turpmākai ekonomikas izaugsmei nozīmīgāki ir tie uzņēmumi, kuri vēlas ieviest jauninājumus, attīstīties un eksportēt. |
| --- | --- |

2.1.1.

Eiropas Savienībā 2015. gadā vairāk nekā 22,3 miljoni MVU veidoja 99,8 % no visām nefinanšu sabiedrībām, nodarbināja 90 miljonus cilvēku (66,9 % no kopējā nodarbināto skaita), radīja 57,8 % no kopējās pievienotās vērtības (9) un nodrošināja 85 % no jaunām darbvietām. Eiropas uzdevums ir nodrošināt, lai tiktu veidoti jauni MVU, kas kompensētu tos 200 000 uzņēmumus, kuri katru gadu bankrotē (10), ietekmējot 1,7 miljonus darba ņēmēju. Tomēr turpmākai ekonomikas izaugsmei nozīmīgāki ir tie uzņēmumi, kuri vēlas ieviest jauninājumus, attīstīties un eksportēt.

| 2.2. | Straujas izaugsmes jaunuzņēmumu izveidei ir izšķirīga nozīme, jo šādi uzņēmumi ir vērsti uz inovāciju strauji augošās nozarēs, kurām ir augsta pievienotā vērtība. Tie ir uzņēmumi, kuri radīs darbvietas nākotnē un veicinās ražīguma palielināšanu, kam ir liela nozīme dzīves līmeņa paaugstināšanā. Lai gan dažās jomās Eiropa ir guvusi panākumus, tā atpaliek virzībā no sākumposma uz paplašināšanas posmu, kam rezultātā būtu jārada Eiropai vajadzīgā izaugsme un nodarbinātība (11). |
| --- | --- |

2.2.

Straujas izaugsmes jaunuzņēmumu izveidei ir izšķirīga nozīme, jo šādi uzņēmumi ir vērsti uz inovāciju strauji augošās nozarēs, kurām ir augsta pievienotā vērtība. Tie ir uzņēmumi, kuri radīs darbvietas nākotnē un veicinās ražīguma palielināšanu, kam ir liela nozīme dzīves līmeņa paaugstināšanā. Lai gan dažās jomās Eiropa ir guvusi panākumus, tā atpaliek virzībā no sākumposma uz paplašināšanas posmu, kam rezultātā būtu jārada Eiropai vajadzīgā izaugsme un nodarbinātība (11).

| 2.3. | Šajā pašiniciatīvas atzinumā galvenā uzmanība pievērsta straujas izaugsmes uzņēmumiem, proti, strauji augošiem uzņēmumiem, kuru darbinieku skaits (vai apgrozījums) trīs gadu periodā ik gadu palielinās vairāk nekā par 20 % un kuros apsekojuma perioda sākumā nodarbināti desmit vai vairāk darbinieku (12). Šo uzņēmumu raksturīgākā iezīme ir tā, ka tie izmanto ļoti elastīgus un mērogojamus uzņēmējdarbības modeļus. Mērogojamība ir izaugsmes spēja attiecībā uz piekļuvi tirgum, ieņēmumiem un struktūru, ko izraisa, piemēram, uzņēmējdarbības modeļa strauja replikācija dažādos tirgos vai jauni pārvaldības paņēmieni. |
| --- | --- |

2.3.

Šajā pašiniciatīvas atzinumā galvenā uzmanība pievērsta straujas izaugsmes uzņēmumiem, proti, strauji augošiem uzņēmumiem, kuru darbinieku skaits (vai apgrozījums) trīs gadu periodā ik gadu palielinās vairāk nekā par 20 % un kuros apsekojuma perioda sākumā nodarbināti desmit vai vairāk darbinieku (12). Šo uzņēmumu raksturīgākā iezīme ir tā, ka tie izmanto ļoti elastīgus un mērogojamus uzņēmējdarbības modeļus. Mērogojamība ir izaugsmes spēja attiecībā uz piekļuvi tirgum, ieņēmumiem un struktūru, ko izraisa, piemēram, uzņēmējdarbības modeļa strauja replikācija dažādos tirgos vai jauni pārvaldības paņēmieni.

| 2.3.1. | ESAO pētījumā par 11 valstīm (13) konstatēts, ka paplašināšanās posmā esošo uzņēmumu īpatsvars visās 11 valstīs bija mazāks par 10 % no kopējā uzņēmumu skaita šajās valstīs, taču tie bija radījuši gandrīz divas trešdaļas no visām jaunajām darbvietām (14). |
| --- | --- |

2.3.1.

ESAO pētījumā par 11 valstīm (13) konstatēts, ka paplašināšanās posmā esošo uzņēmumu īpatsvars visās 11 valstīs bija mazāks par 10 % no kopējā uzņēmumu skaita šajās valstīs, taču tie bija radījuši gandrīz divas trešdaļas no visām jaunajām darbvietām (14).

| 2.4. | Jaunuzņēmumi īstermiņā mēdz būt mazāk ienesīgi un ir atkarīgi no ārējā finansējuma. Ja šādi inovatīvi uzņēmumi nespēj finansēt savus paplašināšanās plānus, tie nespēj augt un tiem raksturīgā ražīguma palielināšanas un darbvietu radīšanas spēja var kļūt ierobežota. |
| --- | --- |

2.4.

Jaunuzņēmumi īstermiņā mēdz būt mazāk ienesīgi un ir atkarīgi no ārējā finansējuma. Ja šādi inovatīvi uzņēmumi nespēj finansēt savus paplašināšanās plānus, tie nespēj augt un tiem raksturīgā ražīguma palielināšanas un darbvietu radīšanas spēja var kļūt ierobežota.

| 2.4.1. | Pasaules Bankas veiktajā analīzē (15) lēsts, ka vidējais MVU ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvars attīstītajos tirgos 2007. gadā bija 6,93 %, kas ir divas reizes vairāk par lielo uzņēmumu aizdevumiem, kuru īpatsvars ir 2,54 %. Ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvars ļoti strauji palielinājās krīzes laikā Portugālē, Spānijā, Itālijā un Īrijā – līdz 10–25 %. |
| --- | --- |

2.4.1.

Pasaules Bankas veiktajā analīzē (15) lēsts, ka vidējais MVU ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvars attīstītajos tirgos 2007. gadā bija 6,93 %, kas ir divas reizes vairāk par lielo uzņēmumu aizdevumiem, kuru īpatsvars ir 2,54 %. Ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvars ļoti strauji palielinājās krīzes laikā Portugālē, Spānijā, Itālijā un Īrijā – līdz 10–25 %.

| 2.4.1.1. | Politika, kas mudina bankas izsniegt aizdevumus arī riskantākiem uzņēmumiem, jo īpaši uzņēmumiem agrīnās darbības posmā, kuriem ir ierobežots nodrošinājums, varētu radīt daudzas riskantas bankas, kredītresursu pieejamības ierobežošanu un aizvien lielāku finanšu nestabilitāti (16). |
| --- | --- |

2.4.1.1.

Politika, kas mudina bankas izsniegt aizdevumus arī riskantākiem uzņēmumiem, jo īpaši uzņēmumiem agrīnās darbības posmā, kuriem ir ierobežots nodrošinājums, varētu radīt daudzas riskantas bankas, kredītresursu pieejamības ierobežošanu un aizvien lielāku finanšu nestabilitāti (16).

| 2.5. | Eiropai galvenā uzmanība jāpievērš tam, lai raiti darbotos finansēšanas modeļa maiņa, kas šobrīd ir traucēta. |
| --- | --- |

2.5.

Eiropai galvenā uzmanība jāpievērš tam, lai raiti darbotos finansēšanas modeļa maiņa, kas šobrīd ir traucēta.

| 2.5.1. | Finansēšanas modeļa maiņa notiek četros posmos: darbības uzsākuma posms (finansē ar dotācijām, sagatavošanas kapitālu, ģimene un draugi); pašu kapitāla izaugsmes posms (kolektīvā finansēšana, mikrofinansēšana, komerceņģeļi); noturīga izaugsme (vērtspapīrošana, privātais pašu kapitāls, riska kapitāls, institucionālie investori, privātā sektora parādu izvietojums) un izejas posms (iegāde, publiskie pašu kapitāla tirgi). |
| --- | --- |

2.5.1.

Finansēšanas modeļa maiņa notiek četros posmos: darbības uzsākuma posms (finansē ar dotācijām, sagatavošanas kapitālu, ģimene un draugi); pašu kapitāla izaugsmes posms (kolektīvā finansēšana, mikrofinansēšana, komerceņģeļi); noturīga izaugsme (vērtspapīrošana, privātais pašu kapitāls, riska kapitāls, institucionālie investori, privātā sektora parādu izvietojums) un izejas posms (iegāde, publiskie pašu kapitāla tirgi).

3.   Pamatnosacījumi tādas ekosistēmas izveidei, kas labvēlīga straujai izaugsmei

| 3.1. | Veiksmīgām inovācijas ekosistēmām, kas veicina straujas izaugsmes uzņēmumu izveidi, ir raksturīgi stabili, savstarpēji saistīti pētniecības un izglītības iestāžu, lielrūpnieku, riska kapitāla ieguldītāju, kā arī radošu personību un talantīgu uzņēmēju tīkli (17). |
| --- | --- |

3.1.

Veiksmīgām inovācijas ekosistēmām, kas veicina straujas izaugsmes uzņēmumu izveidi, ir raksturīgi stabili, savstarpēji saistīti pētniecības un izglītības iestāžu, lielrūpnieku, riska kapitāla ieguldītāju, kā arī radošu personību un talantīgu uzņēmēju tīkli (17).

| 3.1.1. | Jaunuzņēmumi parasti veidojas tehnoloģiju centros, kas izveidoti pie vadošajām universitātēm, kuras ir galvenās dalībnieces dinamiskas uzņēmējdarbības vides izveidē, jo tās rada augsni talantiem gan studentu, gan akadēmiķu vidū. Spēcīgas, cieši savienotas kopas palielina uzņēmumu produktivitāti, nosaka inovāciju virzienu un tempu un stimulē jaunu uzņēmumu izveidi. ASV un Ķīna, kā arī atsevišķi centri Eiropā ilgstoši cīnās par to, lai piesaistītu talantus un kapitālu un sekmētu inovāciju. |
| --- | --- |

3.1.1.

Jaunuzņēmumi parasti veidojas tehnoloģiju centros, kas izveidoti pie vadošajām universitātēm, kuras ir galvenās dalībnieces dinamiskas uzņēmējdarbības vides izveidē, jo tās rada augsni talantiem gan studentu, gan akadēmiķu vidū. Spēcīgas, cieši savienotas kopas palielina uzņēmumu produktivitāti, nosaka inovāciju virzienu un tempu un stimulē jaunu uzņēmumu izveidi. ASV un Ķīna, kā arī atsevišķi centri Eiropā ilgstoši cīnās par to, lai piesaistītu talantus un kapitālu un sekmētu inovāciju.

| 3.1.2. | Tomēr Eiropas darba tirgu sadrumstalotība kavē pāreju no jaunuzņēmumiem uz straujas izaugsmes uzņēmumiem. Tādēļ ārkārtīgi svarīgi ir veicināt darbaspēka mobilitāti visā ES, kā arī piesaistīt talantus no trešām valstīm, kas darbojas kā magnēts, tādējādi radot pozitīvās mijiedarbības ciklu. |
| --- | --- |

3.1.2.

Tomēr Eiropas darba tirgu sadrumstalotība kavē pāreju no jaunuzņēmumiem uz straujas izaugsmes uzņēmumiem. Tādēļ ārkārtīgi svarīgi ir veicināt darbaspēka mobilitāti visā ES, kā arī piesaistīt talantus no trešām valstīm, kas darbojas kā magnēts, tādējādi radot pozitīvās mijiedarbības ciklu.

| 3.1.3. | Varētu paplašināt programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”. Tā atbilst vadošajam principam par izaugsmi un nodarbinātību, kā arī tā ir iniciatīva, kas sekmētu mobilitāti un gūtu atsaucību uzņēmējdarbības aprindās. |
| --- | --- |

3.1.3.

Varētu paplašināt programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”. Tā atbilst vadošajam principam par izaugsmi un nodarbinātību, kā arī tā ir iniciatīva, kas sekmētu mobilitāti un gūtu atsaucību uzņēmējdarbības aprindās.

| 3.1.3.1. | Lai piesaistītu talantus no trešām valstīm, nesen ir pieņemtas dažas rīcībpolitikas. Zilā karte, kas tika ieviesta 2009. gadā, ir paātrinājusi kvalificētu darba ņēmēju ieceļošanu nolūkā strādāt pie ES darba devēja (18). Valsts līmenī dažas Eiropas valstis jau ir izstrādājušas īpašas vīzu procedūras uzņēmējiem, un arī pārējās valstis sāk šādu procedūru ieviešanu (19). |
| --- | --- |

3.1.3.1.

Lai piesaistītu talantus no trešām valstīm, nesen ir pieņemtas dažas rīcībpolitikas. Zilā karte, kas tika ieviesta 2009. gadā, ir paātrinājusi kvalificētu darba ņēmēju ieceļošanu nolūkā strādāt pie ES darba devēja (18). Valsts līmenī dažas Eiropas valstis jau ir izstrādājušas īpašas vīzu procedūras uzņēmējiem, un arī pārējās valstis sāk šādu procedūru ieviešanu (19).

| 3.1.4. | Īpaši veiksmīgs tehnoloģiju centra piemērs ir Apvienotās Karalistes Oxbridge – ietekmes reģions, kurš ietver Oksfordas Universitāti un Kembridžas Universitāti. Ieilgušajā ekonomikas lejupslīdes un stagnācijas periodā no 2008. līdz 2012. gadam augsto tehnoloģiju kopiena Apvienotajā Karalistē turpināja paplašināties un ieviest jauninājumus (20). |
| --- | --- |

3.1.4.

Īpaši veiksmīgs tehnoloģiju centra piemērs ir Apvienotās Karalistes Oxbridge – ietekmes reģions, kurš ietver Oksfordas Universitāti un Kembridžas Universitāti. Ieilgušajā ekonomikas lejupslīdes un stagnācijas periodā no 2008. līdz 2012. gadam augsto tehnoloģiju kopiena Apvienotajā Karalistē turpināja paplašināties un ieviest jauninājumus (20).

| 3.1.4.1. | Daudzām Eiropas universitātēm tomēr nav vajadzīgā prestiža, struktūras vai vēlmes, lai radītu apstākļus uzņēmumu izaugsmei universitāšu pilsētiņās vai panāktu, ka valdības atbalsta šo programmu (21). Universitāšu vadītājiem un valdībai būtu jāveido saikne ar nozarēm, veicot ieguldījumus tehnoloģiju pārneses birojos un uzņēmējdarbības izglītībā (22). |
| --- | --- |

3.1.4.1.

Daudzām Eiropas universitātēm tomēr nav vajadzīgā prestiža, struktūras vai vēlmes, lai radītu apstākļus uzņēmumu izaugsmei universitāšu pilsētiņās vai panāktu, ka valdības atbalsta šo programmu (21). Universitāšu vadītājiem un valdībai būtu jāveido saikne ar nozarēm, veicot ieguldījumus tehnoloģiju pārneses birojos un uzņēmējdarbības izglītībā (22).

| 3.1.5. | Jauni uzņēmumi, kas pēc tehnoloģiju pārneses no universitātēm izdalīti no jau esošiem uzņēmumiem, saskaras ar izaugsmes grūtībām naudas un specializētas pārvaldības trūkuma dēļ. Tāpēc izšķiroša nozīme ir tam, ka šādi uzņēmumi var paļauties uz institucionālo publiskā sektora atbalstu nolūkā pārvarēt privātā sektora finansējuma sniedzēju sākotnējo nevēlēšanos ieguldīt līdzekļus no jau esošiem uzņēmumiem izdalītos jaunos uzņēmumos, kuriem ir tehnisks profils, jo šādus uzņēmumus uzskata par pārāk tehniskiem un riskantiem, un bieži vien tos pat neizprot. |
| --- | --- |

3.1.5.

Jauni uzņēmumi, kas pēc tehnoloģiju pārneses no universitātēm izdalīti no jau esošiem uzņēmumiem, saskaras ar izaugsmes grūtībām naudas un specializētas pārvaldības trūkuma dēļ. Tāpēc izšķiroša nozīme ir tam, ka šādi uzņēmumi var paļauties uz institucionālo publiskā sektora atbalstu nolūkā pārvarēt privātā sektora finansējuma sniedzēju sākotnējo nevēlēšanos ieguldīt līdzekļus no jau esošiem uzņēmumiem izdalītos jaunos uzņēmumos, kuriem ir tehnisks profils, jo šādus uzņēmumus uzskata par pārāk tehniskiem un riskantiem, un bieži vien tos pat neizprot.

| 3.2. | Neraugoties uz aptuveni vienādo izglītības līmeni, eiropieši veido jaunus uzņēmumus ievērojami retāk nekā amerikāņi. Tam ir dažādi iemesli, tostarp lielā mērā nevēlēšanās uzņemties risku, administratīvais slogs, nepietiekami attīstīta otrās iespējas kultūra, nepietiekami izstrādātas ar uzņēmējdarbību saistītas izglītības programmas un privātā kapitāla kultūras trūkums. Uzmanība būtu jāpievērš arī uzņēmējdarbības kultūras agrīnai attīstīšanai pamatskolas un vidusskolas līmenī. |
| --- | --- |

3.2.

Neraugoties uz aptuveni vienādo izglītības līmeni, eiropieši veido jaunus uzņēmumus ievērojami retāk nekā amerikāņi. Tam ir dažādi iemesli, tostarp lielā mērā nevēlēšanās uzņemties risku, administratīvais slogs, nepietiekami attīstīta otrās iespējas kultūra, nepietiekami izstrādātas ar uzņēmējdarbību saistītas izglītības programmas un privātā kapitāla kultūras trūkums. Uzmanība būtu jāpievērš arī uzņēmējdarbības kultūras agrīnai attīstīšanai pamatskolas un vidusskolas līmenī.

| 3.2.1. | Patiesībā saistībā ar jaunu uzņēmumu veidošanu eiropiešus visvairāk biedē bankrota risks – 43 % Eiropā salīdzinājumā ar 19 % ASV. ASV (23) vēlmi uzņemties risku veicina pietiekami efektīvs uzņēmumu bankrota režīms, kas nav represīvs, kā arī tas, ka nesekmīgu uzņēmējdarbību kopumā vairāk akceptē un samierinās ar to. Uzņēmējdarbības kultūras pilnveidei vajadzētu kļūt par politikas veidotāju, kā arī izglītības iestāžu prioritāti. |
| --- | --- |

3.2.1.

Patiesībā saistībā ar jaunu uzņēmumu veidošanu eiropiešus visvairāk biedē bankrota risks – 43 % Eiropā salīdzinājumā ar 19 % ASV. ASV (23) vēlmi uzņemties risku veicina pietiekami efektīvs uzņēmumu bankrota režīms, kas nav represīvs, kā arī tas, ka nesekmīgu uzņēmējdarbību kopumā vairāk akceptē un samierinās ar to. Uzņēmējdarbības kultūras pilnveidei vajadzētu kļūt par politikas veidotāju, kā arī izglītības iestāžu prioritāti.

| 3.2.1.1. | Jaunākie pētījumi liecina, ka uzņēmumiem, ko nodibinājuši uzņēmēji, kuri veido uzņēmumu otro reizi, ir lielāks apgrozījums, nodarbinātības pieaugums un lielākas izredzes iegūt ārējo finansējumu (24). Spānijā sekmes gūst tikai 20 % uzņēmēju, kas dibina savu pirmo jaunuzņēmumu, savukārt sekmīgo gadījumu īpatsvars, veidojot uzņēmumu otro reizi, sasniedz pārsteidzoši augstu līmeni – 80 %. |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Jaunākie pētījumi liecina, ka uzņēmumiem, ko nodibinājuši uzņēmēji, kuri veido uzņēmumu otro reizi, ir lielāks apgrozījums, nodarbinātības pieaugums un lielākas izredzes iegūt ārējo finansējumu (24). Spānijā sekmes gūst tikai 20 % uzņēmēju, kas dibina savu pirmo jaunuzņēmumu, savukārt sekmīgo gadījumu īpatsvars, veidojot uzņēmumu otro reizi, sasniedz pārsteidzoši augstu līmeni – 80 %.

| 3.3. | Strauji augošiem un inovatīviem uzņēmumiem biežāk tiek atteikts bankas aizdevums, jo šiem uzņēmumiem nav kapitāla, kas veido banku veiktā kredītu novērtējuma galveno daļu (25). Jaunuzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem ir vērienīgi paplašināšanās plāni, bet nekonkrētas vai negatīvi prognozētas skaidras naudas plūsmas, tādēļ būtisks ir pamatkapitāla finansējums. Tāpēc banku aizdevumi būtu jāpapildina, nodrošinot daudzveidīgākus un elastīgākus finansējuma avotus, īpaši uzsverot pamatkapitāla finansējuma nozīmi. |
| --- | --- |

3.3.

Strauji augošiem un inovatīviem uzņēmumiem biežāk tiek atteikts bankas aizdevums, jo šiem uzņēmumiem nav kapitāla, kas veido banku veiktā kredītu novērtējuma galveno daļu (25). Jaunuzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem ir vērienīgi paplašināšanās plāni, bet nekonkrētas vai negatīvi prognozētas skaidras naudas plūsmas, tādēļ būtisks ir pamatkapitāla finansējums. Tāpēc banku aizdevumi būtu jāpapildina, nodrošinot daudzveidīgākus un elastīgākus finansējuma avotus, īpaši uzsverot pamatkapitāla finansējuma nozīmi.

| 3.4. | Eiropā būtu jārada un jāpopularizē pašu kapitāla kultūra, un Eiropas finanšu sistēmām jāizstrādā ieguldījumu produkti, kas ir piemēroti privātajiem ieguldītājiem un nodrošina vajadzīgo likviditāti, lai viņi varētu ieguldīt inovatīvos mazos uzņēmumos. |
| --- | --- |

3.4.

Eiropā būtu jārada un jāpopularizē pašu kapitāla kultūra, un Eiropas finanšu sistēmām jāizstrādā ieguldījumu produkti, kas ir piemēroti privātajiem ieguldītājiem un nodrošina vajadzīgo likviditāti, lai viņi varētu ieguldīt inovatīvos mazos uzņēmumos.

| 3.4.1. | Eiropas jaunuzņēmumi atpaliek no aizvien ātrākā uzņēmumu dibināšanas tempa ASV tāpēc, ka netiek finansēti turpmākie attīstības posmi, un, lai izdzīvotu, tiem jāgūst ieņēmumi ātrāk, vai arī tie tiek pārdoti pāragri par pazeminātu cenu. Līdz 2009. gadam faktiski tikai 5 % Eiropas uzņēmumu, kas kopš 1980. gada tika veidoti pilnīgi no jauna, bija ierindoti 1 000 vadošo uzņēmumu sarakstā tirgus kapitalizācijas ziņā. ASV šādu uzņēmumu īpatsvars bija 22 % (26). |
| --- | --- |

3.4.1.

Eiropas jaunuzņēmumi atpaliek no aizvien ātrākā uzņēmumu dibināšanas tempa ASV tāpēc, ka netiek finansēti turpmākie attīstības posmi, un, lai izdzīvotu, tiem jāgūst ieņēmumi ātrāk, vai arī tie tiek pārdoti pāragri par pazeminātu cenu. Līdz 2009. gadam faktiski tikai 5 % Eiropas uzņēmumu, kas kopš 1980. gada tika veidoti pilnīgi no jauna, bija ierindoti 1 000 vadošo uzņēmumu sarakstā tirgus kapitalizācijas ziņā. ASV šādu uzņēmumu īpatsvars bija 22 % (26).

| 3.4.1.1. | Jānorāda, ka vairāk nekā puse no visa riska kapitāla pasaulē tiek piešķirta Savienotajās Valstīs, turpretī Eiropā – tikai 15 %. 2013. gadā ASV tika piešķirti EUR 26 miljardi riska kapitāla, bet Eiropā – EUR 5 miljardi, savukārt komerceņģeļu ieguldījumi nodrošināja Eiropas jaunuzņēmumiem EUR 6 miljardus, bet ASV – EUR 20 miljardus. |
| --- | --- |

3.4.1.1.

Jānorāda, ka vairāk nekā puse no visa riska kapitāla pasaulē tiek piešķirta Savienotajās Valstīs, turpretī Eiropā – tikai 15 %. 2013. gadā ASV tika piešķirti EUR 26 miljardi riska kapitāla, bet Eiropā – EUR 5 miljardi, savukārt komerceņģeļu ieguldījumi nodrošināja Eiropas jaunuzņēmumiem EUR 6 miljardus, bet ASV – EUR 20 miljardus.

| 3.4.1.2. | Tādējādi ES vislielāko deficītu veido komerceņģeļu ieguldījums un riska kapitāla finansējums, kas ASV ir attiecīgi trīs un piecas reizes lielāks. Tā ir būtiska atšķirība, jo šāda veida kapitāls ir vajadzīgs, lai uzņēmumus pārveidotu par lielākiem un veiksmīgākiem. |
| --- | --- |

3.4.1.2.

Tādējādi ES vislielāko deficītu veido komerceņģeļu ieguldījums un riska kapitāla finansējums, kas ASV ir attiecīgi trīs un piecas reizes lielāks. Tā ir būtiska atšķirība, jo šāda veida kapitāls ir vajadzīgs, lai uzņēmumus pārveidotu par lielākiem un veiksmīgākiem.

| 3.4.1.3. | Galvenais iemesls iepriekš minētajam ir ES riska kapitāla nozares ļoti lielā sadrumstalotība pa valstīm. Eiropas vidējais riska kapitāla fonds – aptuveni EUR 60 miljonu apmērā – ir tikai puse no šāda vidējā fonda ASV, un 90 % ES riska kapitāla ieguldījumu ir koncentrēti tikai astoņās ES dalībvalstīs (AK, Dānijā, Francijā, Nīderlandē, Somijā, Spānijā, Vācijā un Zviedrijā) (27). Dalībvalstu atšķirīgo noteikumu dēļ riska kapitāla sabiedrībām ir augstas izmaksas līdzekļu mobilizēšanā visā Eiropā. Tādēļ šīs sabiedrības ir nelielas un tām ir mazāk kapitāla augošu uzņēmumu atbalstam. Ja ES riska kapitāla tirgi būtu tikpat attīstīti kā ASV, no 2008. gada līdz 2013. gadam uzņēmumiem pieejamais finansējums būtu bijis par EUR 90 miljardiem lielāks (28). |
| --- | --- |

3.4.1.3.

Galvenais iemesls iepriekš minētajam ir ES riska kapitāla nozares ļoti lielā sadrumstalotība pa valstīm. Eiropas vidējais riska kapitāla fonds – aptuveni EUR 60 miljonu apmērā – ir tikai puse no šāda vidējā fonda ASV, un 90 % ES riska kapitāla ieguldījumu ir koncentrēti tikai astoņās ES dalībvalstīs (AK, Dānijā, Francijā, Nīderlandē, Somijā, Spānijā, Vācijā un Zviedrijā) (27). Dalībvalstu atšķirīgo noteikumu dēļ riska kapitāla sabiedrībām ir augstas izmaksas līdzekļu mobilizēšanā visā Eiropā. Tādēļ šīs sabiedrības ir nelielas un tām ir mazāk kapitāla augošu uzņēmumu atbalstam. Ja ES riska kapitāla tirgi būtu tikpat attīstīti kā ASV, no 2008. gada līdz 2013. gadam uzņēmumiem pieejamais finansējums būtu bijis par EUR 90 miljardiem lielāks (28).

| 3.4.1.4. | Problēmas rada arī privātā sektora investoru nepietiekamā iesaistīšana. Pēdējo desmit gadu laikā Eiropas riska kapitāls aizvien vairāk ir kļuvis atkarīgs no publiskā sektora institūcijām, uz kurām 2015. gadā attiecināms 31 % kopējo investīciju (29) salīdzinājumā ar tikai 15 % 2007. gadā (30). Par mērķi būtu jāizvirza nevis publiskā sektora līdzekļu samazināšana, bet gan privātā sektora avotu skaita palielināšana. Lai nozare kļūtu pašpietiekama ilgtermiņā, jāpaplašina un jādiversificē investoru bāze. |
| --- | --- |

3.4.1.4.

Problēmas rada arī privātā sektora investoru nepietiekamā iesaistīšana. Pēdējo desmit gadu laikā Eiropas riska kapitāls aizvien vairāk ir kļuvis atkarīgs no publiskā sektora institūcijām, uz kurām 2015. gadā attiecināms 31 % kopējo investīciju (29) salīdzinājumā ar tikai 15 % 2007. gadā (30). Par mērķi būtu jāizvirza nevis publiskā sektora līdzekļu samazināšana, bet gan privātā sektora avotu skaita palielināšana. Lai nozare kļūtu pašpietiekama ilgtermiņā, jāpaplašina un jādiversificē investoru bāze.

| 3.4.1.5. | Lai stimulētu publiskā un privātā sektora partnerības, varētu apsvērt asimetrisku fondu izmantošanu. Tie ir riska kapitāla fondi, kuros investoriem nosaka atšķirīgus nosacījumus un ieņēmumus, pamatojoties uz to investīciju mērķiem, un atzīst partneru atšķirīgās intereses dažādos sadarbības veidos. Tādi fondi jau ir Somijā, Grieķijā, Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē. |
| --- | --- |

3.4.1.5.

Lai stimulētu publiskā un privātā sektora partnerības, varētu apsvērt asimetrisku fondu izmantošanu. Tie ir riska kapitāla fondi, kuros investoriem nosaka atšķirīgus nosacījumus un ieņēmumus, pamatojoties uz to investīciju mērķiem, un atzīst partneru atšķirīgās intereses dažādos sadarbības veidos. Tādi fondi jau ir Somijā, Grieķijā, Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē.

| 3.4.2. | Lai veicinātu Eiropas MVU piekļuvi tirgiem, būtu jāapsver arī pakārtotu tirgu izveide. Tajos būtu jāparedz zemas izmaksas par uzņēmumu iekļaušanu biržas sarakstā un elastīga, individuāla pieeja mazāku un dinamisku uzņēmumu vajadzībām. Kā labus piemērus šeit var minēt Londonas Alternative Investment Market (AIM), Parīzes Nouveau Marché vai Madrides Mercado Alternativo Bursatil (MAB). Šādai elastīgai regulējuma sistēmai var būt gan pozitīva, gan negatīva ietekme. Mazajiem uzņēmumiem var būt vieglāka piekļuve biržai ar nolūku laist apgrozībā akcijas, turpretī nepieredzējuši investori varētu saskarties ar grūtībām, novērtējot kāda uzņēmuma faktisko riska profilu. |
| --- | --- |

3.4.2.

Lai veicinātu Eiropas MVU piekļuvi tirgiem, būtu jāapsver arī pakārtotu tirgu izveide. Tajos būtu jāparedz zemas izmaksas par uzņēmumu iekļaušanu biržas sarakstā un elastīga, individuāla pieeja mazāku un dinamisku uzņēmumu vajadzībām. Kā labus piemērus šeit var minēt Londonas Alternative Investment Market (AIM), Parīzes Nouveau Marché vai Madrides Mercado Alternativo Bursatil (MAB). Šādai elastīgai regulējuma sistēmai var būt gan pozitīva, gan negatīva ietekme. Mazajiem uzņēmumiem var būt vieglāka piekļuve biržai ar nolūku laist apgrozībā akcijas, turpretī nepieredzējuši investori varētu saskarties ar grūtībām, novērtējot kāda uzņēmuma faktisko riska profilu.

| 3.4.3. | Nozares specifiskais regulējums dažreiz mazina ES uzņēmumu spējas investēt tehnoloģiju attīstībā salīdzinājumā ar analogiem uzņēmumiem ASV. Piemēram, starp Eiropas, ASV un Šveices finanšu sektora sabiedrībām pastāv normatīva asimetrija attiecībā uz investīcijām, kas jāiegulda programmatūrā un citos nemateriālajos aktīvos, kuriem ir izšķiroša nozīme digitālās ekonomikas attīstībā. |
| --- | --- |

3.4.3.

Nozares specifiskais regulējums dažreiz mazina ES uzņēmumu spējas investēt tehnoloģiju attīstībā salīdzinājumā ar analogiem uzņēmumiem ASV. Piemēram, starp Eiropas, ASV un Šveices finanšu sektora sabiedrībām pastāv normatīva asimetrija attiecībā uz investīcijām, kas jāiegulda programmatūrā un citos nemateriālajos aktīvos, kuriem ir izšķiroša nozīme digitālās ekonomikas attīstībā.

| 3.4.3.1. | Banku sektors nenoliedzami ir lielākais IT sektors pasaulē: 700 miljardi ASV dolāru tiek tērēti IT inovācijai – 1 no katriem 5 euro tērē finanšu sektors, un tas veido 5–10 % no investīcijām (31). Tādējādi bankas ir gan nozīmīgas dalībnieces digitālajā pārveidē, gan digitālās ekonomikas galvenās finansētājas. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

Banku sektors nenoliedzami ir lielākais IT sektors pasaulē: 700 miljardi ASV dolāru tiek tērēti IT inovācijai – 1 no katriem 5 euro tērē finanšu sektors, un tas veido 5–10 % no investīcijām (31). Tādējādi bankas ir gan nozīmīgas dalībnieces digitālajā pārveidē, gan digitālās ekonomikas galvenās finansētājas.

| 3.4.3.2. | Neraugoties uz to, tiesiskajā regulējumā ir paredzētas sankcijas attiecībā uz ļoti vajadzīgajām banku investīcijām IT sektorā. Finanšu noteikumos programmatūra būtu uzskatāma par parastu aktīvu, un ES bankas nevajadzētu piespiest atskaitīt šo ieguldījumu no kapitāla. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

Neraugoties uz to, tiesiskajā regulējumā ir paredzētas sankcijas attiecībā uz ļoti vajadzīgajām banku investīcijām IT sektorā. Finanšu noteikumos programmatūra būtu uzskatāma par parastu aktīvu, un ES bankas nevajadzētu piespiest atskaitīt šo ieguldījumu no kapitāla.

| 3.5. | Atšķirīgie nodokļu režīmi dalībvalstīs un starp dažādiem finansējuma veidiem rada šķēršļus Eiropas kapitāla tirgu attīstībai, ietekmējot gan investorus, gan emitentus. |
| --- | --- |

3.5.

Atšķirīgie nodokļu režīmi dalībvalstīs un starp dažādiem finansējuma veidiem rada šķēršļus Eiropas kapitāla tirgu attīstībai, ietekmējot gan investorus, gan emitentus.

| 3.5.1. | Lielākā daļa no Eiropas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmām atbalsta finansēšanu, izmantojot nevis pašu kapitālu, bet gan parāda instrumentu, un ļaujot atskaitīt procentu izmaksas; pašu kapitāla gadījumā netiek veikti atskaitījumi dividenžu maksājumiem. Šādu noslieci uz parādiem varētu novērst, ieviešot nodokļu atvieglojumus attiecībā uz pašu kapitāla un parāda finansēšanas izmaksām (32). |
| --- | --- |

3.5.1.

Lielākā daļa no Eiropas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmām atbalsta finansēšanu, izmantojot nevis pašu kapitālu, bet gan parāda instrumentu, un ļaujot atskaitīt procentu izmaksas; pašu kapitāla gadījumā netiek veikti atskaitījumi dividenžu maksājumiem. Šādu noslieci uz parādiem varētu novērst, ieviešot nodokļu atvieglojumus attiecībā uz pašu kapitāla un parāda finansēšanas izmaksām (32).

| 3.5.1.1. | Nodokļu atvieglojumi ievērojami palīdz nodrošināt finansējumu straujas izaugsmes uzņēmumiem to darbības agrīnajā posmā, un vairākas valstis pasaulē piemēro nodokļu atskaitījumus privātpersonām un uzņēmumiem, kas veikuši ieguldījumus augsto tehnoloģiju jaunuzņēmumos vai kvalificētos riska kapitāla fondos (33). |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Nodokļu atvieglojumi ievērojami palīdz nodrošināt finansējumu straujas izaugsmes uzņēmumiem to darbības agrīnajā posmā, un vairākas valstis pasaulē piemēro nodokļu atskaitījumus privātpersonām un uzņēmumiem, kas veikuši ieguldījumus augsto tehnoloģiju jaunuzņēmumos vai kvalificētos riska kapitāla fondos (33).

| 3.5.1.2. | Tradicionāli pievilcīga priekšrocība darba ņēmējiem un jaunuzņēmumu dibinātājiem ir ieviest akciju iegādes iespējas programmas, jo daudzi no viņiem atteiktos no atlīdzības algas veidā. Tā kā lielākajā daļā dalībvalstu akciju iegādes iespējas uzskata par parastu ienākumu un tām piemēro marginālo nodokļa likmi, nodokļu režīms šajās valstīs ir ļoti represīvs. Būtu jāveicina priviliģēta nodokļu režīma piemērošana akciju iegādes iespējām līdzīgi kā ASV attiecībā uz Incentive Stock Options (ISOs) (34). |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Tradicionāli pievilcīga priekšrocība darba ņēmējiem un jaunuzņēmumu dibinātājiem ir ieviest akciju iegādes iespējas programmas, jo daudzi no viņiem atteiktos no atlīdzības algas veidā. Tā kā lielākajā daļā dalībvalstu akciju iegādes iespējas uzskata par parastu ienākumu un tām piemēro marginālo nodokļa likmi, nodokļu režīms šajās valstīs ir ļoti represīvs. Būtu jāveicina priviliģēta nodokļu režīma piemērošana akciju iegādes iespējām līdzīgi kā ASV attiecībā uz Incentive Stock Options (ISOs) (34).

| 3.5.2. | PVN saistību izpilde uzņēmumiem izmaksā dārgi, jo īpaši tad, ja uzņēmums veic preču vai pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību. EESK ir gandarīta, ka Komisija digitālā vienotā tirgus stratēģijas ietvaros ir paziņojusi, ka līdz 2016. gada nogalei iesniegs priekšlikumus tiesību aktiem, ar ko mazināt dažādu PVN režīmu radīto administratīvo slogu uzņēmumiem. Kā vienu no minētajiem pasākumiem Komisija ierosina ieviest PVN nepiemērošanas slieksni nolūkā palīdzēt jaunuzņēmumiem un mikrouzņēmumiem (35). |
| --- | --- |

3.5.2.

PVN saistību izpilde uzņēmumiem izmaksā dārgi, jo īpaši tad, ja uzņēmums veic preču vai pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību. EESK ir gandarīta, ka Komisija digitālā vienotā tirgus stratēģijas ietvaros ir paziņojusi, ka līdz 2016. gada nogalei iesniegs priekšlikumus tiesību aktiem, ar ko mazināt dažādu PVN režīmu radīto administratīvo slogu uzņēmumiem. Kā vienu no minētajiem pasākumiem Komisija ierosina ieviest PVN nepiemērošanas slieksni nolūkā palīdzēt jaunuzņēmumiem un mikrouzņēmumiem (35).

| 3.6. | Būtiski ir izmantot visas vienotā tirgus iespējas, tā ka jaunuzņēmumi savas darbības agrīnajā posmā var piedāvāt savus pakalpojumus un produktus visā ES un strauji izvērsties, lai konkurētu globālajos tirgos. |
| --- | --- |

3.6.

Būtiski ir izmantot visas vienotā tirgus iespējas, tā ka jaunuzņēmumi savas darbības agrīnajā posmā var piedāvāt savus pakalpojumus un produktus visā ES un strauji izvērsties, lai konkurētu globālajos tirgos.

| 3.6.1. | Digitālā vienotā tirgus stratēģijā prioritāte ir vienkārši un efektīvi pārrobežu līgumu noteikumi patērētājiem un uzņēmumiem. Likvidējot juridisko sadrumstalotību patērētāju līgumtiesību jomā, tie Eiropas Savienībā veicinātu pārrobežu e-komerciju. Līgumtiesību atšķirību radīto šķēršļu likvidēšana palielinātu patēriņu Eiropas Savienībā par EUR 18 miljardiem, un iekšzemes kopprodukts pieaugtu par EUR 4 miljardiem salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni (36). |
| --- | --- |

3.6.1.

Digitālā vienotā tirgus stratēģijā prioritāte ir vienkārši un efektīvi pārrobežu līgumu noteikumi patērētājiem un uzņēmumiem. Likvidējot juridisko sadrumstalotību patērētāju līgumtiesību jomā, tie Eiropas Savienībā veicinātu pārrobežu e-komerciju. Līgumtiesību atšķirību radīto šķēršļu likvidēšana palielinātu patēriņu Eiropas Savienībā par EUR 18 miljardiem, un iekšzemes kopprodukts pieaugtu par EUR 4 miljardiem salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni (36).

| 3.7. | Arī nevajadzīgs administratīvais slogs uzņēmējiem rada papildu izmaksas un neefektīvu laika patēriņu. |
| --- | --- |

3.7.

Arī nevajadzīgs administratīvais slogs uzņēmējiem rada papildu izmaksas un neefektīvu laika patēriņu.

| 3.7.1. | Laikposmā no 2013. gada līdz 2015. gadam uzņēmējdarbības uzsākšanas vidējās izmaksas ES veidoja 4,1 % no IKP uz vienu iedzīvotāju, savukārt ASV šis rādītājs bija 1,17 % (37). |
| --- | --- |

3.7.1.

Laikposmā no 2013. gada līdz 2015. gadam uzņēmējdarbības uzsākšanas vidējās izmaksas ES veidoja 4,1 % no IKP uz vienu iedzīvotāju, savukārt ASV šis rādītājs bija 1,17 % (37).

| 3.7.2. | Uzņēmuma nodibināšana Eiropas Savienībā, proti, reģistrācija, laika ziņā aizņem vidēji 11,6 dienas. ASV uzņēmējdarbības uzsākšanai vajadzīgas tikai sešas dienas. |
| --- | --- |

3.7.2.

Uzņēmuma nodibināšana Eiropas Savienībā, proti, reģistrācija, laika ziņā aizņem vidēji 11,6 dienas. ASV uzņēmējdarbības uzsākšanai vajadzīgas tikai sešas dienas.

| 3.8. | Vēl viens iemesls, kādēļ Eiropā nav pietiekami daudz straujas izaugsmes uzņēmumu, ir informācijas asimetrija. Investoriem nav pilnīga pārskata par visām investīciju iespējām. Turklāt trešo valstu investori, cenšoties izprast dažādo nacionālo tirgu specifiku, saskaras ar papildu ierobežojumiem. Mērķorientēts portāls, kas būtu integrēts Eiropas Investīciju konsultāciju centrā (EIKC) un Eiropas Investīciju projektu portālā (EIPP) (38), palīdzētu nodrošināt atpazīstamību straujas izaugsmes projektiem un samazinātu informācijas asimetriju. |
| --- | --- |

3.8.

Vēl viens iemesls, kādēļ Eiropā nav pietiekami daudz straujas izaugsmes uzņēmumu, ir informācijas asimetrija. Investoriem nav pilnīga pārskata par visām investīciju iespējām. Turklāt trešo valstu investori, cenšoties izprast dažādo nacionālo tirgu specifiku, saskaras ar papildu ierobežojumiem. Mērķorientēts portāls, kas būtu integrēts Eiropas Investīciju konsultāciju centrā (EIKC) un Eiropas Investīciju projektu portālā (EIPP) (38), palīdzētu nodrošināt atpazīstamību straujas izaugsmes projektiem un samazinātu informācijas asimetriju.

4.   Labas prakses pašreizējā plašā klāsta piemēri

| 4.1. | Daudzās valstīs ir izstrādāta laba prakse jaunuzņēmumu un straujas izaugsmes uzņēmumu atbalstam. EESK iesaka Komisijai rūpīgi izanalizēt iespējas šādas prakses ieviešanai Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

4.1.

Daudzās valstīs ir izstrādāta laba prakse jaunuzņēmumu un straujas izaugsmes uzņēmumu atbalstam. EESK iesaka Komisijai rūpīgi izanalizēt iespējas šādas prakses ieviešanai Eiropas līmenī.

| 4.1.1. | Vācijā uzņēmumiem jāpievienojas Vācijas tirdzniecības kamerai (IHK), kura savukārt nodrošina atbalstu un konsultācijas (39). |
| --- | --- |

4.1.1.

Vācijā uzņēmumiem jāpievienojas Vācijas tirdzniecības kamerai (IHK), kura savukārt nodrošina atbalstu un konsultācijas (39).

| 4.1.2. | Būtu sīkāk jāizpēta tādas valsts aizdevumu garantiju shēmas, kādas ir Itālijā, AK, Polijā un Francijā, kā arī valsts nodrošinātais līdzfinansējums, kāds ir Vācijā un Zviedrijā (40). |
| --- | --- |

4.1.2.

Būtu sīkāk jāizpēta tādas valsts aizdevumu garantiju shēmas, kādas ir Itālijā, AK, Polijā un Francijā, kā arī valsts nodrošinātais līdzfinansējums, kāds ir Vācijā un Zviedrijā (40).

| 4.1.3. | Apvienotā Karaliste nodrošina nodokļu atvieglojumu shēmas, lai palielinātu līdzekļu novirzīšanu uz riskantākiem aktīviem, izmantojot savas EIS, SEIS un VCT shēmas (41). |
| --- | --- |

4.1.3.

Apvienotā Karaliste nodrošina nodokļu atvieglojumu shēmas, lai palielinātu līdzekļu novirzīšanu uz riskantākiem aktīviem, izmantojot savas EIS, SEIS un VCT shēmas (41).

| 4.1.4. | Pjemontas reģionā Itālijā ir izveidoti tīkli 12 nozaru kopās, apvienojot uzņēmumus, universitātes un vietējo pašvaldību (42). |
| --- | --- |

4.1.4.

Pjemontas reģionā Itālijā ir izveidoti tīkli 12 nozaru kopās, apvienojot uzņēmumus, universitātes un vietējo pašvaldību (42).

| 4.1.5. | Basku reģionā Spānijā kooperatīvs Elkar-Lan veicina citu kooperatīvu veidošanu, nodrošinot pilnīgu projekta dzīvotspējas analīzi, mācības, piekļuvi subsīdijām un finansiālo atbalstu (43). |
| --- | --- |

4.1.5.

Basku reģionā Spānijā kooperatīvs Elkar-Lan veicina citu kooperatīvu veidošanu, nodrošinot pilnīgu projekta dzīvotspējas analīzi, mācības, piekļuvi subsīdijām un finansiālo atbalstu (43).

| 4.1.6. | Pārvaldes pakalpojumu digitalizācija, kā to pierādījusi Igaunija, varētu strauji veicināt inovatīvu augsto tehnoloģiju uzņēmumu izaugsmi. E-pārvaldes izveidei būtu ievērojama ietekme Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

4.1.6.

Pārvaldes pakalpojumu digitalizācija, kā to pierādījusi Igaunija, varētu strauji veicināt inovatīvu augsto tehnoloģiju uzņēmumu izaugsmi. E-pārvaldes izveidei būtu ievērojama ietekme Eiropas līmenī.

| 4.1.7. | Uz datiem balstītas ekonomikas laikmetā konkurences priekšrocību pamatā var būt nemateriāli aktīvi, kurus grūti novērtēt un noteikt to lietderību, izmantojot tradicionālos finansēšanas mehānismus. Apvienotās Karalistes Intelektuālā īpašuma birojs ir izstrādājis paņēmienus, kā apzināt un naudas plūsmas izteiksmē novērtēt šādus aktīvus (44). |
| --- | --- |

4.1.7.

Uz datiem balstītas ekonomikas laikmetā konkurences priekšrocību pamatā var būt nemateriāli aktīvi, kurus grūti novērtēt un noteikt to lietderību, izmantojot tradicionālos finansēšanas mehānismus. Apvienotās Karalistes Intelektuālā īpašuma birojs ir izstrādājis paņēmienus, kā apzināt un naudas plūsmas izteiksmē novērtēt šādus aktīvus (44).

| 4.1.8. | Apvienotajā Karalistē īpaša Tech City UK izveidota grupa ar nosaukumu Future Fifty atbalsta 50 vadošos digitālos AK uzņēmumus izaugsmes posmā. Minētā programma nodrošina piekļuvi ekspertu zināšanām valsts un privātajā sektorā, veido saikni ar AK institucionālo investoru bāzi un sniedz konkrētām vajadzībām pielāgotu atbalstu nolūkā palīdzēt uzņēmumiem strauji augt un izveidot pamatu, kas nodrošinātu gatavību IPO
   (45), iegādei un apvienošanai un globālai ekspansijai (46). |
| --- | --- |

4.1.8.

Apvienotajā Karalistē īpaša Tech City UK izveidota grupa ar nosaukumu Future Fifty atbalsta 50 vadošos digitālos AK uzņēmumus izaugsmes posmā. Minētā programma nodrošina piekļuvi ekspertu zināšanām valsts un privātajā sektorā, veido saikni ar AK institucionālo investoru bāzi un sniedz konkrētām vajadzībām pielāgotu atbalstu nolūkā palīdzēt uzņēmumiem strauji augt un izveidot pamatu, kas nodrošinātu gatavību IPO
   (45), iegādei un apvienošanai un globālai ekspansijai (46).

| 4.1.9. | ASV federālā valdība 2015. gadā ieviesa STEM shēmu, kuras mērķis ir iedvesmot bērnus mācīties dabas zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātiku. Viens no minētās shēmas pamatpīlāriem ir studentu sagatavošana darba tirgus nākotnes vajadzībām (47). Aizvien lielāka uzmanība tiek pievērsta tālāk nododamām prasmēm un STEAM shēmai, kuras nosaukumā “A” burts attiecas uz humanitārajām zinātnēm. |
| --- | --- |

4.1.9.

ASV federālā valdība 2015. gadā ieviesa STEM shēmu, kuras mērķis ir iedvesmot bērnus mācīties dabas zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātnes un matemātiku. Viens no minētās shēmas pamatpīlāriem ir studentu sagatavošana darba tirgus nākotnes vajadzībām (47). Aizvien lielāka uzmanība tiek pievērsta tālāk nododamām prasmēm un STEAM shēmai, kuras nosaukumā “A” burts attiecas uz humanitārajām zinātnēm.

5.   Eiropas Komisijas uzsāktās iniciatīvas jaunuzņēmumu veidošanas un izaugsmes veicināšanai

| 5.1. | Dažos pēdējos gados Eiropas Komisija ir īstenojusi ievērojamus centienus uzņēmēju atbalstam un izstrādājusi vairākas iniciatīvas, procesa vadībā iesaistot daudzus dažādus ģenerāldirektorātus, proti, DG CONNECT
   (48), DG EAC
   (49), DG GROW
   (50), DG RTD
   (51) un DG FISMA
   (52). |
| --- | --- |

5.1.

Dažos pēdējos gados Eiropas Komisija ir īstenojusi ievērojamus centienus uzņēmēju atbalstam un izstrādājusi vairākas iniciatīvas, procesa vadībā iesaistot daudzus dažādus ģenerāldirektorātus, proti, DG CONNECT
   (48), DG EAC
   (49), DG GROW
   (50), DG RTD
   (51) un DG FISMA
   (52).

| 5.2. | Daudzas minētās iniciatīvas ir pieņemtas nesen, un vēl ir pāragri novērtēt to ietekmi. EESK tomēr uzskata, ka Komisija ir izvēlējusies pareizo virzienu, un mudina to turpināt iesākto darbu, vienmēr apspriežoties ar attiecīgajām Eiropas un valstu ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

5.2.

Daudzas minētās iniciatīvas ir pieņemtas nesen, un vēl ir pāragri novērtēt to ietekmi. EESK tomēr uzskata, ka Komisija ir izvēlējusies pareizo virzienu, un mudina to turpināt iesākto darbu, vienmēr apspriežoties ar attiecīgajām Eiropas un valstu ieinteresētajām personām.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  EESK ir paudusi atbalstu kapitāla tirgu savienības iniciatīvām atzinumos “Rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei” (OV C 133, 14.4.2016., 17. lpp.), “Vērtspapīrošana” (OV C 82, 3.3.2016., 1. lpp.) un “Prospekts” (OV C 177, 18.5.2016., 9. lpp.).

1

(2)  EESK ir vairākkārtīgi aicinājusi noteikt pasākumus, lai nodokļu sistēmās likvidētu stimulu uzņemties parādsaistības, piemēram, atzinumā ECO/361 “Uzņēmējdarbības finansēšana: jaunu finanšu mehānismu meklēšana” (OV C 451, 16.12.2014., 20. lpp.).

2

(3)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Augstskolu līdzdalība Eiropas veidošanā” (OV C 71, 24.2.2016., 11. lpp.).

3

(4)  Eiropas Investīciju konsultāciju centrs: http://www.eib.org/eiah/index.htm

4

Informācija par Eiropas Investīciju projektu portālu: https://ec.europa.eu/eipp/desktop/lv/index.html

(5)  Sk. 4. punktu.

5

(6)  Eiropas Digitālais forums, “From Start-up to Scale-up: Growing Europe’s Digital Economy”, Sergey Filippov un Paul Hofheinz, 2016., 3.–5. lpp.

6

From Start-up to Scale-up: Growing Europe’s Digital Economy”

Sergey Filippov

Paul Hofheinz

(7)  Turpat, 5. lpp.

7

(8)  ES noteiktā MVU definīcija (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

8

(9)  http://www.eif.org/news_centre/publications/eif_annual_report_2015.pdf

9

(10)  Bankrots un otrā iespēja bankrotējušiem godīgajiem uzņēmējiem – Eiropas Komisijas politika. Uzņēmējdarbības diena, 2015. gada 12. novembris.

10

(11)  Jaunuzņēmumu definē kā uzņēmējdarbības uzsākumu, kas paredzēts, lai rastu atkārtojamu un mērogojamu uzņēmējdarbības modeli. Šādas jaunradītas uzņēmējsabiedrības parasti ir ļoti inovatīvas un balstītas uz idejām, tehnoloģijām vai uzņēmējdarbības modeļiem, kādu līdz tam nav bijis. Straujas izaugsmes uzņēmums turpretī ir tāds, kas strauji paplašinās un aug tirgus piekļuves, ieņēmumu vai darbinieku skaita ziņā. Sk. Octopus High Growth Small Business Report 2015 (London: Octopus, 2015).

11

Octopus High Growth Small Business Report 2015

London: Octopus

(12)  https://www.linkedin.com/pulse/20141201163113-4330901-understanding-scale-up-companies

12

(13)  AK, Somija, Spānija, Itālija, ASV, Kanāda, Norvēģija, Nīderlande, Dānija, Jaunzēlande, Austrija.

13

(14)  T. Aubrey, R. Thillaye un A. Reed, “Supporting investors and growth firms”, 2015., 11. lpp.

14

Aubrey, R. Thillaye

A. Reed

Supporting investors and growth firms”

(15)  http://siteresources.worldbank.org/INTFR/Resources/BeckDemirgucKuntMartinezPeria.pdf

15

(16)  T. Aubrey, R. Thillaye un A. Reed, “Supporting investors and growth firms”, 2015., 21. lpp.

16

Aubrey, R. Thillaye

A. Reed

Supporting investors and growth firms”

(17)  Tataj, D. “Innovation and Entrepreneurship. A Growth Model for Europe beyond the Crisis”, Tataj Innovation Library New York, 2015.

17

Tataj, D. “Innovation and Entrepreneurship

A Growth Model for Europe beyond the Crisis”, Tataj Innovation Library New York

(18)  https://www.apply.eu/directives/

18

(19)  http://tech.eu/features/6500/European-start-up-visa

19

(20)  www.cambridge.gov.uk/sites/default/files/documents/cnfe-aap-io-employment-sector-profile.pdf

20

(21)  Clustering for Growth, How to build dynamic innovation clusters in Europe, 11. lpp.

21

Clustering for Growth, How to build dynamic innovation clusters in Europe

(22)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Augstskolu līdzdalība Eiropas veidošanā” (OV C 71, 24.2.2016., 11. lpp.).

22

(23)  Bankrots un otrā iespēja bankrotējušiem godīgajiem uzņēmējiem – Eiropas Komisijas politika.

23

(24)  Professor Kathryn Shaw pētījums Stanford Graduate School of Business (Stenfordas Biznesa skolā).

24

Professor Kathryn Shaw

Stanford Graduate School of Business

(25)  T. Aubrey, R. Thillaye un A. Reed, “Supporting investors and growth firms”, 2015, 40. lpp.

25

Aubrey, R. Thillaye

A. Reed

Supporting investors and growth firms”

(26)  http://eref.knowledge-economy.net/uploads/documents/Born%20to%20Grow.pdf

26

(27)  Eiropas Komisijas Zaļā grāmata “Kapitāla tirgu savienības veidošana”, op. cit.

27

(28)  Turpat.

28

(29)  http://www.investeurope.eu/media/476271/2015-european-private-equity-activity.pdf

29

(30)  http://www.investeurope.eu/media/340371/141109_EVCA_FOF_scheme.pdf

30

(31)  Eiropas Banku federācija, 2016. gada 16. septembris.

31

(32)  Serena Fatica, Thomas Hemmelgarn un Gaëtan Nicodème, “The Debt-Equity Tax Bias: Consequences and Solutions”, Eiropas Komisijas nodokļu dokumenti/darba dokuments 33-2012: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_papers/taxation_paper_33_en.pdf

32

Serena Fatica, Thomas Hemmelgarn un Gaëtan Nicodème, “The Debt-Equity Tax Bias: Consequences and Solutions”

(33)  Sk. 4.3. punktu.

33

(34)  https://www.law.cornell.edu/cfr/text/26/1.422-2

34

(35)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1024_en.htm

35

(36)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6264_lv.htm

36

(37)  www.theglobaleconomy.com/USA/Cost_of_starting_business

37

(38)  Skatīt 4. zemsvītras piezīmi.

38

(39)  http://www.dihk.de/en

39

(40)  T. Aubrey, R. Thillaye un A. Reed, “Supporting investors and growth firms”, 2015, 36. lpp.

40

Aubrey, R. Thillaye

A. Reed

Supporting investors and growth firms”

(41)  Enterprise Investment Scheme (EIS), Seed Enterprise Investment Scheme (SEIS) un Venture Capital Trust (VCT).

41

Enterprise Investment Scheme (EIS), Seed Enterprise Investment Scheme (SEIS)

Venture Capital Trust (VCT)

(42)  cordis.europa.eu/piedmont/infra-science_technology_en.html

42

(43)  www.elkarlan.coop

43

(44)  https://www.gov.uk/government/publications/banking-on-ip

44

(45)  Sākotnējais publiskais piedāvājums vai akciju laišana fondu biržā.

45

(46)  http://futurefifty.com/

46

(47)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2015/03/23/fact-sheet-president-obama-announces-over-240-million-new-stem-commitmen

47

(48)  Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam.

48

(49)  Programma “Erasmus”.

49

Erasmus”

(50)  Vienotā tirgus stratēģija.

50

(51)  Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”.

51

(52)  Kapitāla tirgu savienība.

52

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/14

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Piemērots satvars uzņēmumu pārredzamībai”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2017/C 075/03)

| Ziņotāja: | Vladimira DRBALOVÁ |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Vladimira DRBALOVÁ

| Pilnsapulces lēmums | 21.1.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 29. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 29.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 219/3/14 |

Pilnsapulces lēmums

21.1.2016.

Juridiskais pamats

Reglamenta 29. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

219/3/14

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai uzņēmumi būtu pārredzami, un atbalsta visas iniciatīvas, kas palīdz padarīt uzņēmējdarbību ilgtspējīgu un prognozējamu ilgtermiņā. Pārredzamība ir svarīga visām ieinteresētajām personām, pašiem uzņēmumiem un tam, lai uzlabotu uzņēmumu tēlu un palielinātu darbinieku, patērētāju un ieguldītāju uzticēšanos. |
| --- | --- |

1.1.

Komiteja uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai uzņēmumi būtu pārredzami, un atbalsta visas iniciatīvas, kas palīdz padarīt uzņēmējdarbību ilgtspējīgu un prognozējamu ilgtermiņā. Pārredzamība ir svarīga visām ieinteresētajām personām, pašiem uzņēmumiem un tam, lai uzlabotu uzņēmumu tēlu un palielinātu darbinieku, patērētāju un ieguldītāju uzticēšanos.

| 1.2. | Komiteja atzīst, ka vairums uzņēmumu, kuri darbojas Eiropas Savienībā, patiešām ir pārredzami. Tomēr vairāki pēdējā laikā notikušie skandāli ir parādījuši, ka pārredzamība ir jāuzlabo, lai tā principā kļūtu par uzņēmumu ilgtspējīgu stratēģiju daļu. Investori un akcionāri aizvien vairāk uzmanības pievērš ne tikai uzņēmumu rentabilitātes rādītājiem, bet arī korporatīvās sociālās atbildības (KSA) kvalitātes rādītājiem (1), kas palīdz samazināt sociālos riskus un nodrošināt ilgtspējīgu uzņēmuma attīstību. Lai informācija atbilstu uzņēmumu un citu ieinteresēto personu vajadzībām, tai jābūt būtiskai un izmaksu ziņā efektīvi iegūstamai. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja atzīst, ka vairums uzņēmumu, kuri darbojas Eiropas Savienībā, patiešām ir pārredzami. Tomēr vairāki pēdējā laikā notikušie skandāli ir parādījuši, ka pārredzamība ir jāuzlabo, lai tā principā kļūtu par uzņēmumu ilgtspējīgu stratēģiju daļu. Investori un akcionāri aizvien vairāk uzmanības pievērš ne tikai uzņēmumu rentabilitātes rādītājiem, bet arī korporatīvās sociālās atbildības (KSA) kvalitātes rādītājiem (1), kas palīdz samazināt sociālos riskus un nodrošināt ilgtspējīgu uzņēmuma attīstību. Lai informācija atbilstu uzņēmumu un citu ieinteresēto personu vajadzībām, tai jābūt būtiskai un izmaksu ziņā efektīvi iegūstamai.

| 1.3. | Komiteja norāda, ka dalībvalstu valdībām būtu jāmotivē un jāmudina uzņēmumi padarīt pārredzamību par priekšrocību, jo tā ir arī laba iespēja uzņēmējdarbībai, un tos atbalstīt šo prasību izpildē. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja norāda, ka dalībvalstu valdībām būtu jāmotivē un jāmudina uzņēmumi padarīt pārredzamību par priekšrocību, jo tā ir arī laba iespēja uzņēmējdarbībai, un tos atbalstīt šo prasību izpildē.

| 1.4. | Komiteja uzskata, ka uzmanība vienlaikus jāpievērš gan sniegtās informācijas lietderīgumam un apjomam, gan arī tās kvalitātei un patiesumam. Pārredzamības uzlabošana būtu jāvirza gan uz sasniegtajiem rezultātiem, gan arī ziņojumu sniegšanas un informācijas publiskošanas procesu. Ziņojumiem vajadzētu būt gan vērstiem uz nākotni, gan informēt par līdzšinējās darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja uzskata, ka uzmanība vienlaikus jāpievērš gan sniegtās informācijas lietderīgumam un apjomam, gan arī tās kvalitātei un patiesumam. Pārredzamības uzlabošana būtu jāvirza gan uz sasniegtajiem rezultātiem, gan arī ziņojumu sniegšanas un informācijas publiskošanas procesu. Ziņojumiem vajadzētu būt gan vērstiem uz nākotni, gan informēt par līdzšinējās darbības rezultātiem.

| 1.5. | Komiteja iesaka Komisijai noteikt nākamos pasākumus, kas ļautu uzņēmumiem pildīt savus pārredzamības pienākumus, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaules mērogā. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja iesaka Komisijai noteikt nākamos pasākumus, kas ļautu uzņēmumiem pildīt savus pārredzamības pienākumus, vienlaikus saglabājot konkurētspēju pasaules mērogā.

| 1.6. | Kopumā EESK saprot, ka mazie un vidējie uzņēmumi darbojas atšķirīgos apstākļos. Tādēļ MVU noteikumi ir jāvienkāršo un jāpadara šiem uzņēmumiem piemērotāki, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību. EESK atzinīgi vērtē spēju veidošanas projektu, kas palīdz MVU risināt šīs problēmas. |
| --- | --- |

1.6.

Kopumā EESK saprot, ka mazie un vidējie uzņēmumi darbojas atšķirīgos apstākļos. Tādēļ MVU noteikumi ir jāvienkāršo un jāpadara šiem uzņēmumiem piemērotāki, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību. EESK atzinīgi vērtē spēju veidošanas projektu, kas palīdz MVU risināt šīs problēmas.

| 1.7. | Komiteja uzskata, ka visām turpmākajām iniciatīvām attiecībā uz informācijas publiskošanu jābūt vērstām uz informāciju, kas ieinteresētajām personām patiešām ir vajadzīga; būtu jāiekļauj vienots rādītāju kopums, vienlaikus ņemot vērā uzņēmumu un nozari, kurā tas darbojas. |
| --- | --- |

1.7.

Komiteja uzskata, ka visām turpmākajām iniciatīvām attiecībā uz informācijas publiskošanu jābūt vērstām uz informāciju, kas ieinteresētajām personām patiešām ir vajadzīga; būtu jāiekļauj vienots rādītāju kopums, vienlaikus ņemot vērā uzņēmumu un nozari, kurā tas darbojas.

| 1.8. | Komiteja uzsver, ka korporatīvā sociālā atbildība (KSA) un pārredzamības politika uzņēmumā ir neefektīva, ja darbinieki tajā nav ieinteresēti, tāpēc viņi būtu jāiesaista sociālo partneru apspriedēs. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja uzsver, ka korporatīvā sociālā atbildība (KSA) un pārredzamības politika uzņēmumā ir neefektīva, ja darbinieki tajā nav ieinteresēti, tāpēc viņi būtu jāiesaista sociālo partneru apspriedēs.

| 1.9. | Pieaugot uzņēmumu pārskatu auditorijai, arvien vairāk korporatīvo aspektu interesē arvien lielāku skaitu ieinteresēto personu grupu. Tādēļ Komiteja uzskata, ka ir svarīgi novērtēt pašreizējo ziņošanas modeli un to pielāgot tā mērķim. |
| --- | --- |

1.9.

Pieaugot uzņēmumu pārskatu auditorijai, arvien vairāk korporatīvo aspektu interesē arvien lielāku skaitu ieinteresēto personu grupu. Tādēļ Komiteja uzskata, ka ir svarīgi novērtēt pašreizējo ziņošanas modeli un to pielāgot tā mērķim.

2.   Vispārīgais konteksts

| 2.1. | Komisija 2010. gadā publicēja paziņojumu, kurā ietverti 50 priekšlikumi iekšējā tirgus uzlabošanai. Tajā norādīts, ka arī uzņēmumiem ir jāsniedz ieguldījums saskaņotajos centienos, apliecinot tiem noteikto atbildību un pārredzamību ne tikai attiecībā uz saviem darbiniekiem un akcionāriem, bet arī sabiedrību kopumā. Komisija uzsvēra, ka uzņēmumu pārvaldību iespējams uzlabot vēl vairāk, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu valžu sastāvu un to dalībnieku dažādību, tostarp to, cik lielā mērā valdē ir pārstāvētas sievietes, lai uzlabotu nodarbinātību, uzņēmējdarbību un tirdzniecību (2). Uzņēmējdarbības ētika un vērtības ir atzītas par ekonomikas atlabšanas veicinātājiem. |
| --- | --- |

2.1.

Komisija 2010. gadā publicēja paziņojumu, kurā ietverti 50 priekšlikumi iekšējā tirgus uzlabošanai. Tajā norādīts, ka arī uzņēmumiem ir jāsniedz ieguldījums saskaņotajos centienos, apliecinot tiem noteikto atbildību un pārredzamību ne tikai attiecībā uz saviem darbiniekiem un akcionāriem, bet arī sabiedrību kopumā. Komisija uzsvēra, ka uzņēmumu pārvaldību iespējams uzlabot vēl vairāk, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu valžu sastāvu un to dalībnieku dažādību, tostarp to, cik lielā mērā valdē ir pārstāvētas sievietes, lai uzlabotu nodarbinātību, uzņēmējdarbību un tirdzniecību (2). Uzņēmējdarbības ētika un vērtības ir atzītas par ekonomikas atlabšanas veicinātājiem.

| 2.2. | Komisija 2011. gadā publicēja atjaunotu ES stratēģiju 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību (KSA) (3), kurā tā piedāvāja jaunu KSA definīciju – “uzņēmumu atbildība par savu ietekmi uz sabiedrību”. Viens no stratēģijas pamatelementiem bija rīcības plāns, kura mērķis ir integrēt finanšu un sociālo pārskatu sniegšanu. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija 2011. gadā publicēja atjaunotu ES stratēģiju 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību (KSA) (3), kurā tā piedāvāja jaunu KSA definīciju – “uzņēmumu atbildība par savu ietekmi uz sabiedrību”. Viens no stratēģijas pamatelementiem bija rīcības plāns, kura mērķis ir integrēt finanšu un sociālo pārskatu sniegšanu.

| 2.3. | Komiteja 2012. gadā pieņēma atzinumu par ES atjaunoto KSA stratēģiju (4), uzsverot, ka sarežģītajos ekonomiskajos un politiskajos apstākļos KSA politikas iniciatīva ir iespēja veidot pozitīvu dialogu ar uzņēmējiem. Ir svarīgi atzīt KSA darbību daudzveidīgos motīvus. Paziņojumā ir minētas dažādas priekšrocības, taču tās, tāpat kā labas prakses piemēri, būtu jāpopularizē, par tiem būtu jāinformē un uzņēmumi būtu jāmudina stingrāk apņemties būt sociāli atbildīgiem. |
| --- | --- |

2.3.

Komiteja 2012. gadā pieņēma atzinumu par ES atjaunoto KSA stratēģiju (4), uzsverot, ka sarežģītajos ekonomiskajos un politiskajos apstākļos KSA politikas iniciatīva ir iespēja veidot pozitīvu dialogu ar uzņēmējiem. Ir svarīgi atzīt KSA darbību daudzveidīgos motīvus. Paziņojumā ir minētas dažādas priekšrocības, taču tās, tāpat kā labas prakses piemēri, būtu jāpopularizē, par tiem būtu jāinformē un uzņēmumi būtu jāmudina stingrāk apņemties būt sociāli atbildīgiem.

| 2.4. | Pēdējo gadu laikā Komiteja ir izstrādājusi arī daudzus citus atzinumus, kas minēti šajā atzinumā. Tajos uzsvērta lielā nozīme, kāda ir korporatīvajai sociālajai atbildībai, uzņēmuma pārredzamībai, nefinansiālas informācijas publiskošanai un attiecīgo ieinteresēto personu – ieguldītāju, patērētāju, darba ņēmēju un viņu arodbiedrību pārstāvju, kā arī NVO – iesaistīšanai procesā. Šajā atzinumā Komiteja vēlas pievērsties sistēmai, pēc kādas varētu darboties viss process. |
| --- | --- |

2.4.

Pēdējo gadu laikā Komiteja ir izstrādājusi arī daudzus citus atzinumus, kas minēti šajā atzinumā. Tajos uzsvērta lielā nozīme, kāda ir korporatīvajai sociālajai atbildībai, uzņēmuma pārredzamībai, nefinansiālas informācijas publiskošanai un attiecīgo ieinteresēto personu – ieguldītāju, patērētāju, darba ņēmēju un viņu arodbiedrību pārstāvju, kā arī NVO – iesaistīšanai procesā. Šajā atzinumā Komiteja vēlas pievērsties sistēmai, pēc kādas varētu darboties viss process.

3.   Mērķis – sociāli atbildīgi un pārredzami uzņēmumi

| 3.1. | 2008. gada ekonomikas krīze un tās sociālās sekas ir zināmā mērā mazinājušas iedzīvotāju uzticēšanos uzņēmējdarbībai, un sabiedrība un investori ir sākuši pievērst uzmanību uzņēmumu sociālajiem un ētikas rādītājiem. Aizvien vairāk ieinteresēto personu grupu tagad interesējas par jauniem korporatīvo lietu aspektiem. |
| --- | --- |

3.1.

2008. gada ekonomikas krīze un tās sociālās sekas ir zināmā mērā mazinājušas iedzīvotāju uzticēšanos uzņēmējdarbībai, un sabiedrība un investori ir sākuši pievērst uzmanību uzņēmumu sociālajiem un ētikas rādītājiem. Aizvien vairāk ieinteresēto personu grupu tagad interesējas par jauniem korporatīvo lietu aspektiem.

| 3.2. | Ieguldītāji vēlas, lai viņu veiktie ieguldījumi būtu pārredzami un tiktu kontrolēti, un viņi grib zināt, vai viņu nauda pozitīvi vai negatīvi ietekmē vidi un sabiedrību. Svarīgākie nefinansiālās informācijas avoti ieguldītājiem ir ilgtspējas/KSA ziņojumi un gada pārskati. Kvalitatīvie paziņojumi par politiku ir svarīgi finansiālās atlīdzības novērtēšanai, bet par svarīgākajiem tiek uzskatīti kvantitatīvie galvenie darbības rādītāji (GDR). |
| --- | --- |

3.2.

Ieguldītāji vēlas, lai viņu veiktie ieguldījumi būtu pārredzami un tiktu kontrolēti, un viņi grib zināt, vai viņu nauda pozitīvi vai negatīvi ietekmē vidi un sabiedrību. Svarīgākie nefinansiālās informācijas avoti ieguldītājiem ir ilgtspējas/KSA ziņojumi un gada pārskati. Kvalitatīvie paziņojumi par politiku ir svarīgi finansiālās atlīdzības novērtēšanai, bet par svarīgākajiem tiek uzskatīti kvantitatīvie galvenie darbības rādītāji (GDR).

| 3.3. | Darbinieki ir pirmie upuri tādos uzņēmumos, kuri nepievērš daudz vērības juridiskajām normām un savam pārredzamības trūkumam. Tomēr darba ņēmējiem ir izšķirīga nozīme sava uzņēmuma attīstībā, jo no tā atkarīga viņu darba drošība, viņu atalgojums, viņu veselība un viņu darba apstākļi. Viņiem ir tiesības pieprasīt sava uzņēmuma pārredzamību un tikt informētiem par tā finanšu stāvokli un tā sociālo, vides un ekonomikas politiku, kā arī piedalīties lemšanā par šiem jautājumiem. |
| --- | --- |

3.3.

Darbinieki ir pirmie upuri tādos uzņēmumos, kuri nepievērš daudz vērības juridiskajām normām un savam pārredzamības trūkumam. Tomēr darba ņēmējiem ir izšķirīga nozīme sava uzņēmuma attīstībā, jo no tā atkarīga viņu darba drošība, viņu atalgojums, viņu veselība un viņu darba apstākļi. Viņiem ir tiesības pieprasīt sava uzņēmuma pārredzamību un tikt informētiem par tā finanšu stāvokli un tā sociālo, vides un ekonomikas politiku, kā arī piedalīties lemšanā par šiem jautājumiem.

| 3.4. | Patērētāji vēlas pārredzamību un sagaida to konkrētās tiem svarīgās jomās. Būt pārredzamiem savās attiecībās ar pārējām ieinteresētajām personām (darbiniekiem, iedzīvotājiem un patērētājiem) – tas nepārprotami ir uzņēmumu interesēs. Nereti tas vienkārši nozīmē sniegt pircējiem faktus un palīdzēt pieņemt apzinātu lēmumu par pirkumu. Galu galā tieši šie uzņēmumi iegūs labāk informēto pircēju uzticību (5). Šajā ziņā īpaši jutīga nozare ir pārtikas rūpniecība. Pārtikas integritātes centra (CFI) jaunākajā pētījumā (6) ir pierādīts, ka lielāka pārredzamība palielina patērētāju uzticēšanos pārtikas produktiem, un skaidri aprakstīts, kā to panākt. |
| --- | --- |

3.4.

Patērētāji vēlas pārredzamību un sagaida to konkrētās tiem svarīgās jomās. Būt pārredzamiem savās attiecībās ar pārējām ieinteresētajām personām (darbiniekiem, iedzīvotājiem un patērētājiem) – tas nepārprotami ir uzņēmumu interesēs. Nereti tas vienkārši nozīmē sniegt pircējiem faktus un palīdzēt pieņemt apzinātu lēmumu par pirkumu. Galu galā tieši šie uzņēmumi iegūs labāk informēto pircēju uzticību (5). Šajā ziņā īpaši jutīga nozare ir pārtikas rūpniecība. Pārtikas integritātes centra (CFI) jaunākajā pētījumā (6) ir pierādīts, ka lielāka pārredzamība palielina patērētāju uzticēšanos pārtikas produktiem, un skaidri aprakstīts, kā to panākt.

| 3.5. | Globalizācijas dēļ daudzi darījumu partneri un ieinteresētās personas vēlas saņemt vairāk informācijas par aizvien jauniem korporatīvo lietu aspektiem no daudzām valstīm. |
| --- | --- |

3.5.

Globalizācijas dēļ daudzi darījumu partneri un ieinteresētās personas vēlas saņemt vairāk informācijas par aizvien jauniem korporatīvo lietu aspektiem no daudzām valstīm.

| 3.6. | Pārredzamība veido uzticēšanos, un uzņēmumiem sabiedrības uzticēšanās ir vajadzīga. Tomēr iedzīvotāju vēlmes bieži vien nesaskan ar to, kā, pēc viņu domām, rīkojas uzņēmums. Šo neatbilstību daļēji rada dažu uzņēmumu bezatbildīga rīcība, kā arī tas, ka daži uzņēmumi pārspīlē savus nopelnus vides vai sociālajā jomā. Dažkārt tās cēlonis ir arī iedzīvotāju nepietiekamās zināšanas par uzņēmumu sasniegumiem, kā arī ierobežojumiem, kas noteikti to darbībai. |
| --- | --- |

3.6.

Pārredzamība veido uzticēšanos, un uzņēmumiem sabiedrības uzticēšanās ir vajadzīga. Tomēr iedzīvotāju vēlmes bieži vien nesaskan ar to, kā, pēc viņu domām, rīkojas uzņēmums. Šo neatbilstību daļēji rada dažu uzņēmumu bezatbildīga rīcība, kā arī tas, ka daži uzņēmumi pārspīlē savus nopelnus vides vai sociālajā jomā. Dažkārt tās cēlonis ir arī iedzīvotāju nepietiekamās zināšanas par uzņēmumu sasniegumiem, kā arī ierobežojumiem, kas noteikti to darbībai.

| 3.7. | Tāpēc Eiropas Komisija 2009. gadā uzsāka vairākus seminārus par uzņēmumu pārredzamību. Eiropas uzņēmumi to atzinīgi novērtēja kā iniciatīvu, kas nāk īstajā brīdī – krīzes laikā, kad pārredzamība un korporatīvā sociālā atbildība kopumā varētu palīdzēt atjaunot sabiedrības uzticēšanos uzņēmējdarbībai, kas notiekošās krīzes dēļ arī bija zināmā mērā iedragāta. Iniciatīva bija vērsta uz dažādām ieinteresēto personu grupām (darba devējiem, arodbiedrībām, NVO un plašsaziņas līdzekļiem). Tās mērķis bija sniegt norādes par turpmākiem pasākumiem, kas jāveic Komisijai. |
| --- | --- |

3.7.

Tāpēc Eiropas Komisija 2009. gadā uzsāka vairākus seminārus par uzņēmumu pārredzamību. Eiropas uzņēmumi to atzinīgi novērtēja kā iniciatīvu, kas nāk īstajā brīdī – krīzes laikā, kad pārredzamība un korporatīvā sociālā atbildība kopumā varētu palīdzēt atjaunot sabiedrības uzticēšanos uzņēmējdarbībai, kas notiekošās krīzes dēļ arī bija zināmā mērā iedragāta. Iniciatīva bija vērsta uz dažādām ieinteresēto personu grupām (darba devējiem, arodbiedrībām, NVO un plašsaziņas līdzekļiem). Tās mērķis bija sniegt norādes par turpmākiem pasākumiem, kas jāveic Komisijai.

| 3.7.1. | Pieredze, kas gūta no šīs iniciatīvas:






  — | daudzi uzņēmumi jau ir guvuši labus rezultātus pārredzamības ziņā. KSA tagad ir uzņēmumu darbības stratēģijas daļa, |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

Pieredze, kas gūta no šīs iniciatīvas:

—

daudzi uzņēmumi jau ir guvuši labus rezultātus pārredzamības ziņā. KSA tagad ir uzņēmumu darbības stratēģijas daļa,

| — | informācijas pieejamība ir svarīga dažādām ieinteresētajām personām, taču tām ir vajadzīga dažādu veidu informācija dažādiem nolūkiem. Apstākļi un vajadzības dažādās nozarēs atšķiras, |
| --- | --- |

—

informācijas pieejamība ir svarīga dažādām ieinteresētajām personām, taču tām ir vajadzīga dažādu veidu informācija dažādiem nolūkiem. Apstākļi un vajadzības dažādās nozarēs atšķiras,

| — | viedokļi atšķiras, jo īpaši attiecībā uz galvenajiem darbības rādītājiem (GDR). Vairums citu ieinteresēto personu dalībvalstīs priekšroku dod skaidriem pamatrādītājiem, ieskaitot darba un vides jautājumus. Uzņēmēji vēlas elastību un uzskata, ka viens modelis visiem nav pareizais risinājums, |
| --- | --- |

—

viedokļi atšķiras, jo īpaši attiecībā uz galvenajiem darbības rādītājiem (GDR). Vairums citu ieinteresēto personu dalībvalstīs priekšroku dod skaidriem pamatrādītājiem, ieskaitot darba un vides jautājumus. Uzņēmēji vēlas elastību un uzskata, ka viens modelis visiem nav pareizais risinājums,

| — | galvenais jautājums mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir spēja sniegt informāciju. Ja ir daudz dažādu ieinteresēto personu, no kurām katra pieprasa citu informāciju un pauž atšķirīgas vēlmes, uzņēmumu administratīvais slogs var būt augsts, |
| --- | --- |

—

galvenais jautājums mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir spēja sniegt informāciju. Ja ir daudz dažādu ieinteresēto personu, no kurām katra pieprasa citu informāciju un pauž atšķirīgas vēlmes, uzņēmumu administratīvais slogs var būt augsts,

| — | pārredzamības process būtu jāvērš gan uz sasniegtajiem rezultātiem, gan arī ziņošanas un informācijas publiskošanas procesu. KSA būtu jāiekļauj uzņēmējdarbības stratēģijās, un integrēta pārskatu sniegšana ir viens no veidiem, kā to darīt, |
| --- | --- |

—

pārredzamības process būtu jāvērš gan uz sasniegtajiem rezultātiem, gan arī ziņošanas un informācijas publiskošanas procesu. KSA būtu jāiekļauj uzņēmējdarbības stratēģijās, un integrēta pārskatu sniegšana ir viens no veidiem, kā to darīt,

| — | pārredzamība un KSA ziņojumu publiskošanas prakse ir papildu vērtība uzņēmumiem un to darbiniekiem, to preču un pakalpojumu saņēmējiem – patērētājiem un iedzīvotājiem –, kā arī ieguldītājiem. |
| --- | --- |

—

pārredzamība un KSA ziņojumu publiskošanas prakse ir papildu vērtība uzņēmumiem un to darbiniekiem, to preču un pakalpojumu saņēmējiem – patērētājiem un iedzīvotājiem –, kā arī ieguldītājiem.

4.   Komisija pastiprina prasības attiecībā uz pārredzamību un nefinansiālās informācijas sniegšanu

| 4.1. | ES stratēģijā KSA jomā Komisija norāda, ka sociālās un vides informācijas publiskošana, tostarp saistībā ar klimatu, var veicināt sadarbību ar ieinteresētajām personām un būtisku ilgtspējas risku apzināšanu. Tas ir svarīgs pārskatatbildības elements, kas var palīdzēt palielināt sabiedrības uzticēšanos uzņēmumiem. Lai informācija atbilstu uzņēmumu un citu ieinteresēto personu vajadzībām, tai jābūt būtiskai. |
| --- | --- |

4.1.

ES stratēģijā KSA jomā Komisija norāda, ka sociālās un vides informācijas publiskošana, tostarp saistībā ar klimatu, var veicināt sadarbību ar ieinteresētajām personām un būtisku ilgtspējas risku apzināšanu. Tas ir svarīgs pārskatatbildības elements, kas var palīdzēt palielināt sabiedrības uzticēšanos uzņēmumiem. Lai informācija atbilstu uzņēmumu un citu ieinteresēto personu vajadzībām, tai jābūt būtiskai.

| 4.1.1. | Komisija arī atzīst, ka arvien vairāk uzņēmumu publisko sociālo un vides informāciju. MVU šādu informāciju bieži vien sniedz neoficiāli un brīvprātīgi. Kāds avots lēš, ka aptuveni 2 500 Eiropas uzņēmumu publisko KSA vai ilgtspējas ziņojumus, kas Eiropas Savienību padara par pasaules līderi šajā jomā (7). |
| --- | --- |

4.1.1.

Komisija arī atzīst, ka arvien vairāk uzņēmumu publisko sociālo un vides informāciju. MVU šādu informāciju bieži vien sniedz neoficiāli un brīvprātīgi. Kāds avots lēš, ka aptuveni 2 500 Eiropas uzņēmumu publisko KSA vai ilgtspējas ziņojumus, kas Eiropas Savienību padara par pasaules līderi šajā jomā (7).

| 4.2. | Komisija pēc Eiropas Parlamenta iniciatīvas 2013. gadā sagatavoja tiesību akta priekšlikumu par visu nozaru uzņēmumu sniegtās sociālās un vides informācijas pārredzamību
   (8). Grozījumi “grāmatvedības direktīvās” veikti ar mērķi noteikt prasību konkrētiem lieliem uzņēmumiem (pašlaik aptuveni 6 000 uzņēmumiem un struktūrām Eiropas Savienībā) savos gada pārskatos atklāt attiecīgo nefinansiālo un daudzveidības informāciju. |
| --- | --- |

4.2.

Komisija pēc Eiropas Parlamenta iniciatīvas 2013. gadā sagatavoja tiesību akta priekšlikumu par visu nozaru uzņēmumu sniegtās sociālās un vides informācijas pārredzamību
   (8). Grozījumi “grāmatvedības direktīvās” veikti ar mērķi noteikt prasību konkrētiem lieliem uzņēmumiem (pašlaik aptuveni 6 000 uzņēmumiem un struktūrām Eiropas Savienībā) savos gada pārskatos atklāt attiecīgo nefinansiālo un daudzveidības informāciju.

| 4.2.1. | Dažās dalībvalstīs direktīvu transponēja valsts tiesību aktos pēc apspriešanās ar uzņēmumiem, lai, to īstenojot, tiktu izmantota tajā paredzētā elastība, netiktu pārsniegta tās darbības joma, uzņēmumiem tiktu nodrošināta juridiskā noteiktība un atbilstība to faktiskajām vajadzībām. Šajā saistībā EESK sagatavoja atzinumu (9), kurā tā uzsver tiesības izmantot šo elastīgo un piemēroto mehānismu, lai uzlabotu saziņu ar akcionāriem, ieguldītājiem, darbiniekiem un citām ieinteresētām personām, un atzinīgi vērtē to, ka šis priekšlikums attiecas tikai uz lieliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.2.1.

Dažās dalībvalstīs direktīvu transponēja valsts tiesību aktos pēc apspriešanās ar uzņēmumiem, lai, to īstenojot, tiktu izmantota tajā paredzētā elastība, netiktu pārsniegta tās darbības joma, uzņēmumiem tiktu nodrošināta juridiskā noteiktība un atbilstība to faktiskajām vajadzībām. Šajā saistībā EESK sagatavoja atzinumu (9), kurā tā uzsver tiesības izmantot šo elastīgo un piemēroto mehānismu, lai uzlabotu saziņu ar akcionāriem, ieguldītājiem, darbiniekiem un citām ieinteresētām personām, un atzinīgi vērtē to, ka šis priekšlikums attiecas tikai uz lieliem uzņēmumiem.

| 4.2.2. | Pamatojoties uz sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, Komisija tieši patlaban gatavo nesaistošas pamatnostādnes par nefinansiālas informācijas sniegšanu. Lai atvieglotu turpmāku apspriešanos ar ieinteresētajām personām (10), Komisija ir ieviesusi ilustratīvu pamatojuma dokumentu, kurā izklāstīti nefinansiālās informācijas publiskošanas galvenie principi. Paziņotajai nefinansiālajai informācijai jābūt būtiskai, ticamai, līdzsvarotai un saprotamai, visaptverošai un kodolīgai, stratēģiskai un uz nākotni vērstai, orientētai uz ieinteresētajām personām, uzņēmumu/nozari raksturojošai, kvalitatīvai un kvantitatīvai, kā arī konsekventai. |
| --- | --- |

4.2.2.

Pamatojoties uz sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, Komisija tieši patlaban gatavo nesaistošas pamatnostādnes par nefinansiālas informācijas sniegšanu. Lai atvieglotu turpmāku apspriešanos ar ieinteresētajām personām (10), Komisija ir ieviesusi ilustratīvu pamatojuma dokumentu, kurā izklāstīti nefinansiālās informācijas publiskošanas galvenie principi. Paziņotajai nefinansiālajai informācijai jābūt būtiskai, ticamai, līdzsvarotai un saprotamai, visaptverošai un kodolīgai, stratēģiskai un uz nākotni vērstai, orientētai uz ieinteresētajām personām, uzņēmumu/nozari raksturojošai, kvalitatīvai un kvantitatīvai, kā arī konsekventai.

| 4.3. | Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kurā aicināts uzlabot uzņēmējdarbības vidi Eiropā, Komisija 2014. gadā publicēja priekšlikumu direktīvai, kuras mērķis ir atbalstīt mūsdienīga un efektīva korporatīvās pārvaldības satvara izveidi Eiropas uzņēmumiem, ieguldītājiem un darbiniekiem
   (11) atbilstoši mūsdienu sabiedrības vajadzībām un mainīgajai ekonomikas videi. |
| --- | --- |

4.3.

Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kurā aicināts uzlabot uzņēmējdarbības vidi Eiropā, Komisija 2014. gadā publicēja priekšlikumu direktīvai, kuras mērķis ir atbalstīt mūsdienīga un efektīva korporatīvās pārvaldības satvara izveidi Eiropas uzņēmumiem, ieguldītājiem un darbiniekiem
   (11) atbilstoši mūsdienu sabiedrības vajadzībām un mainīgajai ekonomikas videi.

| 4.3.1. | Šim priekšlikumam būtu jāveicina ES uzņēmumu ilgtermiņa ilgtspēja un ilgāka termiņa perspektīva akcionāriem, nodrošinot labākus darbības nosacījumus uzņēmumiem, kuru akcijas tiek tirgotas regulētos tirgos Eiropas Savienībā. Komiteja savā atzinumā (12) uzsvēra, ka priekšlikums radīs stabilāku, ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību un investīciju vidi Eiropā, un arī pieņēma zināšanai ietekmes novērtējumā izteikto Komisijas apgalvojumu, ka tās priekšlikuma ietekmes radītais administratīvais slogs biržu sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem būs neliels. Direktīvu novērtējot, būs svarīgi pievērst uzmanību šim līdzsvaram. |
| --- | --- |

4.3.1.

Šim priekšlikumam būtu jāveicina ES uzņēmumu ilgtermiņa ilgtspēja un ilgāka termiņa perspektīva akcionāriem, nodrošinot labākus darbības nosacījumus uzņēmumiem, kuru akcijas tiek tirgotas regulētos tirgos Eiropas Savienībā. Komiteja savā atzinumā (12) uzsvēra, ka priekšlikums radīs stabilāku, ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību un investīciju vidi Eiropā, un arī pieņēma zināšanai ietekmes novērtējumā izteikto Komisijas apgalvojumu, ka tās priekšlikuma ietekmes radītais administratīvais slogs biržu sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem būs neliels. Direktīvu novērtējot, būs svarīgi pievērst uzmanību šim līdzsvaram.

| 4.4. | Komisija 2015. gada oktobrī publicēja jaunu stratēģiju “Tirdzniecība visiem – ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku”, kurā izklāstīts redzējums par ES politikas virzību, atspoguļojot vajadzību pēc atbildīgākas un pārredzamākas tirdzniecības politikas. |
| --- | --- |

4.4.

Komisija 2015. gada oktobrī publicēja jaunu stratēģiju “Tirdzniecība visiem – ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku”, kurā izklāstīts redzējums par ES politikas virzību, atspoguļojot vajadzību pēc atbildīgākas un pārredzamākas tirdzniecības politikas.

| 4.4.1. | Nodaļā “Uz vērtībām balstīta tirdzniecības un ieguldījumu politika” Komisija paziņo par patērētāju tiesību stiprināšanu, uzlabojot uzņēmumu sociālās atbildības iniciatīvas un pienācīgu pārbaudi ražošanas ķēdē, pievēršoties cilvēktiesību ievērošanai un vērtību ķēžu sociālajiem (tostarp darba tiesību) un vides aspektiem. Komisija vēlas šo procesu turpināt, uzlabojot brīvās tirdzniecības nolīgumu ilgtspējīgas attīstības dimensijas. |
| --- | --- |

4.4.1.

Nodaļā “Uz vērtībām balstīta tirdzniecības un ieguldījumu politika” Komisija paziņo par patērētāju tiesību stiprināšanu, uzlabojot uzņēmumu sociālās atbildības iniciatīvas un pienācīgu pārbaudi ražošanas ķēdē, pievēršoties cilvēktiesību ievērošanai un vērtību ķēžu sociālajiem (tostarp darba tiesību) un vides aspektiem. Komisija vēlas šo procesu turpināt, uzlabojot brīvās tirdzniecības nolīgumu ilgtspējīgas attīstības dimensijas.

| 4.4.2. | Atzinumā par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību globālajās piegādes ķēdēs (GSC) (13) Komiteja norāda: “EESK ir guvusi lielu pieredzi ilgtspējas jomā, piedaloties brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) īpašu sadaļu īstenošanā un uzraudzībā, iesaistoties daudzās pilsoniskās sabiedrības komitejās, un tas ļauj tai ierosināt radīt taisnīgu līdzsvaru starp vajadzīgajām juridiskajām prasībām cilvēktiesību un darba tiesību, pārredzamības un korupcijas apkarošanas jomās, no vienas puses, un daudznacionāliem uzņēmumiem nepieciešamo elastību efektīvi un dažādajām vietēja mēroga situācijām piemērotā veidā organizēt un attīstīt savas globālās piegādes ķēdes (GSC), no otras puses”. |
| --- | --- |

4.4.2.

Atzinumā par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību globālajās piegādes ķēdēs (GSC) (13) Komiteja norāda: “EESK ir guvusi lielu pieredzi ilgtspējas jomā, piedaloties brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) īpašu sadaļu īstenošanā un uzraudzībā, iesaistoties daudzās pilsoniskās sabiedrības komitejās, un tas ļauj tai ierosināt radīt taisnīgu līdzsvaru starp vajadzīgajām juridiskajām prasībām cilvēktiesību un darba tiesību, pārredzamības un korupcijas apkarošanas jomās, no vienas puses, un daudznacionāliem uzņēmumiem nepieciešamo elastību efektīvi un dažādajām vietēja mēroga situācijām piemērotā veidā organizēt un attīstīt savas globālās piegādes ķēdes (GSC), no otras puses”.

| 4.4.3. | Svarīgs jautājums tirdzniecības politikā varētu būt standartu paaugstināšana ziņojumos par nefinansiāliem jautājumiem. Pasaules līmeņa regulējums, tostarp tirdzniecības nolīgumi, varētu veicināt pārredzamību nefinansiālas informācijas publiskošanā tādās valstīs kā ASV un Ķīna, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.4.3.

Svarīgs jautājums tirdzniecības politikā varētu būt standartu paaugstināšana ziņojumos par nefinansiāliem jautājumiem. Pasaules līmeņa regulējums, tostarp tirdzniecības nolīgumi, varētu veicināt pārredzamību nefinansiālas informācijas publiskošanā tādās valstīs kā ASV un Ķīna, tādējādi nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas uzņēmumiem.

| 4.4.4. | Eiropas Komisija vēlas stiprināt stimulus – jo īpaši starptautiskiem uzņēmumiem – sniegt informāciju par pienācīgu pārbaudi, izstrādāt vērienīgāku pieeju attiecībā uz izrakteņu ieguvi konfliktu skartajās teritorijās
   (14), meklēt jaunas jomas ciešākai partnerībai atbildīgās vērtību ķēdēs un publicēt pārskatu par uzņēmumu ziņojumiem attiecībā uz atbildīgu vērtību ķēdi. |
| --- | --- |

4.4.4.

Eiropas Komisija vēlas stiprināt stimulus – jo īpaši starptautiskiem uzņēmumiem – sniegt informāciju par pienācīgu pārbaudi, izstrādāt vērienīgāku pieeju attiecībā uz izrakteņu ieguvi konfliktu skartajās teritorijās
   (14), meklēt jaunas jomas ciešākai partnerībai atbildīgās vērtību ķēdēs un publicēt pārskatu par uzņēmumu ziņojumiem attiecībā uz atbildīgu vērtību ķēdi.

| 4.4.5. | Attiecībā uz Komisijas prasībām ētiskas tirdzniecības un cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas jomā uzņēmumiem var tikt izvirzītas jaunas prasības, īstenojot Komisijas rīcības plānu par cilvēktiesībām 2015.–2018. gadam (15). Ārlietu padome savos 2016. gada jūnija secinājumos uzsver uzņēmējdarbības pārredzamības būtisko nozīmi, jo tā ļauj tirgiem atzīt un stimulēt cilvēktiesību ievērošanu, kā arī atalgot par to. |
| --- | --- |

4.4.5.

Attiecībā uz Komisijas prasībām ētiskas tirdzniecības un cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas jomā uzņēmumiem var tikt izvirzītas jaunas prasības, īstenojot Komisijas rīcības plānu par cilvēktiesībām 2015.–2018. gadam (15). Ārlietu padome savos 2016. gada jūnija secinājumos uzsver uzņēmējdarbības pārredzamības būtisko nozīmi, jo tā ļauj tirgiem atzīt un stimulēt cilvēktiesību ievērošanu, kā arī atalgot par to.

| 4.5. | Komisija 2016. gada janvārī nāca klajā ar pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai, kura mērķis ir nodrošināt efektīvu nodokļu sistēmu un lielāku nodokļu pārredzamību. |
| --- | --- |

4.5.

Komisija 2016. gada janvārī nāca klajā ar pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai, kura mērķis ir nodrošināt efektīvu nodokļu sistēmu un lielāku nodokļu pārredzamību.

| 4.5.1. | Viena no jomām, kas tiek īpaši pētīta un skar starptautiskus uzņēmumus un grupas, ir pārskatu sniegšana par katru valsti (t. i., pienākums sagatavot un iesniegt nodokļu iestādei deklarāciju par darījumiem grupā, norādot datus par ienākumiem, peļņu, samaksāto ienākuma nodokli utt.). Patlaban šis pasākumu kopums aptver informācijas apmaiņu starp dalībvalstu nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

4.5.1.

Viena no jomām, kas tiek īpaši pētīta un skar starptautiskus uzņēmumus un grupas, ir pārskatu sniegšana par katru valsti (t. i., pienākums sagatavot un iesniegt nodokļu iestādei deklarāciju par darījumiem grupā, norādot datus par ienākumiem, peļņu, samaksāto ienākuma nodokli utt.). Patlaban šis pasākumu kopums aptver informācijas apmaiņu starp dalībvalstu nodokļu iestādēm.

| 4.6. | Komisija 2016. gada aprīļa sākumā (16) ierosināja starptautiskiem uzņēmumiem publicēt īpašu deklarāciju par maksāto ienākuma nodokli, sniedzot arī citu ar nodokļiem saistītu informāciju. Šīs papildu pārredzamības prasības būs piemērojamas starptautiskiem uzņēmumiem, kuru konsolidētais neto apgrozījums pārsniedz EUR 750 miljonus, neatkarīgi no tā, vai uzņēmuma juridiskā adrese ir Eiropas Savienībā vai citur. Šis pienākums attiecas arī uz to filiālēm un meitasuzņēmumiem. Šajā sakarā Komiteja tikko ir pieņēmusi atzinumu par cīņu pret nodokļu apiešanu (17) un šajā atzinumā mudina Komisiju pārliecinošāk pieprasīt fiskālo pārredzamību no uzņēmumiem, samazinot EUR 750 miljonu apgrozījuma robežvērtību vai izstrādājot grafiku, kas paredz šo robežvērtību pakāpeniski samazināt. |
| --- | --- |

4.6.

Komisija 2016. gada aprīļa sākumā (16) ierosināja starptautiskiem uzņēmumiem publicēt īpašu deklarāciju par maksāto ienākuma nodokli, sniedzot arī citu ar nodokļiem saistītu informāciju. Šīs papildu pārredzamības prasības būs piemērojamas starptautiskiem uzņēmumiem, kuru konsolidētais neto apgrozījums pārsniedz EUR 750 miljonus, neatkarīgi no tā, vai uzņēmuma juridiskā adrese ir Eiropas Savienībā vai citur. Šis pienākums attiecas arī uz to filiālēm un meitasuzņēmumiem. Šajā sakarā Komiteja tikko ir pieņēmusi atzinumu par cīņu pret nodokļu apiešanu (17) un šajā atzinumā mudina Komisiju pārliecinošāk pieprasīt fiskālo pārredzamību no uzņēmumiem, samazinot EUR 750 miljonu apgrozījuma robežvērtību vai izstrādājot grafiku, kas paredz šo robežvērtību pakāpeniski samazināt.

| 4.6.1. | Komisijai tomēr būtu jāņem vērā ES iekšējā tirgus principi un Savienības konkurētspēja. Vienpusējas prasības Eiropas Savienībā varētu radīt negaidītas sekas, ja trešo valstu uzņēmumi no šāda pienākuma tiktu atbrīvoti. Tāpēc šis pienākums būtu jānosaka arī trešo valstu uzņēmumiem, izmantojot sarunas par starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem. |
| --- | --- |

4.6.1.

Komisijai tomēr būtu jāņem vērā ES iekšējā tirgus principi un Savienības konkurētspēja. Vienpusējas prasības Eiropas Savienībā varētu radīt negaidītas sekas, ja trešo valstu uzņēmumi no šāda pienākuma tiktu atbrīvoti. Tāpēc šis pienākums būtu jānosaka arī trešo valstu uzņēmumiem, izmantojot sarunas par starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem.

| 4.7. | Eiropas Komisija sadarbojas ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), Starptautisko Darba organizāciju (SDO), WHO un Pasaules Banku, un stiprina sinerģiju ar šo organizāciju labas korporatīvās pārvaldības, pārredzamības un atbildības instrumentiem (18). Šie instrumenti tiek regulāri pārskatīti un nosaka prasības attiecībā uz uzņēmumu atbildību un pārredzamību to sociālajā, vides un cilvēktiesību politikā. Tie arī veicina riska novēršanu un analīzi un nosaka pienācīgas pārbaudes pasākumus. Šie instrumenti galvenokārt attiecas uz starptautiskiem uzņēmumiem, taču kā pamatnostādnes tie paredzēti arī uzņēmumiem, kuri darbojas valsts līmenī. Jebkurā gadījumā, pārskatot minētos instrumentus, būtu īpaši jāorientējas uz labāku to izmantošanu. |
| --- | --- |

4.7.

Eiropas Komisija sadarbojas ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), Starptautisko Darba organizāciju (SDO), WHO un Pasaules Banku, un stiprina sinerģiju ar šo organizāciju labas korporatīvās pārvaldības, pārredzamības un atbildības instrumentiem (18). Šie instrumenti tiek regulāri pārskatīti un nosaka prasības attiecībā uz uzņēmumu atbildību un pārredzamību to sociālajā, vides un cilvēktiesību politikā. Tie arī veicina riska novēršanu un analīzi un nosaka pienācīgas pārbaudes pasākumus. Šie instrumenti galvenokārt attiecas uz starptautiskiem uzņēmumiem, taču kā pamatnostādnes tie paredzēti arī uzņēmumiem, kuri darbojas valsts līmenī. Jebkurā gadījumā, pārskatot minētos instrumentus, būtu īpaši jāorientējas uz labāku to izmantošanu.

| 4.8. | Pasaulē un Eiropā aizvien pieaugošās prasības attiecībā uz uzņēmumu pārredzamību tiek tālāk nodotas uzņēmumiem, kuri darbojas dalībvalstīs. Eiropas Komisijai būtu jāvada un jākoordinē ES dalībvalstu politika, tādējādi samazinot atšķirīgu pieeju risku (19). |
| --- | --- |

4.8.

Pasaulē un Eiropā aizvien pieaugošās prasības attiecībā uz uzņēmumu pārredzamību tiek tālāk nodotas uzņēmumiem, kuri darbojas dalībvalstīs. Eiropas Komisijai būtu jāvada un jākoordinē ES dalībvalstu politika, tādējādi samazinot atšķirīgu pieeju risku (19).

| 4.8.1. | Komisijas stratēģija atbildīgas uzņēmējdarbības jomā un ieteikumi dalībvalstīm bieži vien valsts līmenī rada priekšstatu, ka vienīgi valsts ziņā ir uzraudzīt, vai uzņēmējdarbība ir atbildīga un pārredzama, un to pārvaldīt. |
| --- | --- |

4.8.1.

Komisijas stratēģija atbildīgas uzņēmējdarbības jomā un ieteikumi dalībvalstīm bieži vien valsts līmenī rada priekšstatu, ka vienīgi valsts ziņā ir uzraudzīt, vai uzņēmējdarbība ir atbildīga un pārredzama, un to pārvaldīt.

| 4.8.2. | Uzņēmumi atzīst, ka ir pārredzamas un atbildīgas rīcības galvenie virzītājspēki. Tas atzīts arī Komisijas paziņojumā “Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” (20). |
| --- | --- |

4.8.2.

Uzņēmumi atzīst, ka ir pārredzamas un atbildīgas rīcības galvenie virzītājspēki. Tas atzīts arī Komisijas paziņojumā “Partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” (20).

| 4.8.3. | Ikviena uzņēmuma galvenais pienākums ir radīt vērtību ne vien akcionāriem, bet arī saviem darbiniekiem, videi un sabiedrībai, kā arī nodrošināt un saglabāt darbvietas. Dalībvalstīm būtu jārada pareizie apstākļi, lai to veicinātu, un jāatbalsta uzņēmumi to centienos būt atbildīgiem un pārredzamiem. |
| --- | --- |

4.8.3.

Ikviena uzņēmuma galvenais pienākums ir radīt vērtību ne vien akcionāriem, bet arī saviem darbiniekiem, videi un sabiedrībai, kā arī nodrošināt un saglabāt darbvietas. Dalībvalstīm būtu jārada pareizie apstākļi, lai to veicinātu, un jāatbalsta uzņēmumi to centienos būt atbildīgiem un pārredzamiem.

5.   Meklēt piemērotu korporatīvās ziņošanas sistēmu

| 5.1. | Komiteja atzīst, ka korporatīvajos ziņojumos ļoti svarīga ir nefinansiālā informācija, jo tā palīdz radīt pilnīgu priekšstatu par korporatīvajām lietām. |
| --- | --- |

5.1.

Komiteja atzīst, ka korporatīvajos ziņojumos ļoti svarīga ir nefinansiālā informācija, jo tā palīdz radīt pilnīgu priekšstatu par korporatīvajām lietām.

| 5.2. | Normatīvā vide, kurā jādarbojas uzņēmumiem, kļūst aizvien sarežģītāka. Lai labāk apmierinātu ieinteresēto personu vajadzības, ir jāizveido atbilstoša korporatīvās ziņošanas sistēma, vienlaikus nepieļaujot lieku administratīvo un finansiālo slogu. KSA un pārredzamība būtu jāpopularizē un jāizmanto arī kā iespēja, kas ļauj uzņēmumiem novērst sociālo risku un nodrošināt ilgtspējīgu paša uzņēmuma attīstību. |
| --- | --- |

5.2.

Normatīvā vide, kurā jādarbojas uzņēmumiem, kļūst aizvien sarežģītāka. Lai labāk apmierinātu ieinteresēto personu vajadzības, ir jāizveido atbilstoša korporatīvās ziņošanas sistēma, vienlaikus nepieļaujot lieku administratīvo un finansiālo slogu. KSA un pārredzamība būtu jāpopularizē un jāizmanto arī kā iespēja, kas ļauj uzņēmumiem novērst sociālo risku un nodrošināt ilgtspējīgu paša uzņēmuma attīstību.

| 5.3. | Pēdējā desmitgadē arvien vairāk tiek pievērsta uzmanība dažādiem nefinansiālās informācijas (NFI) aspektiem. Ir vairākas starptautiskas shēmas sociālās un vides informācijas publiskošanas jomā, tostarp Globālā ziņošanas iniciatīva (GRI). |
| --- | --- |

5.3.

Pēdējā desmitgadē arvien vairāk tiek pievērsta uzmanība dažādiem nefinansiālās informācijas (NFI) aspektiem. Ir vairākas starptautiskas shēmas sociālās un vides informācijas publiskošanas jomā, tostarp Globālā ziņošanas iniciatīva (GRI).

| 5.4. | Jautājums ir šāds: vai visām šīm ieinteresētajām personām sniegt vienu un to pašu ziņojumu vai ziņojumu kopumu? Vai ir vajadzīgs vairāku ziņojumu sakopojums, vai tomēr viens, bet visaptverošs, līdzīgi koncepcijai “Core&More”
   (21), ko 2015. gadā ierosināja Eiropas grāmatvežu federācija (FEE)? |
| --- | --- |

5.4.

Jautājums ir šāds: vai visām šīm ieinteresētajām personām sniegt vienu un to pašu ziņojumu vai ziņojumu kopumu? Vai ir vajadzīgs vairāku ziņojumu sakopojums, vai tomēr viens, bet visaptverošs, līdzīgi koncepcijai “Core&More”
   (21), ko 2015. gadā ierosināja Eiropas grāmatvežu federācija (FEE)?

| 5.5. | Apspriežot korporatīvo ziņojumu nākotni, ir jāņem vērā dažādu ieinteresēto personu grupu atšķirīgās informācijas vajadzības atkarībā no ziņojuma sniedzēja lieluma un veida. |
| --- | --- |

5.5.

Apspriežot korporatīvo ziņojumu nākotni, ir jāņem vērā dažādu ieinteresēto personu grupu atšķirīgās informācijas vajadzības atkarībā no ziņojuma sniedzēja lieluma un veida.

| 5.6. | Kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norāda savā atzinumā par tematu “Nefinansiālas informācijas atklāšana”, Komisija tiek lūgta uzsākt vai atvieglot procesu, kurā apvienotas “daudzas ieinteresētas personas” (22), lai labāk definētu galvenos principus un orientierus, kas atvieglo salīdzināšanu un ilgtermiņā – standartizāciju. |
| --- | --- |

5.6.

Kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norāda savā atzinumā par tematu “Nefinansiālas informācijas atklāšana”, Komisija tiek lūgta uzsākt vai atvieglot procesu, kurā apvienotas “daudzas ieinteresētas personas” (22), lai labāk definētu galvenos principus un orientierus, kas atvieglo salīdzināšanu un ilgtermiņā – standartizāciju.

| 5.6.1. | Komiteja šajā saistībā jau uzsvēra, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi, kas vērsti pret korporatīvo vērtību sagrozīšanu īstermiņa domāšanas rezultātā. Arī savā atzinumā par tematu “Darba ņēmēju iesaiste” (23) Komiteja aicināja parādīt risinājumus, kā ES politikā varētu pārvarēt pašlaik valdošo tendenci nodrošināt uzņēmuma vienpusēju pārredzamību akcionāru interesēs un kā palielināt izpratni par “uzņēmumu kā ilgtspējīgu sabiedrību”, jo šāda izpratne atbilst arī uzņēmuma ilgtermiņa attīstības interesēm. |
| --- | --- |

5.6.1.

Komiteja šajā saistībā jau uzsvēra, ka ir vajadzīgi korektīvi pasākumi, kas vērsti pret korporatīvo vērtību sagrozīšanu īstermiņa domāšanas rezultātā. Arī savā atzinumā par tematu “Darba ņēmēju iesaiste” (23) Komiteja aicināja parādīt risinājumus, kā ES politikā varētu pārvarēt pašlaik valdošo tendenci nodrošināt uzņēmuma vienpusēju pārredzamību akcionāru interesēs un kā palielināt izpratni par “uzņēmumu kā ilgtspējīgu sabiedrību”, jo šāda izpratne atbilst arī uzņēmuma ilgtermiņa attīstības interesēm.

| 5.7. | Pat ja ilgtspējīgas uzņēmējdarbības nākotne būs cieši saistīta ar sociālo, vides un patērētāju tiesību ievērošanu, jebkurā turpmākā iniciatīvā attiecībā uz informācijas publiskošanu būtu jāņem vērā ieinteresēto personu patiesās vajadzības. |
| --- | --- |

5.7.

Pat ja ilgtspējīgas uzņēmējdarbības nākotne būs cieši saistīta ar sociālo, vides un patērētāju tiesību ievērošanu, jebkurā turpmākā iniciatīvā attiecībā uz informācijas publiskošanu būtu jāņem vērā ieinteresēto personu patiesās vajadzības.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2011) 681 final

1

(2)  COM(2010) 608 final

2

(3)  COM(2011) 681 final

3

(4)  OV C 229, 31.7.2012., 77. lpp.

4

(5)  https://www.visioncritical.com/5-brands-employed-transparency-marketing-and-won/

5

(6)  A clear view of transparency and how it builds consumer trust [Skaidrs pārskats par pārredzamību un to, kā tā veido patērētāju uzticēšanos], 2015. gads, patērētāju uzticēšanās pētījums, Pārtikas integritātes centrs.

6

A clear view of transparency and how it builds consumer trust

(7)  CorporateRegister.com

7

(8)  COM(2013) 207 final

8

(9)  OV C 327, 12.11.2013., 47. lpp.

9

(10)  Eiropas Komisijas/FISMA ģenerāldirektorāta organizēts darbseminārs ar ieinteresēto personu piedalīšanos par tematu “Nesaistošas pamatnostādnes par nefinansiālas informācijas atklāšanu” (27.9.2016., Brisele).

10

(11)  COM(2014) 213 final

11

(12)  OV C 451, 16.12.2014., 87. lpp.

12

(13)  OV C 303, 19.8.2016., 17. lpp.

13

(14)  JOIN(2014) 8 final

14

(15)  SWD(2015) 144 final

15

(16)  COM(2016) 198 final

16

(17)  OV C 487, 28.12.2016., 62. lpp.

17

(18)  ESAO pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem; SDO trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku.

18

(19)  COM(2011) 681 final

19

(20)  COM(2006) 136 final

20

(21)  The future for corporate reporting – creating the dynamic for change, FEE, 2015. gada oktobris.

21

The future for corporate reporting – creating the dynamic for change

FEE

(22)  OV C 327, 12.11.2013., 47. lpp.

22

(23)  OV C 161, 06.06.2013., 35. lpp.

23

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/21

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Nozīmīgākie pamatfaktori, kas ietekmē kopējo lauksaimniecības politiku laikposmam pēc 2020. gada”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2017/C 075/04)

| Ziņotājs: | Simo TIAINEN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Simo TIAINEN

| Pilnsapulces lēmums | 21.1.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 29. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 188/2/8 |

Pilnsapulces lēmums

21.1.2016.

Juridiskais pamats

Reglamenta 29. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

188/2/8

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Jau pusgadsimtu KLP sekmē Eiropas Savienības veidošanu. Pašlaik atgriešanās pie pamatiem būtu jāizmanto kā iespēja un jāformulē jauna ilgtermiņa KLP vīzija, kas sniegtu skaidras un konkrētas norādes ne tikai lauksaimniekiem, bet arī miljoniem iedzīvotāju. Kā komiteja konsekventi norādījusi, turpmākajai lauksaimniecības politikai būtu jāsargā Eiropas lauksaimniecības modelis, kura pamatā ir tādi principi kā pārtikas apgādes suverenitāte, ilgtspēja un gatavība reaģēt uz Eiropas iedzīvotāju – lauksaimnieku, lauksaimniecībā nodarbināto darba ņēmēju un patērētāju – faktiskajām vajadzībām. |
| --- | --- |

1.1.

Jau pusgadsimtu KLP sekmē Eiropas Savienības veidošanu. Pašlaik atgriešanās pie pamatiem būtu jāizmanto kā iespēja un jāformulē jauna ilgtermiņa KLP vīzija, kas sniegtu skaidras un konkrētas norādes ne tikai lauksaimniekiem, bet arī miljoniem iedzīvotāju. Kā komiteja konsekventi norādījusi, turpmākajai lauksaimniecības politikai būtu jāsargā Eiropas lauksaimniecības modelis, kura pamatā ir tādi principi kā pārtikas apgādes suverenitāte, ilgtspēja un gatavība reaģēt uz Eiropas iedzīvotāju – lauksaimnieku, lauksaimniecībā nodarbināto darba ņēmēju un patērētāju – faktiskajām vajadzībām.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē sākotnējās debates un pārdomas par turpmāko KLP laikposmam pēc 2020. gada. Kaut arī pārliecība par Līgumā kopš 1957. gada nemainīgi nostiprināto KLP mērķu aktualitāti un par KLP jaunajiem uzdevumiem nekad nav bijusi lielāka kā šobrīd, ļoti svarīgi ir padziļināti analizēt pašreizējo KLP un iepriekšējās reformas iznākumu. Šā atzinuma mērķis ir nākt klajā ar dažiem ieteikumiem un sniegt ieguldījumu pārdomās par turpmāko KLP. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē sākotnējās debates un pārdomas par turpmāko KLP laikposmam pēc 2020. gada. Kaut arī pārliecība par Līgumā kopš 1957. gada nemainīgi nostiprināto KLP mērķu aktualitāti un par KLP jaunajiem uzdevumiem nekad nav bijusi lielāka kā šobrīd, ļoti svarīgi ir padziļināti analizēt pašreizējo KLP un iepriekšējās reformas iznākumu. Šā atzinuma mērķis ir nākt klajā ar dažiem ieteikumiem un sniegt ieguldījumu pārdomās par turpmāko KLP.

| 1.3. | KLP sarežģītības un pēdējās reformas īstenošanā piedzīvoto grūtību dēļ lauksaimniekiem pirmām kārtām ir vajadzīga politiska stabilitāte un ilgtermiņa skatījums uz lauksaimniecības politiku. It īpaši tādēļ, ka spēkā ir Lisabonas līgums, vairāki gadi noteikti būs vajadzīgi, lai apsvērtu, vienotos par kopīgiem par mērķiem, apspriestu problēmas un rastu risinājumus. Tādēļ Eiropas iestādēm būtu ātri jāvienojas par pašreizējās KLP termiņa pagarināšanu vismaz par diviem gadiem. |
| --- | --- |

1.3.

KLP sarežģītības un pēdējās reformas īstenošanā piedzīvoto grūtību dēļ lauksaimniekiem pirmām kārtām ir vajadzīga politiska stabilitāte un ilgtermiņa skatījums uz lauksaimniecības politiku. It īpaši tādēļ, ka spēkā ir Lisabonas līgums, vairāki gadi noteikti būs vajadzīgi, lai apsvērtu, vienotos par kopīgiem par mērķiem, apspriestu problēmas un rastu risinājumus. Tādēļ Eiropas iestādēm būtu ātri jāvienojas par pašreizējās KLP termiņa pagarināšanu vismaz par diviem gadiem.

| 1.4. | Kopējai lauksaimniecības politikai ne tikai ar īpašiem instrumentiem, bet arī ar politikas stabilitāti būtu jāveicina gados jauno un jaunu lauksaimnieku un lauksaimnieču darbības uzsākšana. Lauksaimniekiem patiešām vajadzīga lielāka stabilitāte, lai viņi spētu veikt ieguldījumus, kam jāatmaksājas gadu desmitos, un risināt paaudžu maiņas problēmu. |
| --- | --- |

1.4.

Kopējai lauksaimniecības politikai ne tikai ar īpašiem instrumentiem, bet arī ar politikas stabilitāti būtu jāveicina gados jauno un jaunu lauksaimnieku un lauksaimnieču darbības uzsākšana. Lauksaimniekiem patiešām vajadzīga lielāka stabilitāte, lai viņi spētu veikt ieguldījumus, kam jāatmaksājas gadu desmitos, un risināt paaudžu maiņas problēmu.

| 1.5. | Turpmākajā KLP būtu jāņem vērā, pirmkārt, lauksaimniecības modeļu un reģionālo īpatnību daudzveidība un, otrkārt, šīs politikas mērķu daudzveidība, proti, ekonomiskie, sociālie un ekoloģiskie mērķi. Pašu pārtikas ražošana un pašu lauksaimniecība ir svarīga un katras pasaules nācijas kultūras sastāvdaļa. Eiropas pārtikas politikai būtu jābalstās uz veselīgu un kvalitatīvu pārtiku un jāveido sinerģijas ar KLP. Vienam no KLP galvenajiem principiem vajadzētu būt lauksaimniecības saglabāšanai un tās ilgtspējas nodrošināšanai visos ES reģionos. |
| --- | --- |

1.5.

Turpmākajā KLP būtu jāņem vērā, pirmkārt, lauksaimniecības modeļu un reģionālo īpatnību daudzveidība un, otrkārt, šīs politikas mērķu daudzveidība, proti, ekonomiskie, sociālie un ekoloģiskie mērķi. Pašu pārtikas ražošana un pašu lauksaimniecība ir svarīga un katras pasaules nācijas kultūras sastāvdaļa. Eiropas pārtikas politikai būtu jābalstās uz veselīgu un kvalitatīvu pārtiku un jāveido sinerģijas ar KLP. Vienam no KLP galvenajiem principiem vajadzētu būt lauksaimniecības saglabāšanai un tās ilgtspējas nodrošināšanai visos ES reģionos.

| 1.6. | Vienkāršošanai vajadzētu būt pirmajai pamatprioritātei nākamajā KLP reformā. KLP īstenošanai jābūt vienmērīgākai, un jāizveido piemērotākas kontroles un sankciju sistēmas. Ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt, ka lauksaimnieki maksājumus saņem savlaicīgi. |
| --- | --- |

1.6.

Vienkāršošanai vajadzētu būt pirmajai pamatprioritātei nākamajā KLP reformā. KLP īstenošanai jābūt vienmērīgākai, un jāizveido piemērotākas kontroles un sankciju sistēmas. Ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt, ka lauksaimnieki maksājumus saņem savlaicīgi.

| 1.7. | Tā kā KLP ir politika, kas paredz tiešu Eiropas līmeņa intervenci, un tā kā, grūstot Kopienas priekšrokas principam, samazinās ražošanas cenas, turpmākajai KLP jāspēj reaģēt uz problēmām, ar kurām tā saskaras, tostarp uz tirgus satricinājumiem. Tādēļ ir jāpārorientē politikas satvars nolūkā risināt visas šīs jaunās problēmas un nodrošināt atbilstīgus instrumentus Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

1.7.

Tā kā KLP ir politika, kas paredz tiešu Eiropas līmeņa intervenci, un tā kā, grūstot Kopienas priekšrokas principam, samazinās ražošanas cenas, turpmākajai KLP jāspēj reaģēt uz problēmām, ar kurām tā saskaras, tostarp uz tirgus satricinājumiem. Tādēļ ir jāpārorientē politikas satvars nolūkā risināt visas šīs jaunās problēmas un nodrošināt atbilstīgus instrumentus Eiropas līmenī.

| 1.8. | Eiropas Komisija 2017. gadā turpinās sākto darbu un rīkos plašu apspriešanos par KLP vienkāršošanu un modernizāciju. Svarīgi nodrošināt, ka Eiropas pilsoniskā sabiedrība aktīvi iesaistās šajā procesā. Lai varētu sekot līdzi šim procesam un sniegt tajā ieguldījumu, EESK būtu jāizveido izpētes grupa. |
| --- | --- |

1.8.

Eiropas Komisija 2017. gadā turpinās sākto darbu un rīkos plašu apspriešanos par KLP vienkāršošanu un modernizāciju. Svarīgi nodrošināt, ka Eiropas pilsoniskā sabiedrība aktīvi iesaistās šajā procesā. Lai varētu sekot līdzi šim procesam un sniegt tajā ieguldījumu, EESK būtu jāizveido izpētes grupa.

2.   Ievads

| 2.1. | Lauksaimniecībai ir būtiska nozīme nākotnes stratēģisko, ekonomisko, ekoloģisko un sociālo problēmu risināšanā. KLP ir veiksmes stāsts galvenokārt Eiropai, jo tieši Eiropas patērētāji pēdējos gadu desmitos var iegādāties drošāku pārtiku par cenām, kas samazinās. Tomēr daži reģioni saskaras ar bioloģiskās daudzveidības, vides un ainavu problēmām, kas noteikti jārisina. Iedzīvotājiem un patērētājiem visvairāk rūp kvalitatīvi augstvērtīgas pārtikas ražošana, ko nodrošina ilgtspējīga lauksaimniecība. Lai šīs vēlmes apmierinātu, ir vajadzīga kopējā lauksaimniecības politika, kas garantē veselīgu un drošu pārtiku, augstu kvalitāti par taisnīgu cenu, vides aizsardzību, ainavas saglabāšanu un dinamisku tautsaimniecību lauku rajonos. |
| --- | --- |

2.1.

Lauksaimniecībai ir būtiska nozīme nākotnes stratēģisko, ekonomisko, ekoloģisko un sociālo problēmu risināšanā. KLP ir veiksmes stāsts galvenokārt Eiropai, jo tieši Eiropas patērētāji pēdējos gadu desmitos var iegādāties drošāku pārtiku par cenām, kas samazinās. Tomēr daži reģioni saskaras ar bioloģiskās daudzveidības, vides un ainavu problēmām, kas noteikti jārisina. Iedzīvotājiem un patērētājiem visvairāk rūp kvalitatīvi augstvērtīgas pārtikas ražošana, ko nodrošina ilgtspējīga lauksaimniecība. Lai šīs vēlmes apmierinātu, ir vajadzīga kopējā lauksaimniecības politika, kas garantē veselīgu un drošu pārtiku, augstu kvalitāti par taisnīgu cenu, vides aizsardzību, ainavas saglabāšanu un dinamisku tautsaimniecību lauku rajonos.

| 2.2. | Lauksaimnieki, ražojot pārtiku mūsu uz tirgu orientētajā sabiedrībā un vienlaikus garantējot nodrošinātību ar pārtiku, arī ietekmē ūdens pieejamību un kvalitāti, gaisa un augsnes kvalitāti un dabas resursus, kā arī rada darbvietas lauku rajonos un saglabā lauku ainavas. Liela daļa šā papildu devuma būtu uzskatāma par sabiedriskajiem labumiem. |
| --- | --- |

2.2.

Lauksaimnieki, ražojot pārtiku mūsu uz tirgu orientētajā sabiedrībā un vienlaikus garantējot nodrošinātību ar pārtiku, arī ietekmē ūdens pieejamību un kvalitāti, gaisa un augsnes kvalitāti un dabas resursus, kā arī rada darbvietas lauku rajonos un saglabā lauku ainavas. Liela daļa šā papildu devuma būtu uzskatāma par sabiedriskajiem labumiem.

| 2.3. | Lauksaimniecība un mežsaimniecība ir cieši saistītas, jo šiem mērķiem tiek izmantota lielākā ES zemes daļa. Tādēļ mežsaimniecība bieži iesaistās sabiedriskā labuma sniegšanā. |
| --- | --- |

2.3.

Lauksaimniecība un mežsaimniecība ir cieši saistītas, jo šiem mērķiem tiek izmantota lielākā ES zemes daļa. Tādēļ mežsaimniecība bieži iesaistās sabiedriskā labuma sniegšanā.

| 2.4. | Faktori, kas ietekmē KLP laikposmā pēc 2020. gada, ir, pirmkārt, problēmas, ar kurām saskaras lauksaimniecība, un, otrkārt, fakts, ka šī politika ir Eiropas jautājums – ar noteiktu reformu procesu un pieejamo budžetu un, pats galvenais, skaidru vīziju nākamajām desmitgadēm. |
| --- | --- |

2.4.

Faktori, kas ietekmē KLP laikposmā pēc 2020. gada, ir, pirmkārt, problēmas, ar kurām saskaras lauksaimniecība, un, otrkārt, fakts, ka šī politika ir Eiropas jautājums – ar noteiktu reformu procesu un pieejamo budžetu un, pats galvenais, skaidru vīziju nākamajām desmitgadēm.

| 2.5. | Kopējā lauksaimniecības politika vienmēr ir bijusi viens no nozīmīgākajiem ES politikas virzieniem. KLP kopumā ir Eiropas pilsoniskās sabiedrības interesēs. Tādēļ ir svarīgi, ka EESK rīkojas proaktīvi, gatavojoties nākamajai KLP reformai, kas attiecas uz periodu pēc 2020. gada. |
| --- | --- |

2.5.

Kopējā lauksaimniecības politika vienmēr ir bijusi viens no nozīmīgākajiem ES politikas virzieniem. KLP kopumā ir Eiropas pilsoniskās sabiedrības interesēs. Tādēļ ir svarīgi, ka EESK rīkojas proaktīvi, gatavojoties nākamajai KLP reformai, kas attiecas uz periodu pēc 2020. gada.

3.   Lauksaimniecība saskaras ar nozīmīgām problēmām

Pārtikas nodrošinājums

| 3.1. | Prognozes par pasaules demogrāfiskās attīstības tendencēm liecina, ka 2050. gadā būs jāpabaro 9 miljardi cilvēku. Tā kā vairākos pasaules reģionos dzīves līmenis paaugstinās, vērojams, ka pieaug pieprasījums pēc pārtikas un mainās uztura paradumi, tostarp pieaug dzīvnieku izcelsmes produktu patēriņš. Šo attīstības tendenču dēļ pieprasījums pēc pārtikas 2050. gadā būs dubultojies. Eiropas Savienībai ir jāuzņemas sava daļa atbildības par pasaules nodrošinātību ar pārtiku, tomēr Eiropas lauksaimniecības produktu eksports neatrisina globālo bada problēmu. Jānorāda, ka pasaules nodrošinātība ar pārtiku būtu jābalsta uz ilgtspējīgām teritoriālām pārtikas sistēmām. Katrai valstij jābūt atbildīgai par savu nodrošinātību ar pārtiku, kā to iesaka arī ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija. EESK uzskata, ka ES jākoncentrējas arī uz zināšanu nodošanu un pieredzes apmaiņu par to, kā citās pasaules daļās ilgtspējīgi un uz vietas var ražot lielāku daudzumu un labāku pārtiku. |
| --- | --- |

3.1.

Prognozes par pasaules demogrāfiskās attīstības tendencēm liecina, ka 2050. gadā būs jāpabaro 9 miljardi cilvēku. Tā kā vairākos pasaules reģionos dzīves līmenis paaugstinās, vērojams, ka pieaug pieprasījums pēc pārtikas un mainās uztura paradumi, tostarp pieaug dzīvnieku izcelsmes produktu patēriņš. Šo attīstības tendenču dēļ pieprasījums pēc pārtikas 2050. gadā būs dubultojies. Eiropas Savienībai ir jāuzņemas sava daļa atbildības par pasaules nodrošinātību ar pārtiku, tomēr Eiropas lauksaimniecības produktu eksports neatrisina globālo bada problēmu. Jānorāda, ka pasaules nodrošinātība ar pārtiku būtu jābalsta uz ilgtspējīgām teritoriālām pārtikas sistēmām. Katrai valstij jābūt atbildīgai par savu nodrošinātību ar pārtiku, kā to iesaka arī ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija. EESK uzskata, ka ES jākoncentrējas arī uz zināšanu nodošanu un pieredzes apmaiņu par to, kā citās pasaules daļās ilgtspējīgi un uz vietas var ražot lielāku daudzumu un labāku pārtiku.

| 3.2. | Prognozes arī liecina, ka Eiropā pieprasījums pēc pārtikas saglabāsies diezgan stabils, bet tas būs daudzveidīgs, jo tiks ņemti vērā kvalitātes, veselības, ētikas, izcelsmes un citi aspekti. |
| --- | --- |

3.2.

Prognozes arī liecina, ka Eiropā pieprasījums pēc pārtikas saglabāsies diezgan stabils, bet tas būs daudzveidīgs, jo tiks ņemti vērā kvalitātes, veselības, ētikas, izcelsmes un citi aspekti.

Vides problēmas

| 3.3. | Visos reģionos lauksaimniecība un vide ir dažādos veidos cieši saistītas. Lauksaimniecībai un mežsaimniecībai ir būtiska nozīme dabas aizsardzībā, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā, ūdens kvalitātes un augsnes kvalitātes nodrošināšanā un piesārņojuma samazināšanā. |
| --- | --- |

3.3.

Visos reģionos lauksaimniecība un vide ir dažādos veidos cieši saistītas. Lauksaimniecībai un mežsaimniecībai ir būtiska nozīme dabas aizsardzībā, bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā, ūdens kvalitātes un augsnes kvalitātes nodrošināšanā un piesārņojuma samazināšanā.

Enerģijas problēma

| 3.4. | ES klimata aizsardzības un enerģētikas politikā izvirzīts mērķis līdz 2030. gadam panākt, ka atjaunīgas enerģijas īpatsvars enerģijas patēriņā pieaug līdz vismaz 27 %. Šis īpatsvars turpmāk pieaugs vēl vairāk. Lauksaimniecība un mežsaimniecība varētu nodrošināt biomasu, lai zaļas izaugsmes ekonomikā šo mērķi varētu sasniegt. Šīm nozarēm pašām jāpaaugstina enerģijas izmantošanas efektivitāte. |
| --- | --- |

3.4.

ES klimata aizsardzības un enerģētikas politikā izvirzīts mērķis līdz 2030. gadam panākt, ka atjaunīgas enerģijas īpatsvars enerģijas patēriņā pieaug līdz vismaz 27 %. Šis īpatsvars turpmāk pieaugs vēl vairāk. Lauksaimniecība un mežsaimniecība varētu nodrošināt biomasu, lai zaļas izaugsmes ekonomikā šo mērķi varētu sasniegt. Šīm nozarēm pašām jāpaaugstina enerģijas izmantošanas efektivitāte.

Klimata pārmaiņas: pielāgošanās un ierobežošana

| 3.5. | Komisija 2016. gada 20. jūlijā nāca klajā ar virkni priekšlikumu tiesību aktiem, kuros paredzēti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz ES klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam. Tie būs ES pasākumi, kuru mērķis ir ierobežot klimata pārmaiņas, kā to paredz 2015. gada decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP21) panāktā vienošanās. Lauksaimniecība un mežsaimniecība arī nodrošina risinājumus, kas paver iespēju samazināt emisijas un uzkrāt oglekli augsnē vai koksnē. Lai varētu atrisināt pārtikas nodrošinājuma problēmu un ierobežot klimata pārmaiņas, būs vajadzīga vidi saudzējoša ilgtspējīga izaugsme, agroekoloģiska pieeja un lauksaimnieciskās ražošanas ilgtspējīga intensifikācija. Arī pielāgošanās klimata pārmaiņām būtiski ietekmēs turpmāko lauksaimniecību. |
| --- | --- |

3.5.

Komisija 2016. gada 20. jūlijā nāca klajā ar virkni priekšlikumu tiesību aktiem, kuros paredzēti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz ES klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam. Tie būs ES pasākumi, kuru mērķis ir ierobežot klimata pārmaiņas, kā to paredz 2015. gada decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP21) panāktā vienošanās. Lauksaimniecība un mežsaimniecība arī nodrošina risinājumus, kas paver iespēju samazināt emisijas un uzkrāt oglekli augsnē vai koksnē. Lai varētu atrisināt pārtikas nodrošinājuma problēmu un ierobežot klimata pārmaiņas, būs vajadzīga vidi saudzējoša ilgtspējīga izaugsme, agroekoloģiska pieeja un lauksaimnieciskās ražošanas ilgtspējīga intensifikācija. Arī pielāgošanās klimata pārmaiņām būtiski ietekmēs turpmāko lauksaimniecību.

Līdzsvarota lauku attīstība

| 3.6. | Lauksaimniecībai un mežsaimniecībai, kā arī visiem ar to saistītajiem bioekonomikas veidiem ir būtiska loma lauku dinamisma saglabāšanā un līdzsvarotas lauku attīstības veicināšanā. Tām ir nozīmīga loma nodarbinātības, kultūras, teritoriālās kohēzijas un tūrisma jomā visos ES lauku rajonos. Daudzos tālākajos reģionos, kalnu reģionos vai mazāk labvēlīgos apgabalos dominējošā demogrāfiskās attīstības tendence ir iedzīvotāju skaita sarukums un sabiedrības novecošana. Ar publiskiem pasākumiem, it īpaši ar KLP, būtu jācenšas saglabāt lauksaimniecību un atbalstīt ražotājus visā Eiropas Savienībā, tostarp reģionos ar īpašām problēmām. Būtiska loma lauku attīstībā ir maksājumiem lauku saimniecībām, kas atrodas lauku rajonos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem. Bez šādiem maksājumiem šādu rajonu lauksaimniecība vairs nebūtu dzīvotspējīga. |
| --- | --- |

3.6.

Lauksaimniecībai un mežsaimniecībai, kā arī visiem ar to saistītajiem bioekonomikas veidiem ir būtiska loma lauku dinamisma saglabāšanā un līdzsvarotas lauku attīstības veicināšanā. Tām ir nozīmīga loma nodarbinātības, kultūras, teritoriālās kohēzijas un tūrisma jomā visos ES lauku rajonos. Daudzos tālākajos reģionos, kalnu reģionos vai mazāk labvēlīgos apgabalos dominējošā demogrāfiskās attīstības tendence ir iedzīvotāju skaita sarukums un sabiedrības novecošana. Ar publiskiem pasākumiem, it īpaši ar KLP, būtu jācenšas saglabāt lauksaimniecību un atbalstīt ražotājus visā Eiropas Savienībā, tostarp reģionos ar īpašām problēmām. Būtiska loma lauku attīstībā ir maksājumiem lauku saimniecībām, kas atrodas lauku rajonos ar nelabvēlīgiem dabas apstākļiem. Bez šādiem maksājumiem šādu rajonu lauksaimniecība vairs nebūtu dzīvotspējīga.

| 3.7. | Divu KLP pīlāru sinerģija ir svarīga, un tā būtu jāpastiprina. Pēdējā veiktā reforma nostiprina Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) saikni un saskaņotību, un šie pūliņi būtu jāturpina. |
| --- | --- |

3.7.

Divu KLP pīlāru sinerģija ir svarīga, un tā būtu jāpastiprina. Pēdējā veiktā reforma nostiprina Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) saikni un saskaņotību, un šie pūliņi būtu jāturpina.

| 3.8. | EESK uzskata: lai panāktu lauku teritoriju līdzsvarotu attīstību, visu ESI fondu ietvaros ir jāpaplašina sabiedrības virzītas vietējās attīstības (SVVA) metodes izmantošana un tā jānosaka par obligātu. Izmantojot vietējās rīcības grupas kā vietējas partnerības – ar lauksaimnieku līdzdalību –, lai sameklētu vietējos projektus un tos finansētu, uzlabojas iedzīvotāju dzīves kvalitāte. Tas varētu palīdzēt efektīvi cīnīties pret iedzīvotāju skaita samazināšanos un sabiedrības novecošanu ES lauku apvidos. |
| --- | --- |

3.8.

EESK uzskata: lai panāktu lauku teritoriju līdzsvarotu attīstību, visu ESI fondu ietvaros ir jāpaplašina sabiedrības virzītas vietējās attīstības (SVVA) metodes izmantošana un tā jānosaka par obligātu. Izmantojot vietējās rīcības grupas kā vietējas partnerības – ar lauksaimnieku līdzdalību –, lai sameklētu vietējos projektus un tos finansētu, uzlabojas iedzīvotāju dzīves kvalitāte. Tas varētu palīdzēt efektīvi cīnīties pret iedzīvotāju skaita samazināšanos un sabiedrības novecošanu ES lauku apvidos.

| 3.9. | Lai lauksaimniecību varētu saglabāt, svarīgs jautājums ir paaudžu maiņa, un gados jauno un/vai jaunu lauksaimnieku un lauksaimnieču darbības uzsākšana būtu jāsekmē ar visiem pieejamiem līdzekļiem. Tiem sektoriem vai tajos reģionos, kur noteikti lauksaimniecības veidi vai noteikti lauksaimniecības sektori ir īpaši svarīgi saimniecisku, sociālu vai ekoloģisku iemeslu dēļ, vajadzīgi ir arī saistītie maksājumi. KLP vajadzētu būt skaidri vērstai arī uz aktīvo lauksaimnieku rosināšanu un ražošanas veicināšanu. |
| --- | --- |

3.9.

Lai lauksaimniecību varētu saglabāt, svarīgs jautājums ir paaudžu maiņa, un gados jauno un/vai jaunu lauksaimnieku un lauksaimnieču darbības uzsākšana būtu jāsekmē ar visiem pieejamiem līdzekļiem. Tiem sektoriem vai tajos reģionos, kur noteikti lauksaimniecības veidi vai noteikti lauksaimniecības sektori ir īpaši svarīgi saimniecisku, sociālu vai ekoloģisku iemeslu dēļ, vajadzīgi ir arī saistītie maksājumi. KLP vajadzētu būt skaidri vērstai arī uz aktīvo lauksaimnieku rosināšanu un ražošanas veicināšanu.

Cenu un ienākumu svārstīgums

| 3.10. | Lauksaimniecība ir īpaša saimnieciskā darbība, kurā nedarbojas tradicionālie ekonomikas likumi. Tirgus ekonomikā cenu un ienākumu svārstības ir piedāvājuma un pieprasījuma izmaiņu rezultāts. Taču, tā kā pārtika ir pirmās nepieciešamības prece, cenas pēc būtības ir neelastīgas. Un arī pārtikas piedāvājums nespēj ātri reaģēt uz cenu izmaiņām. Tāpēc, ražošanas apjomam negaidīti mainoties, ir vajadzīgāks ilgāks laiks un lielākas cenu izmaiņas, lai atjaunotu līdzsvaru tirgū. Minēto iemeslu dēļ lauksaimniecības produktu tirgi tiek uzskatīti par ļoti svārstīgiem. Varētu izmēģināt arī citus inovatīvus tirgus mehānismus. |
| --- | --- |

3.10.

Lauksaimniecība ir īpaša saimnieciskā darbība, kurā nedarbojas tradicionālie ekonomikas likumi. Tirgus ekonomikā cenu un ienākumu svārstības ir piedāvājuma un pieprasījuma izmaiņu rezultāts. Taču, tā kā pārtika ir pirmās nepieciešamības prece, cenas pēc būtības ir neelastīgas. Un arī pārtikas piedāvājums nespēj ātri reaģēt uz cenu izmaiņām. Tāpēc, ražošanas apjomam negaidīti mainoties, ir vajadzīgāks ilgāks laiks un lielākas cenu izmaiņas, lai atjaunotu līdzsvaru tirgū. Minēto iemeslu dēļ lauksaimniecības produktu tirgi tiek uzskatīti par ļoti svārstīgiem. Varētu izmēģināt arī citus inovatīvus tirgus mehānismus.

Patērētāju pieprasījums

| 3.11. | Patērētāji pieprasa drošu, ilgtspējīgu, uzturvielām bagātu un kvalitatīvi augstvērtīgu pārtiku. Viņi arī vēlas iegādāties pārtiku par pieņemamām cenām, un ekonomikas krīze šo vēlmi ir palielinājusi. Daudzi patērētāji augstu vērtē izsekojamību un vietējā ražojuma pārtiku. Eirobarometra īpašais apsekojums Nr. 410 liecina: lielais vairums respondentu visās dalībvalstīs norāda, ka viņiem ir vajadzīga informācija par gaļas izcelsmi. Visu pārtikas ķēdē iesaistīto ieinteresēto personu pienākums ir rast risinājumu šai problēmai. |
| --- | --- |

3.11.

Patērētāji pieprasa drošu, ilgtspējīgu, uzturvielām bagātu un kvalitatīvi augstvērtīgu pārtiku. Viņi arī vēlas iegādāties pārtiku par pieņemamām cenām, un ekonomikas krīze šo vēlmi ir palielinājusi. Daudzi patērētāji augstu vērtē izsekojamību un vietējā ražojuma pārtiku. Eirobarometra īpašais apsekojums Nr. 410 liecina: lielais vairums respondentu visās dalībvalstīs norāda, ka viņiem ir vajadzīga informācija par gaļas izcelsmi. Visu pārtikas ķēdē iesaistīto ieinteresēto personu pienākums ir rast risinājumu šai problēmai.

Ilgtspējīga attīstība

| 3.12. | Turpmākai KLP, tāpat kā citām ES rīcībpolitikām, ir jābūt saskaņotai ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem. KLP ir saistīta ar daudziem mērķiem, bet vistiešāk ar 2. mērķi – novērst badu, panākt pārtikas nodrošinājumu un labāku uzturu un veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecību. |
| --- | --- |

3.12.

Turpmākai KLP, tāpat kā citām ES rīcībpolitikām, ir jābūt saskaņotai ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem. KLP ir saistīta ar daudziem mērķiem, bet vistiešāk ar 2. mērķi – novērst badu, panākt pārtikas nodrošinājumu un labāku uzturu un veicināt ilgtspējīgu lauksaimniecību.

Nenoteiktība starptautiskajā tirdzniecībā

| 3.13. | Starptautiskās tirdzniecības nozīme turpmāk noteikti palielināsies. Tomēr nesenais Krievijas noteiktais aizliegums pārtikas produktiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā, rada lielu nenoteiktību attiecībā uz starptautisko tirdzniecību. Krievijas embargo ir radījis milzīgu spiedienu uz ES lauksaimniecības tirgiem, it īpaši dažās dalībvalstīs. To problēmu likvidēšanai, kas saistītas ar nenoteiktību starptautiskajā tirdzniecībā, būs izšķiroša loma lauksaimniecības nākotnē. |
| --- | --- |

3.13.

Starptautiskās tirdzniecības nozīme turpmāk noteikti palielināsies. Tomēr nesenais Krievijas noteiktais aizliegums pārtikas produktiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā, rada lielu nenoteiktību attiecībā uz starptautisko tirdzniecību. Krievijas embargo ir radījis milzīgu spiedienu uz ES lauksaimniecības tirgiem, it īpaši dažās dalībvalstīs. To problēmu likvidēšanai, kas saistītas ar nenoteiktību starptautiskajā tirdzniecībā, būs izšķiroša loma lauksaimniecības nākotnē.

Izdevīgu nosacījumu panākšanas iespēju izmaiņas pārtikas piegādes ķēdē

| 3.14. | Pēdējos gados pārtikas piegādes ķēdē ir izmainījušās iespējas panākt izdevīgus nosacījumus, un ieguvēja galvenokārt ir mazumtirdzniecības nozare un daži transnacionāli uzņēmumi, bet zaudētāji – piegādātāji, galvenokārt lauksaimnieki. Nākamajai KLP būtu jāstiprina lauksaimnieku iespējas sarunās panākt izdevīgākus nosacījumus. |
| --- | --- |

3.14.

Pēdējos gados pārtikas piegādes ķēdē ir izmainījušās iespējas panākt izdevīgus nosacījumus, un ieguvēja galvenokārt ir mazumtirdzniecības nozare un daži transnacionāli uzņēmumi, bet zaudētāji – piegādātāji, galvenokārt lauksaimnieki. Nākamajai KLP būtu jāstiprina lauksaimnieku iespējas sarunās panākt izdevīgākus nosacījumus.

4.   Eiropas Savienībā lauksaimniecība ir Eiropas līmeņa jautājums

| 4.1. | Lauksaimniecība ir Eiropas Savienībai nozīmīgs jautājums. Kopējās lauksaimniecības politikas mērķi vispirms tika nostiprināti 1957. gadā parakstītajā Romas līgumā. Tie joprojām ir spēkā. Ir nākuši klāt jauni uzdevumi, piemēram, vides aizsardzības, lauku attīstības, kvalitātes un veselības aizsardzības jomā, kā arī tādi jautājumi kā bads pasaulē, un Līgumi līdz šim nav tikuši pielāgoti. |
| --- | --- |

4.1.

Lauksaimniecība ir Eiropas Savienībai nozīmīgs jautājums. Kopējās lauksaimniecības politikas mērķi vispirms tika nostiprināti 1957. gadā parakstītajā Romas līgumā. Tie joprojām ir spēkā. Ir nākuši klāt jauni uzdevumi, piemēram, vides aizsardzības, lauku attīstības, kvalitātes un veselības aizsardzības jomā, kā arī tādi jautājumi kā bads pasaulē, un Līgumi līdz šim nav tikuši pielāgoti.

| 4.2. | KLP ir būtiska Eiropas politikas un integrētas politikas joma, kas ir arvien ciešāk saistīta ar citām politikas jomām, kurām ir īpaša Eiropas pievienotā vērtība, piemēram, ar nodarbinātības, vides, klimata, konkurences, budžeta, tirdzniecības un pētniecības politiku. |
| --- | --- |

4.2.

KLP ir būtiska Eiropas politikas un integrētas politikas joma, kas ir arvien ciešāk saistīta ar citām politikas jomām, kurām ir īpaša Eiropas pievienotā vērtība, piemēram, ar nodarbinātības, vides, klimata, konkurences, budžeta, tirdzniecības un pētniecības politiku.

| 4.3. | KLP ir priekšnosacījums, lai Eiropas Savienībā izveidotu vienoto tirgu pārtikas nozarē. Eiropas pārtikas rūpniecība ir lielākā rūpniecības nozare Eiropas Savienībā, un tā nodrošina vairāk nekā piecus miljonus darbvietu. |
| --- | --- |

4.3.

KLP ir priekšnosacījums, lai Eiropas Savienībā izveidotu vienoto tirgu pārtikas nozarē. Eiropas pārtikas rūpniecība ir lielākā rūpniecības nozare Eiropas Savienībā, un tā nodrošina vairāk nekā piecus miljonus darbvietu.

Gatavošanās nākamajai KLP reformai

| 4.4. | Sarežģītība un subsidiaritāte ir būtiskākie jēdzieni, kad runa ir par pielāgošanos visu sektoru un teritoriju vajadzībām. Pēdējā īstenotajā reformā šie aspekti tika pastiprināti. Kopīgo noteikumu sagatavošana saskaņā ar Lisabonas līgumu un sarunas par šiem noteikumiem, iesaistot 28 dalībvalstis un Eiropas Parlamentu, bija īpaši sarežģīts uzdevums. |
| --- | --- |

4.4.

Sarežģītība un subsidiaritāte ir būtiskākie jēdzieni, kad runa ir par pielāgošanos visu sektoru un teritoriju vajadzībām. Pēdējā īstenotajā reformā šie aspekti tika pastiprināti. Kopīgo noteikumu sagatavošana saskaņā ar Lisabonas līgumu un sarunas par šiem noteikumiem, iesaistot 28 dalībvalstis un Eiropas Parlamentu, bija īpaši sarežģīts uzdevums.

| 4.5. | Pašlaik īstenoto politikas pasākumu novērtējums vēl nav veikts. Joprojām tiek vērtēts, kā pirmajā gadā tika īstenotas zaļināšanas saistības. Tas pats sakāms par ekoloģiski nozīmīgajām platībām. Svarīgi ir nesteigties ar vēl vienu KLP reformu, kamēr nav skaidri un rūpīgi novērtēta pašreizējā KLP, proti, kamēr nav skaidrs, cik lielā mērā ar politikas pasākumiem ir sasniegts politikas mērķis. Tādēļ ir jāveic pienācīgs novērtējums, it īpaši tas attiecas uz pasākumiem, kuru rezultātus var redzēt tikai pēc ilgāka laika, piemēram, uz zaļināšanas saistībām. |
| --- | --- |

4.5.

Pašlaik īstenoto politikas pasākumu novērtējums vēl nav veikts. Joprojām tiek vērtēts, kā pirmajā gadā tika īstenotas zaļināšanas saistības. Tas pats sakāms par ekoloģiski nozīmīgajām platībām. Svarīgi ir nesteigties ar vēl vienu KLP reformu, kamēr nav skaidri un rūpīgi novērtēta pašreizējā KLP, proti, kamēr nav skaidrs, cik lielā mērā ar politikas pasākumiem ir sasniegts politikas mērķis. Tādēļ ir jāveic pienācīgs novērtējums, it īpaši tas attiecas uz pasākumiem, kuru rezultātus var redzēt tikai pēc ilgāka laika, piemēram, uz zaļināšanas saistībām.

| 4.6. | Ņemot vērā to, ka nesenākās reformas sagatavošana tika aizsākta 2010. gadā un tās īstenošana sākās 2015. gadā, jāsecina, ka sagatavošanai bija vajadzīgi pieci gadi. Pašreizējā Komisijas un EP pilnvaru periodā nebūs laika pabeigt jaunu KLP reformu, lai to varētu sākt īstenot 2021. gadā. Tādēļ ir vajadzīgs pārejas periods, lai pašreizējo KLP varētu pietiekami ilgi turpināt pēc 2020. gada. |
| --- | --- |

4.6.

Ņemot vērā to, ka nesenākās reformas sagatavošana tika aizsākta 2010. gadā un tās īstenošana sākās 2015. gadā, jāsecina, ka sagatavošanai bija vajadzīgi pieci gadi. Pašreizējā Komisijas un EP pilnvaru periodā nebūs laika pabeigt jaunu KLP reformu, lai to varētu sākt īstenot 2021. gadā. Tādēļ ir vajadzīgs pārejas periods, lai pašreizējo KLP varētu pietiekami ilgi turpināt pēc 2020. gada.

Subsidiaritāte un Eiropas pievienotā vērtība

| 4.7. | Kopš 1962. gada KLP pamatā ir trīs principi: tirgus vienotība, Kopienas priekšroka un finansiālā solidaritāte. Vienotais tirgus mūsdienās ir realitāte, bet Kopienas priekšrokas un finansiālās solidaritātes principi ir jānostiprina politiskajā līmenī. |
| --- | --- |

4.7.

Kopš 1962. gada KLP pamatā ir trīs principi: tirgus vienotība, Kopienas priekšroka un finansiālā solidaritāte. Vienotais tirgus mūsdienās ir realitāte, bet Kopienas priekšrokas un finansiālās solidaritātes principi ir jānostiprina politiskajā līmenī.

| 4.8. | Globalizētajā pasaulē ASV izmanto finansiālo atbalstu, lai savu lauksaimniecību veicinātu, iesaistot patērētājus, proti, īstenojot pārtikas talonu programmu un Buy American Act (likumu “Pērc amerikāņu preci”). Eiropas Savienībai būtu jāveic ekvivalenti pasākumi, un tā varētu uzsvērt Kopienas priekšrokas principa stratēģisko nozīmi, pieņemot Buy European Act (likumu “Pērc Eiropas preci”). |
| --- | --- |

4.8.

Globalizētajā pasaulē ASV izmanto finansiālo atbalstu, lai savu lauksaimniecību veicinātu, iesaistot patērētājus, proti, īstenojot pārtikas talonu programmu un Buy American Act (likumu “Pērc amerikāņu preci”). Eiropas Savienībai būtu jāveic ekvivalenti pasākumi, un tā varētu uzsvērt Kopienas priekšrokas principa stratēģisko nozīmi, pieņemot Buy European Act (likumu “Pērc Eiropas preci”).

5.   Vispārīgas piezīmes

Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES (Brexit)

| 5.1. | Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES būtiski ietekmēs Eiropas Savienību, it īpaši vienoto tirgu un starptautisko tirdzniecību, un tādēļ turpmāko KLP. Sarunās par Brexit, ja AK izstājas no ES muitas savienības, pašreizējās tirdzniecības plūsmas būtu jāizmanto kā pamatkritērijs, lai 28 valstu Eiropas Savienībai piešķirtās PTO kvotas sadalītu starp AK un jauno ES. |
| --- | --- |

5.1.

Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES būtiski ietekmēs Eiropas Savienību, it īpaši vienoto tirgu un starptautisko tirdzniecību, un tādēļ turpmāko KLP. Sarunās par Brexit, ja AK izstājas no ES muitas savienības, pašreizējās tirdzniecības plūsmas būtu jāizmanto kā pamatkritērijs, lai 28 valstu Eiropas Savienībai piešķirtās PTO kvotas sadalītu starp AK un jauno ES.

Konkurētspēja, produktivitāte un ilgtspēja

| 5.2. | Kopš 1992. gada reformas, ieviešot tiešos maksājumus, konkurētspēja kļuvusi par KLP svarīgāko prioritāti. Lai vēl vairāk uzlabotu konkurētspēju un paaugstinātu produktivitāti, kā arī ilgtspēju, vajadzīgi jauni stimuli, kas vērsti uz inovācijas veicināšanu (jaunu tehnoloģiju izstrādi, izplatīšanu un ieviešanu). |
| --- | --- |

5.2.

Kopš 1992. gada reformas, ieviešot tiešos maksājumus, konkurētspēja kļuvusi par KLP svarīgāko prioritāti. Lai vēl vairāk uzlabotu konkurētspēju un paaugstinātu produktivitāti, kā arī ilgtspēju, vajadzīgi jauni stimuli, kas vērsti uz inovācijas veicināšanu (jaunu tehnoloģiju izstrādi, izplatīšanu un ieviešanu).

| 5.3. | Lauksaimniecībai ir vajadzīgi lieli ieguldījumi, ko varētu nodrošināt, ja prognozētie ienākumi būtu pietiekami lieli un ekonomisko risku varētu pārvaldīt. Pašreizējos apstākļos lauku saimniecību ienākumu palielināšana ar tiešajiem maksājumiem ir nepieciešamība. |
| --- | --- |

5.3.

Lauksaimniecībai ir vajadzīgi lieli ieguldījumi, ko varētu nodrošināt, ja prognozētie ienākumi būtu pietiekami lieli un ekonomisko risku varētu pārvaldīt. Pašreizējos apstākļos lauku saimniecību ienākumu palielināšana ar tiešajiem maksājumiem ir nepieciešamība.

Risku un krīžu pārvaldība lauksaimniecībā

| 5.4. | ES ražotāji vairs nav izolēti no pasaules tirgus un tajā vērojamā cenu svārstīguma. Lauksaimniecību turklāt ietekmē ārkārtējas dabas parādības un vairāk veselības problēmu, kuru cēlonis ir preču un cilvēku mobilitātes pieaugums (pandēmijas) un kuras rada ievērojamus zaudējumus ražošanai. KLP vajadzētu nodrošināt īpašus instrumentus, kas lauksaimniecības sektoram pavērtu iespēju ierobežot un pārvaldīt šos apdraudējumus. |
| --- | --- |

5.4.

ES ražotāji vairs nav izolēti no pasaules tirgus un tajā vērojamā cenu svārstīguma. Lauksaimniecību turklāt ietekmē ārkārtējas dabas parādības un vairāk veselības problēmu, kuru cēlonis ir preču un cilvēku mobilitātes pieaugums (pandēmijas) un kuras rada ievērojamus zaudējumus ražošanai. KLP vajadzētu nodrošināt īpašus instrumentus, kas lauksaimniecības sektoram pavērtu iespēju ierobežot un pārvaldīt šos apdraudējumus.

| 5.5. | Pašreizējā KLP paredz dažu riska pārvaldības instrumentu izmantošanu. Intervences cena, privātā uzglabāšana, noieta veicināšana nākotnes tirgos un vienotās tirgu kopīgās organizācijas nodrošinātie instrumenti būtu jāsaglabā vai jāpilnveido. |
| --- | --- |

5.5.

Pašreizējā KLP paredz dažu riska pārvaldības instrumentu izmantošanu. Intervences cena, privātā uzglabāšana, noieta veicināšana nākotnes tirgos un vienotās tirgu kopīgās organizācijas nodrošinātie instrumenti būtu jāsaglabā vai jāpilnveido.

| 5.6. | Taču ir skaidrs, ka jāizstrādā jauni instrumenti:






  — | tirgus novērošanas mehānismi jāpilnveido. Eiropas Komisijai būtu jānosaka dažādi krīzes līmeņi, lai tās varētu efektīvāk novērst. Tirgū būtiski ir uzlabot ražošanas apjoma un cenu pārredzamību, jo tā nodrošina piegādes ķēdes pienācīgu darbību, |
| --- | --- | --- |

5.6.

Taču ir skaidrs, ka jāizstrādā jauni instrumenti:

—

tirgus novērošanas mehānismi jāpilnveido. Eiropas Komisijai būtu jānosaka dažādi krīzes līmeņi, lai tās varētu efektīvāk novērst. Tirgū būtiski ir uzlabot ražošanas apjoma un cenu pārredzamību, jo tā nodrošina piegādes ķēdes pienācīgu darbību,

| — | būtu jāeksperimentē ar risku savstarpējas apdrošināšanas sistēmām vai apdrošināšanas shēmām (kultūraugu ražas, apgrozījums vai ienākumi), lai noskaidrotu, vai apdrošināšanas sabiedrības un citas struktūras spēj nodrošināt efektīvus risinājumus. Jānorāda, ka ar jaunāko pieņemto ASV Lauksaimniecības likumu (Farm Bill) ieviesta iespēja izmantot apdrošināšanas shēmas, bet neviens no mūsu tirdzniecības partneriem neizmanto zaļo grupu, lai par šādiem apdrošināšanas instrumentiem paziņotu PTO. Jebkāds solis šajā virzienā nekādā gadījumā nedrīkstētu pastiprināt ražotāju konkurences izkropļojumus. Jānosaka arī šāda mehānisma izmaksas. |
| --- | --- |

—

būtu jāeksperimentē ar risku savstarpējas apdrošināšanas sistēmām vai apdrošināšanas shēmām (kultūraugu ražas, apgrozījums vai ienākumi), lai noskaidrotu, vai apdrošināšanas sabiedrības un citas struktūras spēj nodrošināt efektīvus risinājumus. Jānorāda, ka ar jaunāko pieņemto ASV Lauksaimniecības likumu (Farm Bill) ieviesta iespēja izmantot apdrošināšanas shēmas, bet neviens no mūsu tirdzniecības partneriem neizmanto zaļo grupu, lai par šādiem apdrošināšanas instrumentiem paziņotu PTO. Jebkāds solis šajā virzienā nekādā gadījumā nedrīkstētu pastiprināt ražotāju konkurences izkropļojumus. Jānosaka arī šāda mehānisma izmaksas.

KLP ekoloģiskā dimensija

| 5.7. | Lauksaimniecības prioritāte neapšaubāmi ir vides aizsardzības apsvērumi. Tādēļ ar pēdējo reformu tika paredzēts, ka jāveic zaļināšana (greening). Politikas veidotāji aizvien norāda uz šo nozīmīgo soli KLP attīstībā. KLP ekoloģiskā dimensija ir gan visaptveroša, gan sarežģīta, jo lauksaimniecībā uzmanība ir jāpievērš augsnei, ūdenim, bioloģiskajai daudzveidībai, mežsaimniecībai un CO2 emisijām. Ja politika būtu efektīvāka, tā būtu lauksaimniekiem saprotamāka, vieglāk īstenojama un vienkāršāka. |
| --- | --- |

5.7.

Lauksaimniecības prioritāte neapšaubāmi ir vides aizsardzības apsvērumi. Tādēļ ar pēdējo reformu tika paredzēts, ka jāveic zaļināšana (greening). Politikas veidotāji aizvien norāda uz šo nozīmīgo soli KLP attīstībā. KLP ekoloģiskā dimensija ir gan visaptveroša, gan sarežģīta, jo lauksaimniecībā uzmanība ir jāpievērš augsnei, ūdenim, bioloģiskajai daudzveidībai, mežsaimniecībai un CO2 emisijām. Ja politika būtu efektīvāka, tā būtu lauksaimniekiem saprotamāka, vieglāk īstenojama un vienkāršāka.

| 5.8. | Vajadzīgi maksājumi, kas atlīdzinātu lauksaimniekiem par sabiedrisko labumu nodrošināšanu (it īpaši par ekosistēmu pakalpojumiem). |
| --- | --- |

5.8.

Vajadzīgi maksājumi, kas atlīdzinātu lauksaimniekiem par sabiedrisko labumu nodrošināšanu (it īpaši par ekosistēmu pakalpojumiem).

Kopēja pārtikas politika

| 5.9. | ES Padomes prezidentvalsts Nīderlande jo īpaši ir atbalstījusi ideju par kopēju pārtikas politiku. Ar jauno KLP ES atzīst, ka ES lauksaimniecībai jāpaaugstina nekaitīgas un kvalitatīvas pārtikas ilgtspējīgas ražošanas līmeņi. Nolūkā veicināt labus uztura paradumus jau agrīnā vecumā KLP atbalsta skolu apgādi ar augļiem un pienu skolēniem. Tā arī veicina bioloģisko ražošanu, nodrošinot apzinātu izvēli ar skaidru marķēšanas noteikumu starpniecību un īpašām atbalsta shēmām lauku attīstības politikas ietvaros. |
| --- | --- |

5.9.

ES Padomes prezidentvalsts Nīderlande jo īpaši ir atbalstījusi ideju par kopēju pārtikas politiku. Ar jauno KLP ES atzīst, ka ES lauksaimniecībai jāpaaugstina nekaitīgas un kvalitatīvas pārtikas ilgtspējīgas ražošanas līmeņi. Nolūkā veicināt labus uztura paradumus jau agrīnā vecumā KLP atbalsta skolu apgādi ar augļiem un pienu skolēniem. Tā arī veicina bioloģisko ražošanu, nodrošinot apzinātu izvēli ar skaidru marķēšanas noteikumu starpniecību un īpašām atbalsta shēmām lauku attīstības politikas ietvaros.

| 5.10. | Patlaban sabiedrības veselības, veselīga uztura un dzīvesveida veicināšana ir valstu kompetencē. Tomēr Eiropas Savienībai ir jānodrošina, ka ar ilgtspējīgu pārtikas sistēmu starpniecību visiem Eiropas iedzīvotājiem ir piekļuve veselīgai un kvalitatīvai pārtikai. Tā kā Eiropas līmeņa pasākumi papildina un koordinē valstu pasākumus, būtu jāpanāk vairāk sinerģiju starp KLP un jauno Eiropas pārtikas politiku. |
| --- | --- |

5.10.

Patlaban sabiedrības veselības, veselīga uztura un dzīvesveida veicināšana ir valstu kompetencē. Tomēr Eiropas Savienībai ir jānodrošina, ka ar ilgtspējīgu pārtikas sistēmu starpniecību visiem Eiropas iedzīvotājiem ir piekļuve veselīgai un kvalitatīvai pārtikai. Tā kā Eiropas līmeņa pasākumi papildina un koordinē valstu pasākumus, būtu jāpanāk vairāk sinerģiju starp KLP un jauno Eiropas pārtikas politiku.

| 5.11. | Ņemot vērā iedzīvotāju vēlmes un patērētāju pieprasījumu, īpašas pūles būtu jāvelta tam, lai izveidotu teritoriālas pārtikas sistēmas (LFS) un līdz ar to īsās piegādes ķēdes, jo īpaši sabiedriskās ēdināšanas nozarē. |
| --- | --- |

5.11.

Ņemot vērā iedzīvotāju vēlmes un patērētāju pieprasījumu, īpašas pūles būtu jāvelta tam, lai izveidotu teritoriālas pārtikas sistēmas (LFS) un līdz ar to īsās piegādes ķēdes, jo īpaši sabiedriskās ēdināšanas nozarē.

Klimata aizsardzības politika un KLP

| 5.12. | Kopš 1990. gada lauksaimniecības atstātais vides pēdas nospiedums ir samazinājies. Taču līdz 2030. gadam lauksaimniecības radīto emisiju apjoms ir jāturpina samazināt. Tas jādara, saglabājot Eiropas lauksaimniecības modeli un īstenojot izmaksu ziņā efektīvu emisijas samazināšanas politiku. Oglekļa saturu augsnē ir iespējams palielināt, un fosilos energoresursus un naftas ķīmijas produktus iespējams aizstāt ar lauksaimniecības un mežsaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

5.12.

Kopš 1990. gada lauksaimniecības atstātais vides pēdas nospiedums ir samazinājies. Taču līdz 2030. gadam lauksaimniecības radīto emisiju apjoms ir jāturpina samazināt. Tas jādara, saglabājot Eiropas lauksaimniecības modeli un īstenojot izmaksu ziņā efektīvu emisijas samazināšanas politiku. Oglekļa saturu augsnē ir iespējams palielināt, un fosilos energoresursus un naftas ķīmijas produktus iespējams aizstāt ar lauksaimniecības un mežsaimniecības produktiem.

| 5.13. | Būtu jāatzīst daudzveidīgie lauksaimniecības un zemes izmantošanas nozares mērķi ar to zemāko potenciālu klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, kā arī vajadzība panākt saskaņotību starp ES mērķiem pārtikas nodrošinājuma jomā un klimata aizsardzības politikā (1). |
| --- | --- |

5.13.

Būtu jāatzīst daudzveidīgie lauksaimniecības un zemes izmantošanas nozares mērķi ar to zemāko potenciālu klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, kā arī vajadzība panākt saskaņotību starp ES mērķiem pārtikas nodrošinājuma jomā un klimata aizsardzības politikā (1).

Pētniecība, inovācija un konsultāciju sistēmas

| 5.14. | Lauku saimniecību līmenī – izmēģinājumu stacijās un laboratorijās – pastāvīgi tiek izstrādāti svarīgi jauninājumi. Pētniecībā un izstrādē ieguldītie pūliņi būtu jāpalielina, lai papildinātu attīstību virzībā uz ilgtspējīgāku lauksaimniecības sistēmu. Būtiski ir arī citas ieinteresētās personas informēt par šiem jauninājumiem. Būtu jāveicina konsultāciju pakalpojumu sniegšana, ieinteresēto personu sadarbība un citu jauninājumu un labas prakses piemēru izplatīšanas veidu izmantošana. |
| --- | --- |

5.14.

Lauku saimniecību līmenī – izmēģinājumu stacijās un laboratorijās – pastāvīgi tiek izstrādāti svarīgi jauninājumi. Pētniecībā un izstrādē ieguldītie pūliņi būtu jāpalielina, lai papildinātu attīstību virzībā uz ilgtspējīgāku lauksaimniecības sistēmu. Būtiski ir arī citas ieinteresētās personas informēt par šiem jauninājumiem. Būtu jāveicina konsultāciju pakalpojumu sniegšana, ieinteresēto personu sadarbība un citu jauninājumu un labas prakses piemēru izplatīšanas veidu izmantošana.

| 5.15. | Ņemot vērā problēmas un pārtikas ģeostratēģisko nozīmību 21. gadsimtā, nākamajā plānošanas periodā būtu jāstiprina ES lauksaimniecisko pētījumu programma. Pēc zaļās revolūcijas 20. gadsimtā digitālā ekonomika varētu būt nākamā “lauksaimniecības revolūcija”. |
| --- | --- |

5.15.

Ņemot vērā problēmas un pārtikas ģeostratēģisko nozīmību 21. gadsimtā, nākamajā plānošanas periodā būtu jāstiprina ES lauksaimniecisko pētījumu programma. Pēc zaļās revolūcijas 20. gadsimtā digitālā ekonomika varētu būt nākamā “lauksaimniecības revolūcija”.

Piegādes ķēdes darbība

| 5.16. | Fakti skaidri liecina, ka gandrīz visās dalībvalstīs piegādes ķēde nedarbojas pareizi, jo pakārtotajā tirgū vērojama liela koncentrācija. Pārtikas piegādes ķēdē pievienotās vērtības sadalījums starp ieinteresētajām personām nav taisnīgs. |
| --- | --- |

5.16.

Fakti skaidri liecina, ka gandrīz visās dalībvalstīs piegādes ķēde nedarbojas pareizi, jo pakārtotajā tirgū vērojama liela koncentrācija. Pārtikas piegādes ķēdē pievienotās vērtības sadalījums starp ieinteresētajām personām nav taisnīgs.

| 5.17. | Tā kā konkurences un vienotā tirgus jautājumi ir ES kompetences jomā, šī problēma būtu jārisina ES līmenī. Eiropas Komisijai būtu jāierosina reglamentējošie noteikumi attiecībā uz līgumisko attiecību veidošanu ķēdē un attiecībā uz lauksaimnieku juridiskajām iespējām organizēt protesta akcijas. Ražotāju organizācijas patiešām ir nozīmīgi piegādes ķēdes dalībnieki un sekmē ražotāju pozīciju nostiprināšanu. Nākamajai KLP būtu jāstiprina ražotāju organizāciju iespējas sarunās panākt izdevīgākus nosacījumus. Vērā būtu jāņem Lauksaimniecības tirgus darba grupas (AMTF) darba rezultāti. |
| --- | --- |

5.17.

Tā kā konkurences un vienotā tirgus jautājumi ir ES kompetences jomā, šī problēma būtu jārisina ES līmenī. Eiropas Komisijai būtu jāierosina reglamentējošie noteikumi attiecībā uz līgumisko attiecību veidošanu ķēdē un attiecībā uz lauksaimnieku juridiskajām iespējām organizēt protesta akcijas. Ražotāju organizācijas patiešām ir nozīmīgi piegādes ķēdes dalībnieki un sekmē ražotāju pozīciju nostiprināšanu. Nākamajai KLP būtu jāstiprina ražotāju organizāciju iespējas sarunās panākt izdevīgākus nosacījumus. Vērā būtu jāņem Lauksaimniecības tirgus darba grupas (AMTF) darba rezultāti.

| 5.18. | KLP ir jāpielāgo faktiski un ātri notiekošajām pārmaiņām ekonomikā. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 219.–222. pants jāpilnveido tā, lai Eiropas Komisija un ražotāji spētu tos praktiski izmantot un reāli piemērot. |
| --- | --- |

5.18.

KLP ir jāpielāgo faktiski un ātri notiekošajām pārmaiņām ekonomikā. Regulas (ES) Nr. 1308/2013 219.–222. pants jāpilnveido tā, lai Eiropas Komisija un ražotāji spētu tos praktiski izmantot un reāli piemērot.

Starptautiskā tirdzniecība

| 5.19. | Starptautiskā tirdzniecība un tirgu atvērtība palielina konkurenci un varētu mazināt pārtikas cenas. Tomēr Eiropas Savienībai, lai tā ar vienādām ražošanas metodēm un noteikumiem spētu konkurēt ar trešām valstīm, ļoti nozīmīga ir taisnīga tirdzniecība. Ar tarifiem nesaistītie šķēršļi, kas kavē tirdzniecību, varētu apdraudēt starptautisko attīstību. Viens no daudziem un dažādiem risinājumiem, lai panāktu pasaules nodrošinātību ar pārtiku, ir tirdzniecība, kas var palielināt lauksaimniecības produktu eksportu. |
| --- | --- |

5.19.

Starptautiskā tirdzniecība un tirgu atvērtība palielina konkurenci un varētu mazināt pārtikas cenas. Tomēr Eiropas Savienībai, lai tā ar vienādām ražošanas metodēm un noteikumiem spētu konkurēt ar trešām valstīm, ļoti nozīmīga ir taisnīga tirdzniecība. Ar tarifiem nesaistītie šķēršļi, kas kavē tirdzniecību, varētu apdraudēt starptautisko attīstību. Viens no daudziem un dažādiem risinājumiem, lai panāktu pasaules nodrošinātību ar pārtiku, ir tirdzniecība, kas var palielināt lauksaimniecības produktu eksportu.

| 5.20. | KLP un tirdzniecības politikai arī būtu jānodrošina, ka Eiropas ražotāji spēj vienlīdzīgos apstākļos konkurēt ar importētajiem produktiem. Tādēļ Eiropas Savienībai būtu jāpieprasa, ka importētajiem produktiem ir jāatbilst tiem pašiem standartiem, kas ir spēkā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

5.20.

KLP un tirdzniecības politikai arī būtu jānodrošina, ka Eiropas ražotāji spēj vienlīdzīgos apstākļos konkurēt ar importētajiem produktiem. Tādēļ Eiropas Savienībai būtu jāpieprasa, ka importētajiem produktiem ir jāatbilst tiem pašiem standartiem, kas ir spēkā Eiropas Savienībā.

Eiropas Savienības budžets

| 5.21. | Kopš pirmsākumiem KLP tiek finansēta Eiropas līmenī. Kopējai lauksaimniecības politikai tiek atvēlēta liela ES budžeta daļa (38 % – 2015. gadā), taču tikai apmēram 0,4 % publisko līdzekļu. KLP budžets ir mazāks nekā lauksaimniecības budžets ASV vai Ķīnā. Turklāt, neraugoties uz ES paplašināšanos, vairākus gadus tas ir bijis nemainīgs vai ticis samazināts. KLP jāreaģē uz daudzām nopietnām problēmām, ar kurām tā turpmāk saskarsies; tādēļ lauksaimniecības politikas budžets Eiropas līmenī ir jāpalielina. |
| --- | --- |

5.21.

Kopš pirmsākumiem KLP tiek finansēta Eiropas līmenī. Kopējai lauksaimniecības politikai tiek atvēlēta liela ES budžeta daļa (38 % – 2015. gadā), taču tikai apmēram 0,4 % publisko līdzekļu. KLP budžets ir mazāks nekā lauksaimniecības budžets ASV vai Ķīnā. Turklāt, neraugoties uz ES paplašināšanos, vairākus gadus tas ir bijis nemainīgs vai ticis samazināts. KLP jāreaģē uz daudzām nopietnām problēmām, ar kurām tā turpmāk saskarsies; tādēļ lauksaimniecības politikas budžets Eiropas līmenī ir jāpalielina.

| 5.22. | Noteikti ES budžeta aspekti, piemēram, gada pārskata princips, būtiski apgrūtina KLP veidošanu. Šie apgrūtinājumi ierobežo kopieguldījumu fondu darbību vai krīzes pārvarēšanas pasākumu īstenošanu. Turklāt budžeta sadale rada politisku saspīlējumu un varētu būt neefektivitātes cēlonis. |
| --- | --- |

5.22.

Noteikti ES budžeta aspekti, piemēram, gada pārskata princips, būtiski apgrūtina KLP veidošanu. Šie apgrūtinājumi ierobežo kopieguldījumu fondu darbību vai krīzes pārvarēšanas pasākumu īstenošanu. Turklāt budžeta sadale rada politisku saspīlējumu un varētu būt neefektivitātes cēlonis.

Vienkāršošana

| 5.23. | Vienkāršošana daudzus gadus, it īpaši pirmajos 2013. gada reformas īstenošanas gados, bijusi KLP prioritāte. Tomēr vienkāršošanai vajadzētu būt pirmajai pamatprioritātei nākamajā KLP reformā. Īpaši svarīgi ir pilnveidot pietiekamas kontroles un samērīgu sankciju sistēmas. Pašlaik maksājumu samazinājumi par zaļināšanu (greening) un savstarpējas atbilstības pasākumiem var būt pārmērīgi un nesamērīgi. Ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt, ka lauksaimnieki savlaicīgi saņem tiešā atbalsta maksājumus. |
| --- | --- |

5.23.

Vienkāršošana daudzus gadus, it īpaši pirmajos 2013. gada reformas īstenošanas gados, bijusi KLP prioritāte. Tomēr vienkāršošanai vajadzētu būt pirmajai pamatprioritātei nākamajā KLP reformā. Īpaši svarīgi ir pilnveidot pietiekamas kontroles un samērīgu sankciju sistēmas. Pašlaik maksājumu samazinājumi par zaļināšanu (greening) un savstarpējas atbilstības pasākumiem var būt pārmērīgi un nesamērīgi. Ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt, ka lauksaimnieki savlaicīgi saņem tiešā atbalsta maksājumus.

KLP struktūra

| 5.24. | Pēdējās desmitgadēs KLP pamatu veido divi pīlāri. Pirmo pīlāru finansē tikai ES, savukārt otrais pīlārs tiek līdzfinansēts un ar daudzgadu programmām pielāgots katras dalībvalsts vajadzībām. Dalībvalstu un reģionu daudzveidības dēļ un to atšķirīgo vajadzību dēļ turpmākajā KLP ir jāsaglabā divu pīlāru struktūra. |
| --- | --- |

5.24.

Pēdējās desmitgadēs KLP pamatu veido divi pīlāri. Pirmo pīlāru finansē tikai ES, savukārt otrais pīlārs tiek līdzfinansēts un ar daudzgadu programmām pielāgots katras dalībvalsts vajadzībām. Dalībvalstu un reģionu daudzveidības dēļ un to atšķirīgo vajadzību dēļ turpmākajā KLP ir jāsaglabā divu pīlāru struktūra.

KLP laikposmam pēc 2020. gada sagatavošana

| 5.25. | Komisijas 2017. gada darba programmā, kas tika publicēta 2016. gada 25. oktobrī, norādīts, ka tā turpinās darbu un rīkos plašu apspriešanos par KLP vienkāršošanu un modernizāciju, lai iespējami palielinātu ieguldījumu savu desmit prioritāšu īstenošanā un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Svarīgi nodrošināt, ka Eiropas pilsoniskā sabiedrība aktīvi iesaistās šajā procesā. |
| --- | --- |

5.25.

Komisijas 2017. gada darba programmā, kas tika publicēta 2016. gada 25. oktobrī, norādīts, ka tā turpinās darbu un rīkos plašu apspriešanos par KLP vienkāršošanu un modernizāciju, lai iespējami palielinātu ieguldījumu savu desmit prioritāšu īstenošanā un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Svarīgi nodrošināt, ka Eiropas pilsoniskā sabiedrība aktīvi iesaistās šajā procesā.

Briselē, 2016. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Padomes secinājumu 2.14. punkts, 2014. gada 23.–24. oktobris.

1

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/28

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums Ceļā uz “nudge” piemērošanu ES politikas jomās

(pašiniciatīvas atzinums)

(2017/C 075/05)

| Ziņotājs: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Thierry LIBAERT

| Pilnsapulces lēmums | 21.1.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Reglamenta 29. panta 2. punkts |
| | Pašiniciatīvas atzinums |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 162/3/3 |

Pilnsapulces lēmums

21.1.2016.

Juridiskais pamats

Reglamenta 29. panta 2. punkts

Pašiniciatīvas atzinums

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

162/3/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Nudges [uzvedinoši pasākumi] varētu būt sabiedriskās politikas rīks, kas varētu papildināt tos rīkus, kurus jau izmanto Eiropas publiskās iestādes (informēšanu un izpratnes veicināšanu, finansiālus stimulus, likumdošanu un piemēra rādīšanu). Šķiet, ka nudges ir ļoti noderīgs rīks dažu sociālo, vides un ekonomikas problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

1.1.

Nudges [uzvedinoši pasākumi] varētu būt sabiedriskās politikas rīks, kas varētu papildināt tos rīkus, kurus jau izmanto Eiropas publiskās iestādes (informēšanu un izpratnes veicināšanu, finansiālus stimulus, likumdošanu un piemēra rādīšanu). Šķiet, ka nudges ir ļoti noderīgs rīks dažu sociālo, vides un ekonomikas problēmu risināšanai.

| 1.2. | Veicināt nudges izmantošanu sabiedriskās politikas jomās kopā ar tradicionālajiem rīkiem, jo īpaši nudges doto iespēju mainīt pieeju cilvēku individuālai rīcībai. Tādējādi nudges varētu iekļaut vispārīgā sabiedriskā politikā un paātrināt tās īstenošanu ar zemākām izmaksām. Ņemot vērā nudges elastīgumu un vienkāršību, to var vienlaicīgi izmantot dažādos apstākļos un dažādas dalībnieku kategorijas: starpvaldību organizācijas, katras ministrijas iekšējās struktūrvienības, teritoriālās pašvaldības, NVO, privātā sektora dalībnieki utt. |
| --- | --- |

1.2.

Veicināt nudges izmantošanu sabiedriskās politikas jomās kopā ar tradicionālajiem rīkiem, jo īpaši nudges doto iespēju mainīt pieeju cilvēku individuālai rīcībai. Tādējādi nudges varētu iekļaut vispārīgā sabiedriskā politikā un paātrināt tās īstenošanu ar zemākām izmaksām. Ņemot vērā nudges elastīgumu un vienkāršību, to var vienlaicīgi izmantot dažādos apstākļos un dažādas dalībnieku kategorijas: starpvaldību organizācijas, katras ministrijas iekšējās struktūrvienības, teritoriālās pašvaldības, NVO, privātā sektora dalībnieki utt.

| 1.3. | Priekšroku dot tiem nudges, kas saistīti ar vides, sociālajiem un citiem mērķiem (enerģētikas/ekoloģijas pārkārtošana, resursu nelietderīgas izmantošanas novēršana, sabiedrības labklājība, iedzīvotāju veselības stāvokļa uzlabošana u. c.). Nudges var iekļaut pasākumos, kuri paredzēti iepriekš noteiktiem kolektīviem mērķiem, kuru īstenošanai tradicionālie sabiedriskās politikas rīki izrādās neefektīvi un/vai pārāk dārgi. |
| --- | --- |

1.3.

Priekšroku dot tiem nudges, kas saistīti ar vides, sociālajiem un citiem mērķiem (enerģētikas/ekoloģijas pārkārtošana, resursu nelietderīgas izmantošanas novēršana, sabiedrības labklājība, iedzīvotāju veselības stāvokļa uzlabošana u. c.). Nudges var iekļaut pasākumos, kuri paredzēti iepriekš noteiktiem kolektīviem mērķiem, kuru īstenošanai tradicionālie sabiedriskās politikas rīki izrādās neefektīvi un/vai pārāk dārgi.

| 1.4. | Sekmēt ar nudges saistītās informācijas un labas prakses apmaiņu starp visām potenciāli ieinteresētajām personām (publiskajām iestādēm, pašvaldībām, uzņēmumiem, apvienībām, NVO u. c.) Eiropas līmenī. Varētu apsvērt iespēju izveidot iniciatīvu uzskaites platformu un/vai novērošanas centru. |
| --- | --- |

1.4.

Sekmēt ar nudges saistītās informācijas un labas prakses apmaiņu starp visām potenciāli ieinteresētajām personām (publiskajām iestādēm, pašvaldībām, uzņēmumiem, apvienībām, NVO u. c.) Eiropas līmenī. Varētu apsvērt iespēju izveidot iniciatīvu uzskaites platformu un/vai novērošanas centru.

| 1.5. | Padziļināti pētīt nudges dažādo ietekmi atkarībā no kultūras tradīcijām, sociāli ekonomiskās situācijas, teritorijām utt. Tas ļautu labāk izprast nudges izplatīšanas un transponēšanas priekšrocības un ierobežojumus valstīs, nozarēs u. c. Padziļināti būtu jāpēta, piemēram, jautājums par to, cik ilga ir nudges ietekme uz rīcību. |
| --- | --- |

1.5.

Padziļināti pētīt nudges dažādo ietekmi atkarībā no kultūras tradīcijām, sociāli ekonomiskās situācijas, teritorijām utt. Tas ļautu labāk izprast nudges izplatīšanas un transponēšanas priekšrocības un ierobežojumus valstīs, nozarēs u. c. Padziļināti būtu jāpēta, piemēram, jautājums par to, cik ilga ir nudges ietekme uz rīcību.

| 1.6. | Izstrādāt nudges izmantošanas vispārīgus nosacījumus, kas ļautu samazināt to negatīvo ietekmi un nodrošinātu, ka tie ir ētiski pieņemami. Šos nosacījumus varētu apkopot labas prakses kodeksā, ko kopīgi sagatavotu dažādas ieinteresētās personas un pieņemtu Eiropas mērogā, bet pēc tam ieviestu katrā dalībvalstī. Varētu arī publicēt un izplatīt ieinteresētajām personām adresētu rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

1.6.

Izstrādāt nudges izmantošanas vispārīgus nosacījumus, kas ļautu samazināt to negatīvo ietekmi un nodrošinātu, ka tie ir ētiski pieņemami. Šos nosacījumus varētu apkopot labas prakses kodeksā, ko kopīgi sagatavotu dažādas ieinteresētās personas un pieņemtu Eiropas mērogā, bet pēc tam ieviestu katrā dalībvalstī. Varētu arī publicēt un izplatīt ieinteresētajām personām adresētu rokasgrāmatu.

| 1.7. | Ieviest informēšanas procedūras par dažāda veida nudges izmantošanu, tādējādi nodrošinot nudges pārredzamību personām, uz kurām tie attiecas. Lai nudges tiktu plašāk atbalstīti, tie ir jāizprot, jāapspriež un par tiem ir jāinformē. Tādējādi varētu novērst “novirzes” un manipulāciju risku nudges izmantošanā. |
| --- | --- |

1.7.

Ieviest informēšanas procedūras par dažāda veida nudges izmantošanu, tādējādi nodrošinot nudges pārredzamību personām, uz kurām tie attiecas. Lai nudges tiktu plašāk atbalstīti, tie ir jāizprot, jāapspriež un par tiem ir jāinformē. Tādējādi varētu novērst “novirzes” un manipulāciju risku nudges izmantošanā.

| 1.8. | Nodrošināt patiesi ētisku nudge izmantošanu, lai nepieļautu novirzīšanos uz neatbildīgiem mērķiem. Īstenojot nudge pieeju, jāievēro četri nosacījumi: procesa pārredzamība, elastīgums attiecībā uz iesaistītajām personām, kam vienmēr ir jābūt izvēlei rīkoties tā vai citādi, tām sniegtās informācijas uzticamība un vainas sajūtas neradīšana cilvēkos. |
| --- | --- |

1.8.

Nodrošināt patiesi ētisku nudge izmantošanu, lai nepieļautu novirzīšanos uz neatbildīgiem mērķiem. Īstenojot nudge pieeju, jāievēro četri nosacījumi: procesa pārredzamība, elastīgums attiecībā uz iesaistītajām personām, kam vienmēr ir jābūt izvēlei rīkoties tā vai citādi, tām sniegtās informācijas uzticamība un vainas sajūtas neradīšana cilvēkos.

| 1.9. | Sagatavot nudges uzraudzības un novērtēšanas mehānismus, ņemot vērā dažādus (sociālos, vides, ekonomiskos) kritērijus. Tas varētu būt pirmais izmēģinājuma posms, lai izprastu nudge faktisko ietekmi atkarībā no nudge rakstura, mērķauditorijas, apstākļiem utt. Tas ļautu ātri veikt korekcijas, ja nudge rezultāti nav apmierinoši, vai pat atteikties no nudge, ja to vērtē kā neefektīvu. |
| --- | --- |

1.9.

Sagatavot nudges uzraudzības un novērtēšanas mehānismus, ņemot vērā dažādus (sociālos, vides, ekonomiskos) kritērijus. Tas varētu būt pirmais izmēģinājuma posms, lai izprastu nudge faktisko ietekmi atkarībā no nudge rakstura, mērķauditorijas, apstākļiem utt. Tas ļautu ātri veikt korekcijas, ja nudge rezultāti nav apmierinoši, vai pat atteikties no nudge, ja to vērtē kā neefektīvu.

| 1.10. | Sākotnējās izglītības un turpināmizglītības programmās veicināt tādu priekšmetu apgūšanu, kas saistīti ar uzvedības ekonomiku. Tas dažādai publikai (valsts pārvaldes darbiniekiem, uzņēmumu algotiem darbiniekiem, ievēlētajām amatpersonām u. c.) ļautu uzlabot zināšanas par šo rīku un veicināt tā saprātīgu un kritisku izmantošanu. Tas nozīmē arī robežu nojaukšanu starp augstskolu mācību priekšmetiem, jo nudge pamatā ir transversāla pieeja. |
| --- | --- |

1.10.

Sākotnējās izglītības un turpināmizglītības programmās veicināt tādu priekšmetu apgūšanu, kas saistīti ar uzvedības ekonomiku. Tas dažādai publikai (valsts pārvaldes darbiniekiem, uzņēmumu algotiem darbiniekiem, ievēlētajām amatpersonām u. c.) ļautu uzlabot zināšanas par šo rīku un veicināt tā saprātīgu un kritisku izmantošanu. Tas nozīmē arī robežu nojaukšanu starp augstskolu mācību priekšmetiem, jo nudge pamatā ir transversāla pieeja.

| 1.11. | Nodrošināt zināmu elastīgumu nudge izmantošanā, lai pēc iespējas labāk izlietotu tā potenciālu. Tāpat kā citi publisko iestāžu rīcībā esošie rīki, nudge nav ne brīnumrīks, ne arī pilnīgi jauns izgudrojums, bet tas var būt papildinošs un ļoti noderīgs, lai panāktu izmaiņas dažos rīcības modeļos. Tā galvenais uzdevums ir mudināt sabiedriskās politikas izstrādes posmā ņemt vērā ne tikai rīcības “ekonomisko izdevīgumu”, bet arī psiholoģiskos aspektus. |
| --- | --- |

1.11.

Nodrošināt zināmu elastīgumu nudge izmantošanā, lai pēc iespējas labāk izlietotu tā potenciālu. Tāpat kā citi publisko iestāžu rīcībā esošie rīki, nudge nav ne brīnumrīks, ne arī pilnīgi jauns izgudrojums, bet tas var būt papildinošs un ļoti noderīgs, lai panāktu izmaiņas dažos rīcības modeļos. Tā galvenais uzdevums ir mudināt sabiedriskās politikas izstrādes posmā ņemt vērā ne tikai rīcības “ekonomisko izdevīgumu”, bet arī psiholoģiskos aspektus.

| 1.12. | Pēc EESK iniciatīvas organizēt pirmo Eiropas mēroga konferenci par nudge
  , kas būtu unikāla iespēja par šo rīku ieinteresētajām personām apmainīties ar pieredzi Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.12.

Pēc EESK iniciatīvas organizēt pirmo Eiropas mēroga konferenci par nudge
  , kas būtu unikāla iespēja par šo rīku ieinteresētajām personām apmainīties ar pieredzi Eiropas Savienībā.

| 1.13. | Lai īstenotu kraso pāreju uz jaunu ekonomikas modeli, kas atstās būtiskas un sistēmiskas sekas daudzās nozarēs, izveidot komitejā jaunu pastāvīgu transversālu struktūru, kuras uzdevums būs analizēt šīs pārmaiņas tostarp nudge un citus saistītos jautājumus, kuru vidū ir, aprites ekonomika, sadarbīgā ekonomika un funkcionālā ekonomika. |
| --- | --- |

1.13.

Lai īstenotu kraso pāreju uz jaunu ekonomikas modeli, kas atstās būtiskas un sistēmiskas sekas daudzās nozarēs, izveidot komitejā jaunu pastāvīgu transversālu struktūru, kuras uzdevums būs analizēt šīs pārmaiņas tostarp nudge un citus saistītos jautājumus, kuru vidū ir, aprites ekonomika, sadarbīgā ekonomika un funkcionālā ekonomika.

2.   Piektais rīks publiskajām iestādēm

| 2.1. | Lai mainītu cilvēku uzvedību, publisko iestāžu rīcībā parasti ir četru veidu rīki – informēšana un izpratnes veicināšana, finansiāli stimuli, likumdošana (aizliegšana vai pienākums) un piemēra rādīšana. Bet šie četri rīki ir izrādījušies ierobežoti, jo īpaši attiecībā uz atbildīgu rīcību un patēriņu, proti, dabas resursu mazāku patēriņu. Patiešām, bieži vien cilvēku informētība joprojām neatbilst viņu rīcībai ikdienā. |
| --- | --- |

2.1.

Lai mainītu cilvēku uzvedību, publisko iestāžu rīcībā parasti ir četru veidu rīki – informēšana un izpratnes veicināšana, finansiāli stimuli, likumdošana (aizliegšana vai pienākums) un piemēra rādīšana. Bet šie četri rīki ir izrādījušies ierobežoti, jo īpaši attiecībā uz atbildīgu rīcību un patēriņu, proti, dabas resursu mazāku patēriņu. Patiešām, bieži vien cilvēku informētība joprojām neatbilst viņu rīcībai ikdienā.

| 2.2. | Apņemšanās un rīcības neatbilstības iemesli analizēti uzvedības ekonomikā uz uzvedības zinātnēs – nozarē, kuras specialitāte ir izprast, kādi faktori ietekmē cilvēku rīcību. Šīs nozares pētnieku atziņas liecina, ka cilvēka rīcību nosaka daudzi faktori. Mēs esam sarežģītas, ļoti emocionālas būtnes ar ierobežotu racionalitāti, mūs ietekmē citi cilvēki un sociālā mijiedarbība, kā arī apstākļi un vide, kurā mēs pieņemam lēmumus. |
| --- | --- |

2.2.

Apņemšanās un rīcības neatbilstības iemesli analizēti uzvedības ekonomikā uz uzvedības zinātnēs – nozarē, kuras specialitāte ir izprast, kādi faktori ietekmē cilvēku rīcību. Šīs nozares pētnieku atziņas liecina, ka cilvēka rīcību nosaka daudzi faktori. Mēs esam sarežģītas, ļoti emocionālas būtnes ar ierobežotu racionalitāti, mūs ietekmē citi cilvēki un sociālā mijiedarbība, kā arī apstākļi un vide, kurā mēs pieņemam lēmumus.

| 2.3. | Līdz ar to mūsu lēmumi un rīcība galvenokārt ir atkarīga no tā, ko Nobela prēmijas laureāts ekonomikā Daniel KAHNEMAN sauc par mūsu “1. sistēmu” – lielākoties neapzināta, automātiska, ļoti ātra domāšanas veida, kas mums ikdienā ļauj pieņemt daudzus lēmumus, samazinot mūsu piepūli un taupot mūsu uzmanības resursus, bet ko ietekmē stereotipi un asociācijas, bieži vien attālinot mūs no matemātiskās racionalitātes. |
| --- | --- |

2.3.

Līdz ar to mūsu lēmumi un rīcība galvenokārt ir atkarīga no tā, ko Nobela prēmijas laureāts ekonomikā Daniel KAHNEMAN sauc par mūsu “1. sistēmu” – lielākoties neapzināta, automātiska, ļoti ātra domāšanas veida, kas mums ikdienā ļauj pieņemt daudzus lēmumus, samazinot mūsu piepūli un taupot mūsu uzmanības resursus, bet ko ietekmē stereotipi un asociācijas, bieži vien attālinot mūs no matemātiskās racionalitātes.

3.   Ņemt vērā rīcību, lai ietekmētu izvēli

| 3.1. | Uzvedības ekonomikā (Behavioral Economics) uzskata, ka tradicionālie sabiedriskās politikas līdzekļi var būt nepietiekami, lai panāktu izmaiņas rīcībā, jo tajos netiek ņemti vērā dažādi apstākļi, kas var ietekmēt lēmuma pieņemšanu. Pamatojoties uz šo konstatējumu, divi amerikāņu profesori – Richard THALER (ekonomikas profesors Čikāgā un vadošais uzvedības ekonomikas speciālists) un Cass SUNSTEIN (tieslietu profesors Hārvardā) 2008. gadā publicēja pirmo darbu par nudges
   (1), kura pamatā ir ideja, ka izmaiņas rīcībā ir jāpanāk ar “maigiem stimuliem”. Saskaņā ar autoru definīciju nudge ir jebkāds izvēles iespēju aspekts, kas maina cilvēku paredzamo rīcību, neaizliedzot nevienu iespēju vai būtiski nemainot finanšu stimulus. Lai darbību uzskatītu par nudge, no tās ir jāvar viegli izvairīties, jo nudge nekādā gadījumā nav saistošs. |
| --- | --- |

3.1.

Uzvedības ekonomikā (Behavioral Economics) uzskata, ka tradicionālie sabiedriskās politikas līdzekļi var būt nepietiekami, lai panāktu izmaiņas rīcībā, jo tajos netiek ņemti vērā dažādi apstākļi, kas var ietekmēt lēmuma pieņemšanu. Pamatojoties uz šo konstatējumu, divi amerikāņu profesori – Richard THALER (ekonomikas profesors Čikāgā un vadošais uzvedības ekonomikas speciālists) un Cass SUNSTEIN (tieslietu profesors Hārvardā) 2008. gadā publicēja pirmo darbu par nudges
   (1), kura pamatā ir ideja, ka izmaiņas rīcībā ir jāpanāk ar “maigiem stimuliem”. Saskaņā ar autoru definīciju nudge ir jebkāds izvēles iespēju aspekts, kas maina cilvēku paredzamo rīcību, neaizliedzot nevienu iespēju vai būtiski nemainot finanšu stimulus. Lai darbību uzskatītu par nudge, no tās ir jāvar viegli izvairīties, jo nudge nekādā gadījumā nav saistošs.

| 3.2. | Nudge mērķis ir radīt “izvēles iespējas”, priekšplānā izvirzot to izvēli, kas uzskatāma par labvēlīgu cilvēkam un/vai sabiedrībai, bet nemainot pieejamo izvēļu skaitu un raksturu. Tas nozīmē virzīt patērētāju vai lietotāju tādas izvēles virzienā, kas uzskatāma par vislabāko. Nudge raksturīgas trīs iezīmes – cilvēkam atļauta pilnīga izvēles brīvība, vienkārša īstenošana un intervences nelielās izmaksas. |
| --- | --- |

3.2.

Nudge mērķis ir radīt “izvēles iespējas”, priekšplānā izvirzot to izvēli, kas uzskatāma par labvēlīgu cilvēkam un/vai sabiedrībai, bet nemainot pieejamo izvēļu skaitu un raksturu. Tas nozīmē virzīt patērētāju vai lietotāju tādas izvēles virzienā, kas uzskatāma par vislabāko. Nudge raksturīgas trīs iezīmes – cilvēkam atļauta pilnīga izvēles brīvība, vienkārša īstenošana un intervences nelielās izmaksas.

| 3.3. | Dažās valstīs pieaug publisko iestāžu interese par nudges, jo tiem ir divas lielas priekšrocības – nudge neierobežo personas brīvību, un izmaksas ir nelielas, toties ietekme var būt liela. Tāpēc nudges var būt papildu rīks, ko sabiedriskajā politikā izmanto, lai veidotu “atbildīgāku” cilvēku rīcību attiecībā uz veselību, vidi utt. Cilvēkam nudge ļauj izdarīt vienkāršāku izvēli, atvieglojot viņam lēmuma pieņemšanu. |
| --- | --- |

3.3.

Dažās valstīs pieaug publisko iestāžu interese par nudges, jo tiem ir divas lielas priekšrocības – nudge neierobežo personas brīvību, un izmaksas ir nelielas, toties ietekme var būt liela. Tāpēc nudges var būt papildu rīks, ko sabiedriskajā politikā izmanto, lai veidotu “atbildīgāku” cilvēku rīcību attiecībā uz veselību, vidi utt. Cilvēkam nudge ļauj izdarīt vienkāršāku izvēli, atvieglojot viņam lēmuma pieņemšanu.

4.   
  Nudge – viena koncepcija, vairāki līdzekļi

| 4.1. | Izvēle pēc noklusējuma. Tas nozīmē piedāvāt automātisku risinājumu pēc noklusējuma, ko iestāde, kura to piedāvā, uzskata par vēlamāko un visvienkāršāk īstenojamo. Tas ir balstīts uz cilvēku inerces spēku. Tā tas, piemēram, ir ienākumu nodokļa deklarācijās Francijā, kur kopš 2005. gada pēc noklusējuma tiek uzskatīts, ka katrā mājsaimniecībā ir televizors. Tas ļāva samazināt krāpšanas gadījumu līmeni no 6 % līdz 1 %. Izvēli pēc noklusējuma arvien biežāk izmanto arī bankas, enerģijas piegādātāji un citi uzņēmumi, kas piedāvā rēķinus elektroniskā, nevis papīra formātā, abpusēju drukāšanu pēc noklusējuma u. c. |
| --- | --- |

4.1.

Izvēle pēc noklusējuma. Tas nozīmē piedāvāt automātisku risinājumu pēc noklusējuma, ko iestāde, kura to piedāvā, uzskata par vēlamāko un visvienkāršāk īstenojamo. Tas ir balstīts uz cilvēku inerces spēku. Tā tas, piemēram, ir ienākumu nodokļa deklarācijās Francijā, kur kopš 2005. gada pēc noklusējuma tiek uzskatīts, ka katrā mājsaimniecībā ir televizors. Tas ļāva samazināt krāpšanas gadījumu līmeni no 6 % līdz 1 %. Izvēli pēc noklusējuma arvien biežāk izmanto arī bankas, enerģijas piegādātāji un citi uzņēmumi, kas piedāvā rēķinus elektroniskā, nevis papīra formātā, abpusēju drukāšanu pēc noklusējuma u. c.

| 4.2. | Sociālā standarta spēks, ko nudge atbalstītāji uzskata par ietekmīgu rīcības faktoru. Tātad to var izmantot, lai mudinātu cilvēkus rīkoties norādītajā virzienā. Priekšplānā jāizvirza tāda rīcība, kas raksturīga lielākajai daļai apkārtējo cilvēku (kaimiņiem, kolēģiem u. c.). Šis vēstījums ir paredzēts, lai mudinātu cilvēkus rīkoties vienādi, t. i., atbilstīgi sociālajam standartam. Enerģijas piegādātājs OPOWER 2011. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs veica eksperimentu. Pamatojoties uz informāciju par elektroenerģijas patēriņu 600 000 mājsaimniecībās, tām nosūtīja vēstules, kurās norādīja, piemēram: “iepriekšējā mēnesī jūs patērējāt par 15 % vairāk elektroenerģijas nekā jūsu taupīgākie kaimiņi”. Grafiskie attēli ļāva salīdzināt šo mājsaimniecību elektroenerģijas patēriņu ar kaimiņu un citu patērētāju elektroenerģijas patēriņu, mazāku patēriņu atzīmējot ar “smaidiņu”. Pēc šiem sūtījumiem attiecīgajās mājsaimniecībās tika reģistrēts elektroenerģijas patēriņa samazinājums vidēji par 2 %, radot kopējo ietaupījumu 250 miljonu ASV dolāru apmērā, kā lēš OPOWER
   (2). Daudzu līdzīgu eksperimentu rezultātā elektroenerģijas patēriņa samazinājums svārstās no 1 līdz 20 %. |
| --- | --- |

4.2.

Sociālā standarta spēks, ko nudge atbalstītāji uzskata par ietekmīgu rīcības faktoru. Tātad to var izmantot, lai mudinātu cilvēkus rīkoties norādītajā virzienā. Priekšplānā jāizvirza tāda rīcība, kas raksturīga lielākajai daļai apkārtējo cilvēku (kaimiņiem, kolēģiem u. c.). Šis vēstījums ir paredzēts, lai mudinātu cilvēkus rīkoties vienādi, t. i., atbilstīgi sociālajam standartam. Enerģijas piegādātājs OPOWER 2011. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs veica eksperimentu. Pamatojoties uz informāciju par elektroenerģijas patēriņu 600 000 mājsaimniecībās, tām nosūtīja vēstules, kurās norādīja, piemēram: “iepriekšējā mēnesī jūs patērējāt par 15 % vairāk elektroenerģijas nekā jūsu taupīgākie kaimiņi”. Grafiskie attēli ļāva salīdzināt šo mājsaimniecību elektroenerģijas patēriņu ar kaimiņu un citu patērētāju elektroenerģijas patēriņu, mazāku patēriņu atzīmējot ar “smaidiņu”. Pēc šiem sūtījumiem attiecīgajās mājsaimniecībās tika reģistrēts elektroenerģijas patēriņa samazinājums vidēji par 2 %, radot kopējo ietaupījumu 250 miljonu ASV dolāru apmērā, kā lēš OPOWER
   (2). Daudzu līdzīgu eksperimentu rezultātā elektroenerģijas patēriņa samazinājums svārstās no 1 līdz 20 %.

| 4.3. | Zaudējumu risks, kura nolūks ir izvirzīt priekšplānā zaudējumu (tostarp finansiālu), kas cilvēkam var rasties, ja viņš nemainīs savu rīcību, piemēram, saistībā ar enerģijas patēriņu. Var norādīt, piemēram, indikatīvu summu, ko cilvēks zaudē, ja nemaina savus paradumus, vai, tieši pretēji, summu, kuru viņš varētu iegūt, ja to darītu. Šo zaudējumu vizualizāciju var izteikt arī ar finansēm nesaistītu rādītāju palīdzību (kalorijām, CO2 emisijām u. c.). |
| --- | --- |

4.3.

Zaudējumu risks, kura nolūks ir izvirzīt priekšplānā zaudējumu (tostarp finansiālu), kas cilvēkam var rasties, ja viņš nemainīs savu rīcību, piemēram, saistībā ar enerģijas patēriņu. Var norādīt, piemēram, indikatīvu summu, ko cilvēks zaudē, ja nemaina savus paradumus, vai, tieši pretēji, summu, kuru viņš varētu iegūt, ja to darītu. Šo zaudējumu vizualizāciju var izteikt arī ar finansēm nesaistītu rādītāju palīdzību (kalorijām, CO2 emisijām u. c.).

| 4.4. | Sacensības, piemēram, rīkojot konkursus ar mērķi veicināt konkrētus paradumus, piemēram, cīņu pret resursu izšķērdēšanu. Francijas NVO “Prioriterre” vēlas veidot izpratni par enerģijas taupīšanu. Šajā nolūkā tā ik gadu organizē konkursu “Plus enerģijas ģimenes”, kurā 2014. gadā iesaistījās apmēram 7 500 ģimeņu, kurām bija jāsamazina elektroenerģijas patēriņš par 8 %, lai iegūtu dažādas balvas (3). |
| --- | --- |

4.4.

Sacensības, piemēram, rīkojot konkursus ar mērķi veicināt konkrētus paradumus, piemēram, cīņu pret resursu izšķērdēšanu. Francijas NVO “Prioriterre” vēlas veidot izpratni par enerģijas taupīšanu. Šajā nolūkā tā ik gadu organizē konkursu “Plus enerģijas ģimenes”, kurā 2014. gadā iesaistījās apmēram 7 500 ģimeņu, kurām bija jāsamazina elektroenerģijas patēriņš par 8 %, lai iegūtu dažādas balvas (3).

| 4.5. | Spēļu un izklaidējoša rakstura prezentāciju izmantošana. Viens no pazīstamākajiem nudges piemēriem ieviests Amsterdamas lidostā – pisuāru iekšpusē tika uzzīmētas mušas, lai mudinātu kungus mērķēt pareizajā virzienā. Uzņēmums Volkswagen Stokholmā 2009. gadā pārveidoja kāpnes, kas ved uz Odenplan stacijas izeju, par milzīgiem klavieru taustiņiem. Katru reizi uzkāpjot uz pakāpiena, ieskanējās mūzikas nots (4). Tā mērķis bija mudināt lietotājus izmantot šīs kāpnes, nevis eskalatorus. Dienvidkorejā marķējums uz grīdas norāda uz risku pieņemties svarā tiem cilvēkiem, kas izmanto eskalatorus. |
| --- | --- |

4.5.

Spēļu un izklaidējoša rakstura prezentāciju izmantošana. Viens no pazīstamākajiem nudges piemēriem ieviests Amsterdamas lidostā – pisuāru iekšpusē tika uzzīmētas mušas, lai mudinātu kungus mērķēt pareizajā virzienā. Uzņēmums Volkswagen Stokholmā 2009. gadā pārveidoja kāpnes, kas ved uz Odenplan stacijas izeju, par milzīgiem klavieru taustiņiem. Katru reizi uzkāpjot uz pakāpiena, ieskanējās mūzikas nots (4). Tā mērķis bija mudināt lietotājus izmantot šīs kāpnes, nevis eskalatorus. Dienvidkorejā marķējums uz grīdas norāda uz risku pieņemties svarā tiem cilvēkiem, kas izmanto eskalatorus.

| 4.6. | Nudge var izmantot arī ar mērķi mainīt izvēles iespēju prezentāciju vai konkrētu produktu izskatu, lai izvirzītu priekšplānā tos, kas tiek uzskatīti par veselīgākajiem, ekoloģiskākajiem utt. Šāda veida nudge reizēm var tuvināties marķējuma principam. Vairāki eksperimenti veikti arī ēdnīcās, lai mudinātu klientus patērēt veselīgu pārtiku. Šajā nolūkā veselīgā pārtika tika izvietota vitrīnas sākumā, un dažos gadījumos tas ļāva palielināt to patēriņu divkārt salīdzinājumā ar situāciju, kad tā bija izvietota vitrīnas vidusdaļā vai galā. Citās ēdnīcās mēģināts samazināt pārtikas izšķērdēšanu, samazinot izmantoto šķīvju izmēru – tie ir tikpat pilni, bet ēdiena ir mazāk (ņemot vērā, ka klientiem vienmēr ir iespēja sev uzlikt vēl, ja viņi to vēlas) (5). |
| --- | --- |

4.6.

Nudge var izmantot arī ar mērķi mainīt izvēles iespēju prezentāciju vai konkrētu produktu izskatu, lai izvirzītu priekšplānā tos, kas tiek uzskatīti par veselīgākajiem, ekoloģiskākajiem utt. Šāda veida nudge reizēm var tuvināties marķējuma principam. Vairāki eksperimenti veikti arī ēdnīcās, lai mudinātu klientus patērēt veselīgu pārtiku. Šajā nolūkā veselīgā pārtika tika izvietota vitrīnas sākumā, un dažos gadījumos tas ļāva palielināt to patēriņu divkārt salīdzinājumā ar situāciju, kad tā bija izvietota vitrīnas vidusdaļā vai galā. Citās ēdnīcās mēģināts samazināt pārtikas izšķērdēšanu, samazinot izmantoto šķīvju izmēru – tie ir tikpat pilni, bet ēdiena ir mazāk (ņemot vērā, ka klientiem vienmēr ir iespēja sev uzlikt vēl, ja viņi to vēlas) (5).

5.   Rīks, ko publiskās iestādes izmanto arvien vairāk

| 5.1. | Kopš 2008. gada arvien vairāk valstu interesējas par tādiem sabiedriskās politikas rīkiem, kas ir saistīti ar nudges, kuriem ir trīs priekšrocības – tos sabiedrība atbalsta vairāk, tie ir lēti un efektīvi. Turpmākajos punktos norādīti daži piemēri. |
| --- | --- |

5.1.

Kopš 2008. gada arvien vairāk valstu interesējas par tādiem sabiedriskās politikas rīkiem, kas ir saistīti ar nudges, kuriem ir trīs priekšrocības – tos sabiedrība atbalsta vairāk, tie ir lēti un efektīvi. Turpmākajos punktos norādīti daži piemēri.

| 5.2. | Deivida Kamerona vadītā britu valdība 2010. gadā izveidoja Behavioural Insights Team, kuras vadība tika uzticēta David HALPERN un kuras uzdevums bija uzvedības zinātnes piemērot Lielbritānijas sabiedriskajā politikā. Piemēram, valdības tīmekļa vietnē tika ieviestas izmaiņas, kas nodrošināja iespēju pievienoties orgānu donoriem. Tajā norādīja: “Katru dienu tūkstošiem cilvēku, kas skatās šo lapu, nolemj piereģistrēties” un ievietoja Lielbritānijas sociālā nodrošinājuma aģentūras NHS (National Health Service) logotipu. Viena gada laikā pievienošanās programmai palielinājās no 2,3 % līdz 3,2 % (+96 000 pievienojušos cilvēku). Kopš 2014. gada organizācija Nudge Unit darbojas neatkarīgi un konsultē ārvalstu valdības, vietējās pašvaldības, uzņēmumus utt. (6). |
| --- | --- |

5.2.

Deivida Kamerona vadītā britu valdība 2010. gadā izveidoja Behavioural Insights Team, kuras vadība tika uzticēta David HALPERN un kuras uzdevums bija uzvedības zinātnes piemērot Lielbritānijas sabiedriskajā politikā. Piemēram, valdības tīmekļa vietnē tika ieviestas izmaiņas, kas nodrošināja iespēju pievienoties orgānu donoriem. Tajā norādīja: “Katru dienu tūkstošiem cilvēku, kas skatās šo lapu, nolemj piereģistrēties” un ievietoja Lielbritānijas sociālā nodrošinājuma aģentūras NHS (National Health Service) logotipu. Viena gada laikā pievienošanās programmai palielinājās no 2,3 % līdz 3,2 % (+96 000 pievienojušos cilvēku). Kopš 2014. gada organizācija Nudge Unit darbojas neatkarīgi un konsultē ārvalstu valdības, vietējās pašvaldības, uzņēmumus utt. (6).

| 5.3. | Arī prezidenta Obamas administrācija 2014. gadā izveidoja Nudge Squad, ko vada Maya Shankar. Prezidents Obama 2015. gada septembrī publicētajā dekrētā “mudina” valdības departamentus un aģentūras izmantot uzvedības zinātnes (behavioral science) atziņas (7). Singapūras, Austrālijas un Vācijas valdības ir izveidojušas uzvedības ekonomikas speciālistu komandas. |
| --- | --- |

5.3.

Arī prezidenta Obamas administrācija 2014. gadā izveidoja Nudge Squad, ko vada Maya Shankar. Prezidents Obama 2015. gada septembrī publicētajā dekrētā “mudina” valdības departamentus un aģentūras izmantot uzvedības zinātnes (behavioral science) atziņas (7). Singapūras, Austrālijas un Vācijas valdības ir izveidojušas uzvedības ekonomikas speciālistu komandas.

| 5.4. | Francijā kopš 2013. gada Sabiedrības rīcības modernizācijas ģenerālsekretariāts (SGMAP) un Valsts finanšu ģenerāldirektorāts (DGFIP) (8) veic daudzus eksperimentus saistībā ar nudges. |
| --- | --- |

5.4.

Francijā kopš 2013. gada Sabiedrības rīcības modernizācijas ģenerālsekretariāts (SGMAP) un Valsts finanšu ģenerāldirektorāts (DGFIP) (8) veic daudzus eksperimentus saistībā ar nudges.

| 5.5. | Kopīgajā pētniecības centrā Eiropas Komisija izveidoja Uzvedības zinātņu perspektīvas un ieguldījuma nodaļu, ko vada Xavier Troussard. Komisija 2016. gadā publicēja ziņojumu, kurā uzsvērts, ka Eiropas Savienībā sabiedriskajā politikā arvien vairāk izmanto uzvedības ekonomikas atziņas (9). Komisija uzskata, ka ir vēlams izvērst politisko un akadēmisko aprindu viedokļu apmaiņu par šo tematu. Jo īpaši Komisija iesaka izmantot uzvedības ekonomikas rīkus visos sabiedriskās politikas posmos, vienlaikus uzlabojot komunikāciju attiecībā uz to izmantošanu un izpratni par to ietekmi. |
| --- | --- |

5.5.

Kopīgajā pētniecības centrā Eiropas Komisija izveidoja Uzvedības zinātņu perspektīvas un ieguldījuma nodaļu, ko vada Xavier Troussard. Komisija 2016. gadā publicēja ziņojumu, kurā uzsvērts, ka Eiropas Savienībā sabiedriskajā politikā arvien vairāk izmanto uzvedības ekonomikas atziņas (9). Komisija uzskata, ka ir vēlams izvērst politisko un akadēmisko aprindu viedokļu apmaiņu par šo tematu. Jo īpaši Komisija iesaka izmantot uzvedības ekonomikas rīkus visos sabiedriskās politikas posmos, vienlaikus uzlabojot komunikāciju attiecībā uz to izmantošanu un izpratni par to ietekmi.

6.   Riski un ierobežojumi, ko nedrīkst neņemt vērā

| 6.1. | Nudge izmantošanai ir ierobežojumi. Tam vajadzīga liela konceptuālā un īstenošanas precizitāte, un tas saistīts gan ar tehniskiem, gan ētikas jautājumiem. Nudge neaizstāj iedzīvotāju informēšanu un izglītošanas pasākumus, kuri palīdzētu izdarīt izvēli, ne arī publisko iestāžu tradicionālos rīcības līdzekļus, proti, likumus un ekonomiskos stimulus. Turklāt nedrīkst par zemu novērtēt ar nudge izmantošanu saistītos riskus un ierobežojumus. |
| --- | --- |

6.1.

Nudge izmantošanai ir ierobežojumi. Tam vajadzīga liela konceptuālā un īstenošanas precizitāte, un tas saistīts gan ar tehniskiem, gan ētikas jautājumiem. Nudge neaizstāj iedzīvotāju informēšanu un izglītošanas pasākumus, kuri palīdzētu izdarīt izvēli, ne arī publisko iestāžu tradicionālos rīcības līdzekļus, proti, likumus un ekonomiskos stimulus. Turklāt nedrīkst par zemu novērtēt ar nudge izmantošanu saistītos riskus un ierobežojumus.

| 6.2. | Šobrīd nav daudz pieejamu pētījumu par nudges efektivitāti, īpaši vidējā termiņā un ilgtermiņā. Dažos uzsvērta cilvēku neviendabīgā reakcija attiecībā uz šo rīku. OPOWER eksperiments liecina, ka tajās mājsaimniecībās, kurās elektroenerģijas patēriņš jau bija zemāks par vidējo, bija tendence to palielināt pēc tam, kad tās saņēma informāciju par savu pozīciju citu vidū. Savukārt tiem iedzīvotājiem, kas uzzina, ka viņi patērē daudz vairāk elektroenerģijas nekā viņu kaimiņi, nudge var radīt vainas apziņu vai nepilnvērtības sajūtu. Kā liecina daži pētījumi, atšķirīgā attieksme pret nudge var būt atkarīga no cilvēku vērtībām un uzskatiem (10), kā arī no politiskajiem un kultūras apstākļiem. Kopumā ņemot, veiktie pētījumi parāda, ka nudges iedarbojas atšķirīgi – atkarībā no mērķauditorijas, kultūras tradīcijām un apstākļiem. Tādēļ ir tieši vai izlases veidā jāvērtē nudges ietekme. |
| --- | --- |

6.2.

Šobrīd nav daudz pieejamu pētījumu par nudges efektivitāti, īpaši vidējā termiņā un ilgtermiņā. Dažos uzsvērta cilvēku neviendabīgā reakcija attiecībā uz šo rīku. OPOWER eksperiments liecina, ka tajās mājsaimniecībās, kurās elektroenerģijas patēriņš jau bija zemāks par vidējo, bija tendence to palielināt pēc tam, kad tās saņēma informāciju par savu pozīciju citu vidū. Savukārt tiem iedzīvotājiem, kas uzzina, ka viņi patērē daudz vairāk elektroenerģijas nekā viņu kaimiņi, nudge var radīt vainas apziņu vai nepilnvērtības sajūtu. Kā liecina daži pētījumi, atšķirīgā attieksme pret nudge var būt atkarīga no cilvēku vērtībām un uzskatiem (10), kā arī no politiskajiem un kultūras apstākļiem. Kopumā ņemot, veiktie pētījumi parāda, ka nudges iedarbojas atšķirīgi – atkarībā no mērķauditorijas, kultūras tradīcijām un apstākļiem. Tādēļ ir tieši vai izlases veidā jāvērtē nudges ietekme.

| 6.3. | Jānoskaidro arī tas, cik ilga ir nudges ietekme. Pētījumi ūdens un elektroenerģijas patēriņa jomā liecina, ka sociālo standartu atkārtotai ietekmei ir tendence laika gaitā samazināties pat tad, ja mazāka ietekme var saglabāties vairākus gadus (11). Nudge ilgtermiņa ietekme ir atkarīga no spējas būtiski mainīt paradumus. Ja izvēle pēc noklusējuma ir nomainīta un tā tiek saglabāta, nav iemesla domāt, ka paradumi nesaglabāsies. Problēma drīzāk gan ir saistīta ar iespēju spert soli tālāk vai veikt pielāgošanu. Šķiet, ka tiešām ir vieglāk pakāpeniski koriģēt nodokli vai standartu, nevis izvēles iespēju pēc noklusējuma. |
| --- | --- |

6.3.

Jānoskaidro arī tas, cik ilga ir nudges ietekme. Pētījumi ūdens un elektroenerģijas patēriņa jomā liecina, ka sociālo standartu atkārtotai ietekmei ir tendence laika gaitā samazināties pat tad, ja mazāka ietekme var saglabāties vairākus gadus (11). Nudge ilgtermiņa ietekme ir atkarīga no spējas būtiski mainīt paradumus. Ja izvēle pēc noklusējuma ir nomainīta un tā tiek saglabāta, nav iemesla domāt, ka paradumi nesaglabāsies. Problēma drīzāk gan ir saistīta ar iespēju spert soli tālāk vai veikt pielāgošanu. Šķiet, ka tiešām ir vieglāk pakāpeniski koriģēt nodokli vai standartu, nevis izvēles iespēju pēc noklusējuma.

| 6.4. | Nudges var radīt negatīvas sekas, kas izpaužas tā, ka cilvēkam var būt tendence rīkoties saprātīgāk pēc tam, kad viņš ir rīkojies slikti, un otrādi. Piemēram, eksperimenti parādīja, ka “zaļo” patēriņa preču iegādei noteiktos apstākļos varētu sekot negatīvas rīcības gadījumu, piemēram, krāpšanas vai zādzību, skaita pieaugums (12). Tādējādi centieni veicināt apzinīgu attieksmi vienās jomās var radīt negatīvas sekas citās jomās. Šādas nevēlamas sekas, ja tās apstiprinās, ļoti apgrūtina nudge vispārējās ietekmes novērtēšanu. Šādas sekas, cik zināms, ir vērojamas ļoti reti un nemazina nudge pasākumu lietderīgumu. Tomēr ir jāņem vērā, ka šādas sekas ir iespējamas. |
| --- | --- |

6.4.

Nudges var radīt negatīvas sekas, kas izpaužas tā, ka cilvēkam var būt tendence rīkoties saprātīgāk pēc tam, kad viņš ir rīkojies slikti, un otrādi. Piemēram, eksperimenti parādīja, ka “zaļo” patēriņa preču iegādei noteiktos apstākļos varētu sekot negatīvas rīcības gadījumu, piemēram, krāpšanas vai zādzību, skaita pieaugums (12). Tādējādi centieni veicināt apzinīgu attieksmi vienās jomās var radīt negatīvas sekas citās jomās. Šādas nevēlamas sekas, ja tās apstiprinās, ļoti apgrūtina nudge vispārējās ietekmes novērtēšanu. Šādas sekas, cik zināms, ir vērojamas ļoti reti un nemazina nudge pasākumu lietderīgumu. Tomēr ir jāņem vērā, ka šādas sekas ir iespējamas.

| 6.5. | Nudge efektivitāti nosaka salīdzinājumā ar vēlamo rīcību, bet tādā gadījumā rodas jautājums, kā definēt un vērtēt to, kas ir vēlams. Var būt ļoti grūti uzzināt iedzīvotāju vērtējumu par pašu laimi. Nudge gadījumā rodas arī jautājums par to, kurš lemj par sasniedzamo mērķi, tātad par to, kas ir vēlams cilvēkam un/vai sabiedrībai. Ja tas ir publisks lēmējs, tas var virzīt šo mērķi, kā arī nudge, mērķtiecīgi vai arī mazāk apņēmīgi, piemēram, informācijas trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

6.5.

Nudge efektivitāti nosaka salīdzinājumā ar vēlamo rīcību, bet tādā gadījumā rodas jautājums, kā definēt un vērtēt to, kas ir vēlams. Var būt ļoti grūti uzzināt iedzīvotāju vērtējumu par pašu laimi. Nudge gadījumā rodas arī jautājums par to, kurš lemj par sasniedzamo mērķi, tātad par to, kas ir vēlams cilvēkam un/vai sabiedrībai. Ja tas ir publisks lēmējs, tas var virzīt šo mērķi, kā arī nudge, mērķtiecīgi vai arī mazāk apņēmīgi, piemēram, informācijas trūkuma dēļ.

| 6.6. | Taču reizēm ir grūti nošķirt informēšanu, paziņošanu un manipulēšanu. Piemēram, dažas no daudzām viesnīcām, kuras mudina klientus atkārtoti izmantot savus dvieļus, apzināti uzrāda lielāku skaitu klientu, kuri to jau dara (13). Šo vēstījumu mērķis nav maldināt adresātus, bet zināmā mērā īstenot pašpiepildāmu pareģojumu, lai vēstījumi būtu patiesi. Bet faktiski klientiem savu rīcību nākas balstīt uz nepatiesību. Šāda nepatiesība, pat ja tā noved pie apzinīgākas rīcības, šķiet, nav pieņemama no morāles viedokļa, jo īpaši, ja to izmanto publisks lēmējs. Tas var arī sabojāt šā lēmēja reputāciju un galu galā mazināt nudges efektivitāti, infantilizējot patērētājus. |
| --- | --- |

6.6.

Taču reizēm ir grūti nošķirt informēšanu, paziņošanu un manipulēšanu. Piemēram, dažas no daudzām viesnīcām, kuras mudina klientus atkārtoti izmantot savus dvieļus, apzināti uzrāda lielāku skaitu klientu, kuri to jau dara (13). Šo vēstījumu mērķis nav maldināt adresātus, bet zināmā mērā īstenot pašpiepildāmu pareģojumu, lai vēstījumi būtu patiesi. Bet faktiski klientiem savu rīcību nākas balstīt uz nepatiesību. Šāda nepatiesība, pat ja tā noved pie apzinīgākas rīcības, šķiet, nav pieņemama no morāles viedokļa, jo īpaši, ja to izmanto publisks lēmējs. Tas var arī sabojāt šā lēmēja reputāciju un galu galā mazināt nudges efektivitāti, infantilizējot patērētājus.

Briselē, 2016. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Thaler Richard & Sunstein Cass, “Nudge: Improving Decisions about Health, Wealth, and Happiness”, Yale University Press, 2008. gads.

1

Thaler Richard & Sunstein Cass, “Nudge: Improving Decisions about Health, Wealth, and Happiness”, Yale University Press,

(2)  Opower.com

2

(3)  http://www.prioriterre.org/ong/particuliers/a2210/une-nouvelle-edition-familles-a-energie-positive.html

3

(4)  https://www.youtube.com/watch?v=2lXh2n0aPyw

4

(5)  Liebig Georg, “Nudging to Reduce Food Waste”, URL: http://www.wiwi-experimente.tu-berlin.de/fileadmin/fg210/nudging_to_reduce_food_waste_Georg_Liebig.pdf

5

Liebig Georg

Nudging to Reduce Food Waste

(6)  Organizācijas tīmekļa vietne: http://www.behaviouralinsights.co.uk/

6

(7)  “Executive Order – Using Behavorial Science Insights to Better Serve the American People”, executive order, 2015. gada 15. septembris. URL: https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2015/09/15/executive-order-using-behavioral-science-insights-better-serve-american

7

Executive Order – Using Behavorial Science Insights to Better Serve the American People

executive order

(8)  Skatīt, piemēram, “Le nudge: un nouvel outil au service de l’action publique” [Nudge – jauns rīks sabiedrības rīcības ietekmēšanai], 2014. gada 13. marts. URL: http://www.modernisation.gouv.fr/les-services-publics-se-simplifient-et-innovent/par-des-services-numeriques-aux-usagers/le-nudge-au-service-de-laction-publique

8

“Le nudge: un nouvel outil au service de l’action publique”

Nudge

(9)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC100146/kjna27726enn_new.pdf

9

(10)  Costa Dora L. un Kahn Matthey E., “Energy conservation “nudges” and environmentalist ideology: Evidence from a randomized residential electricity field experiment”, Journal of European Economic Association, 2013. gads.

10

Costa Dora L.

Kahn Matthey E., “Energy conservation “nudges” and environmentalist ideology: Evidence from a randomized residential electricity field experiment”

Journal of European Economic Association

(11)  Ferraro Paul J., Miranda Juan Jose un Price Michael K., “The persistence of treatment effects with norm-based policy”, American Economic Review, vol. 101, Nr. 3, 2011. gada maijs.

11

Ferraro Paul J., Miranda Juan Jose

Price Michael K., “The persistence of treatment effects with norm-based policy”

American Economic Review

(12)  Mazar Nina un Zhong Chen-Bo, “Do green products make us better people?”, Psychological Science, 2010. gads.

12

Mazar Nina

Zhong Chen-Bo, “Do green products make us better people?”

Psychological Science

(13)  Simon Stephanie, “The Secret to Turning Consumers Green”, The Wall Street Journal,2010. gada 18. oktobris. URL: http://www.wsj.com/articles/SB10001424052748704575304575296243891721972

13

Simon Stephanie

The Secret to Turning Consumers Green

The Wall Street Journal,

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 521. plenārsesija 2016. gada 14. un 15. decembrī

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/33

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma””

(COM(2016) 356 final)

(2017/C 075/06)

| Ziņotājs: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Mihai MANOLIU |

Ziņotājs:

Carlos TRIAS PINTÓ

Līdzziņotājs:

Mihai MANOLIU

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 8.12.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 17.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 157/1/4 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 8.12.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

17.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

157/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Decentralizētas digitālās ekonomikas attīstības sākumposma scenārijs liecina, ka nozīmīga daļa jauno savstarpējo ekonomisko sakaru būs cieši saistīta ar sociālajām attiecībām un piesaistīta kopienām. Līdz ar to mainīsies priekšstats par to, kas ir uzņēmējdarbība vai algots darbs, virzoties uz mērķi demokratizēt veidu, kādā mēs ražojam, patērējam, pārvaldām un risinām sociālās problēmas. Turklāt nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut nestabilas darba attiecības un nodokļu apiešanu, kā arī pievienotās vērtības masveida pārvirzīšanu no rūpniecības nozares dalībniekiem uz privātu digitālo platformu īpašniekiem (1). |
| --- | --- |

1.1.

Decentralizētas digitālās ekonomikas attīstības sākumposma scenārijs liecina, ka nozīmīga daļa jauno savstarpējo ekonomisko sakaru būs cieši saistīta ar sociālajām attiecībām un piesaistīta kopienām. Līdz ar to mainīsies priekšstats par to, kas ir uzņēmējdarbība vai algots darbs, virzoties uz mērķi demokratizēt veidu, kādā mēs ražojam, patērējam, pārvaldām un risinām sociālās problēmas. Turklāt nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut nestabilas darba attiecības un nodokļu apiešanu, kā arī pievienotās vērtības masveida pārvirzīšanu no rūpniecības nozares dalībniekiem uz privātu digitālo platformu īpašniekiem (1).

| 1.2. | Saistībā ar šo jauno paradigmu EESK aicina Komisiju izstrādāt detalizētāku un pilnīgāku konceptuālo pieeju sadarbīgajai ekonomikai, lai izvairītos no tendencēm pielīdzināt to digitālajai ekonomikai. Sadarbīgajai ekonomikai, kurā līdzīgi kā sociālajā ekonomikā izmanto demokrātisku un iesaistošu dinamiku, raksturīgas šādas pazīmes:






  a) | tā ne vienmēr attīstās digitālajā vidē, bet arī vietējā vidē, kas ļauj uzsvērt cilvēku savstarpējās attiecības (piemēram, preču apmaiņa); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Saistībā ar šo jauno paradigmu EESK aicina Komisiju izstrādāt detalizētāku un pilnīgāku konceptuālo pieeju sadarbīgajai ekonomikai, lai izvairītos no tendencēm pielīdzināt to digitālajai ekonomikai. Sadarbīgajai ekonomikai, kurā līdzīgi kā sociālajā ekonomikā izmanto demokrātisku un iesaistošu dinamiku, raksturīgas šādas pazīmes:

a)

tā ne vienmēr attīstās digitālajā vidē, bet arī vietējā vidē, kas ļauj uzsvērt cilvēku savstarpējās attiecības (piemēram, preču apmaiņa);

| b) | bieži vien tās mērķis nav saistīts ar peļņas gūšanu, un nereti tajā izmanto kooperācijas un solidaritātes principus (piemēram, tādos kolektīvās finansēšanas (crowdfunding) veidos kā kolektīvā finansēšana, izmantojot dāvinājumus); |
| --- | --- |

b)

bieži vien tās mērķis nav saistīts ar peļņas gūšanu, un nereti tajā izmanto kooperācijas un solidaritātes principus (piemēram, tādos kolektīvās finansēšanas (crowdfunding) veidos kā kolektīvā finansēšana, izmantojot dāvinājumus);

| c) | tās darbība norisinās ne vien pasaules vai transnacionālā līmenī, bet tās ekosistēma bieži vien atrodama arī mazākā, vietējā teritoriālā mērogā (piemēram, pašpatēriņa grupas); |
| --- | --- |

c)

tās darbība norisinās ne vien pasaules vai transnacionālā līmenī, bet tās ekosistēma bieži vien atrodama arī mazākā, vietējā teritoriālā mērogā (piemēram, pašpatēriņa grupas);

| d) | tā aptver ne vien ekonomikas, bet arī vides un sociālo dimensiju (piemēram, ilgtspējīga mobilitāte); |
| --- | --- |

d)

tā aptver ne vien ekonomikas, bet arī vides un sociālo dimensiju (piemēram, ilgtspējīga mobilitāte);

| e) | tā neaprobežojas tikai ar pieprasījumpakalpojumu sniegšanu jaunā veidā, kur koplietošanai paredzētā prece ir darbspēja, bet īpaša uzmanība tiek pievērsta pakalpojumu pieejamībai (piemēram, preču koplietošana); |
| --- | --- |

e)

tā neaprobežojas tikai ar pieprasījumpakalpojumu sniegšanu jaunā veidā, kur koplietošanai paredzētā prece ir darbspēja, bet īpaša uzmanība tiek pievērsta pakalpojumu pieejamībai (piemēram, preču koplietošana);

| f) | tā neaprobežojas tikai ar materiālām precēm ar augstu ekonomisko vērtību, bet attiecas uz jebkāda veida ražojumiem vai pakalpojumiem (piemēram, “laika bankas”). |
| --- | --- |

f)

tā neaprobežojas tikai ar materiālām precēm ar augstu ekonomisko vērtību, bet attiecas uz jebkāda veida ražojumiem vai pakalpojumiem (piemēram, “laika bankas”).

| 1.3. | Visbeidzot, sadarbīgā ekonomika ietver dažādus modeļus ar specifiskām priekšrocībām un mērķiem. Piemēram, “piekļuves ekonomikā” tirgū tiek laists mazlietots īpašums, nodrošinot tādējādi plašāku piedāvājumu patērētājiem un resursu efektīvāku izmantošanu, taču vienlaikus radot risku, ka atsitiena efekts stimulēs ražošanu pasaulē. “Ekonomikā pēc pieprasījuma” darbaspēks ir ļoti sadrumstalots. Tas rada lielāku elastīgumu, taču palielina nestabilas nodarbinātības risku. Savukārt “dāvinājumu ekonomika” (gift economy), kurā preču un pakalpojumu koplietošana ir nesavtīga, palīdz stiprināt kopienas, bet pārvaldes iestādēm šī ekonomika parasti paliek neredzama. |
| --- | --- |

1.3.

Visbeidzot, sadarbīgā ekonomika ietver dažādus modeļus ar specifiskām priekšrocībām un mērķiem. Piemēram, “piekļuves ekonomikā” tirgū tiek laists mazlietots īpašums, nodrošinot tādējādi plašāku piedāvājumu patērētājiem un resursu efektīvāku izmantošanu, taču vienlaikus radot risku, ka atsitiena efekts stimulēs ražošanu pasaulē. “Ekonomikā pēc pieprasījuma” darbaspēks ir ļoti sadrumstalots. Tas rada lielāku elastīgumu, taču palielina nestabilas nodarbinātības risku. Savukārt “dāvinājumu ekonomika” (gift economy), kurā preču un pakalpojumu koplietošana ir nesavtīga, palīdz stiprināt kopienas, bet pārvaldes iestādēm šī ekonomika parasti paliek neredzama.

| 1.4. | Īpašu uzmanību Eiropas Komisijai vajadzētu pievērst digitālajām platformām, it īpaši tām, kuras atbalsta peļņas gūšanu, ar mērķi regulēt un saskaņot to darbību, kā arī nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus (level playing field), kuru pamatā ir pārredzamība, informētība, vispārēja piekļuve, nediskriminācija un datu atbilstīga izmantošana. Konkrēti, ir jāpārskata juridiskās pakļautības koncepcija, ņemot vērā darba ņēmēju ekonomisko atkarību, un jānodrošina viņu darba tiesības neatkarīgi no darbības veida. |
| --- | --- |

1.4.

Īpašu uzmanību Eiropas Komisijai vajadzētu pievērst digitālajām platformām, it īpaši tām, kuras atbalsta peļņas gūšanu, ar mērķi regulēt un saskaņot to darbību, kā arī nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus (level playing field), kuru pamatā ir pārredzamība, informētība, vispārēja piekļuve, nediskriminācija un datu atbilstīga izmantošana. Konkrēti, ir jāpārskata juridiskās pakļautības koncepcija, ņemot vērā darba ņēmēju ekonomisko atkarību, un jānodrošina viņu darba tiesības neatkarīgi no darbības veida.

| 1.5. | Tāpēc ir skaidri jānošķir dažādi šīs ekonomikas veidi un jāierosina diferencētas regulatīvās pieejas (2), priekšroku dodot digitālajām iniciatīvām, kuras balstītas uz demokrātisku, solidāru un iekļaujošu pārvaldību, kam raksturīga sociālā inovācija. Tas nozīmē, ka patērētāji ir jāinformē par to identitātes vērtībām, kā arī to organizācijas un pārvaldības metodēm. Šajā saistībā EESK iesaka veikt kvalitatīvu pētījumu sadarbīgās ekonomikas dalībnieku pašu izveidoto attiecību tīklā. |
| --- | --- |

1.5.

Tāpēc ir skaidri jānošķir dažādi šīs ekonomikas veidi un jāierosina diferencētas regulatīvās pieejas (2), priekšroku dodot digitālajām iniciatīvām, kuras balstītas uz demokrātisku, solidāru un iekļaujošu pārvaldību, kam raksturīga sociālā inovācija. Tas nozīmē, ka patērētāji ir jāinformē par to identitātes vērtībām, kā arī to organizācijas un pārvaldības metodēm. Šajā saistībā EESK iesaka veikt kvalitatīvu pētījumu sadarbīgās ekonomikas dalībnieku pašu izveidoto attiecību tīklā.

| 1.6. | Tāpēc EESK ierosina izstrādāt īpašu metodoloģiju šīs jaunās ekonomikas regulēšanai un novērtēšanai, izmantojot atšķirīgus standartus. Šajā perspektīvā svarīga nozīme ir uzticēšanās faktoram, kā arī informācijas simetrijai. Preces vai pakalpojuma novērtēšanā ir jānostiprina arī pārredzamības, godīguma un objektivitātes kritēriji, nevis jāizmanto vienīgi algoritmi. |
| --- | --- |

1.6.

Tāpēc EESK ierosina izstrādāt īpašu metodoloģiju šīs jaunās ekonomikas regulēšanai un novērtēšanai, izmantojot atšķirīgus standartus. Šajā perspektīvā svarīga nozīme ir uzticēšanās faktoram, kā arī informācijas simetrijai. Preces vai pakalpojuma novērtēšanā ir jānostiprina arī pārredzamības, godīguma un objektivitātes kritēriji, nevis jāizmanto vienīgi algoritmi.

| 1.7. | EESK arī iesaka izveidot neatkarīgu Eiropas digitālo platformu reitingu aģentūru, kurai būtu visās dalībvalstīs saskaņotas pilnvaras, kas tai ļautu novērtēt minēto platformu pārvaldību konkurences, nodarbinātības un nodokļu jomā. |
| --- | --- |

1.7.

EESK arī iesaka izveidot neatkarīgu Eiropas digitālo platformu reitingu aģentūru, kurai būtu visās dalībvalstīs saskaņotas pilnvaras, kas tai ļautu novērtēt minēto platformu pārvaldību konkurences, nodarbinātības un nodokļu jomā.

| 1.8. | Jānorāda, ka paziņojumā ierosinātajā pieejā sadarbīgajai ekonomikai ir ignorēti tādi šajā ekonomikas jomā svarīgi jautājumi, kas saistīti, piemēram, ar virtuālajām un sociālajām valūtām kā minētās ekonomikas darbības instrumentiem, vai arī jautājumi attiecībā uz zināšanām, informāciju un enerģiju kā šīs ekonomikas darbības objektiem, kā arī kopīgās labumu radīšanas un tehnoloģiskās inovācijas nozīmi sadarbīgajā ekonomikā. |
| --- | --- |

1.8.

Jānorāda, ka paziņojumā ierosinātajā pieejā sadarbīgajai ekonomikai ir ignorēti tādi šajā ekonomikas jomā svarīgi jautājumi, kas saistīti, piemēram, ar virtuālajām un sociālajām valūtām kā minētās ekonomikas darbības instrumentiem, vai arī jautājumi attiecībā uz zināšanām, informāciju un enerģiju kā šīs ekonomikas darbības objektiem, kā arī kopīgās labumu radīšanas un tehnoloģiskās inovācijas nozīmi sadarbīgajā ekonomikā.

| 1.9. | Ņemot vērā sadarbīgās ekonomikas sarežģīto jautājumu pašreizējos apstākļos, EESK iesaka nodrošināt tādu modeļu līdzsvarotu līdzāspastāvēšanu, kas garantētu tās pilnvērtīgu attīstību, neradot negatīvu ārējo ietekmi tirgū, īpaši attiecībā uz konkurences, nodokļu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības aizsardzību. Lai to panāktu, ir jāparedz atbilstīgas kontroles un uzraudzības sistēmas izstrāde attiecībā uz jaunajiem sadarbīgās ekonomikas parametriem, iesaistot tajā ieinteresētās puses (uzņēmējdarbības organizācijas, arodbiedrību organizācijas, patērētāju apvienības u. c.). |
| --- | --- |

1.9.

Ņemot vērā sadarbīgās ekonomikas sarežģīto jautājumu pašreizējos apstākļos, EESK iesaka nodrošināt tādu modeļu līdzsvarotu līdzāspastāvēšanu, kas garantētu tās pilnvērtīgu attīstību, neradot negatīvu ārējo ietekmi tirgū, īpaši attiecībā uz konkurences, nodokļu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātības aizsardzību. Lai to panāktu, ir jāparedz atbilstīgas kontroles un uzraudzības sistēmas izstrāde attiecībā uz jaunajiem sadarbīgās ekonomikas parametriem, iesaistot tajā ieinteresētās puses (uzņēmējdarbības organizācijas, arodbiedrību organizācijas, patērētāju apvienības u. c.).

| 1.10. | Visbeidzot, lai īstenotu pāreju uz jauno ekonomiku, kurai būs nozīmīgas sistēmiskas sekas, tiek ieteikts izveidot komitejā pastāvīgu horizontālu struktūrvienību, kas analizētu šīs jaunās parādības un kuras darbs papildinātu Eiropas Komisijas, Reģionu komitejas un Eiropas Parlamenta darbu. |
| --- | --- |

1.10.

Visbeidzot, lai īstenotu pāreju uz jauno ekonomiku, kurai būs nozīmīgas sistēmiskas sekas, tiek ieteikts izveidot komitejā pastāvīgu horizontālu struktūrvienību, kas analizētu šīs jaunās parādības un kuras darbs papildinātu Eiropas Komisijas, Reģionu komitejas un Eiropas Parlamenta darbu.

2.   Ievads un vispārīga informācija

| 2.1. | Sociālā kultūra, patēriņa paradumi un patērētāju vajadzību apmierināšanas veidi atrodas būtisku patēriņa pārmaiņu, pārskatīšanas un racionalizēšanas procesā, kas virzīts uz iekļaujošāku perspektīvu, kur cenas faktori ir cieši saistīti ar preču un pakalpojumu ietekmi uz vidi un sociālo ietekmi, turklāt tas viss saistīts ar interneta un sociālo tīklu destabilizējošo ietekmi. |
| --- | --- |

2.1.

Sociālā kultūra, patēriņa paradumi un patērētāju vajadzību apmierināšanas veidi atrodas būtisku patēriņa pārmaiņu, pārskatīšanas un racionalizēšanas procesā, kas virzīts uz iekļaujošāku perspektīvu, kur cenas faktori ir cieši saistīti ar preču un pakalpojumu ietekmi uz vidi un sociālo ietekmi, turklāt tas viss saistīts ar interneta un sociālo tīklu destabilizējošo ietekmi.

| 2.2. | Preču turēšana īpašumā personīgai lietošanai, konvertējamas valūtas un stabils un algots darbs uz vietas zaudēs savas pozīcijas salīdzinājumā ar virtuālajiem darījumiem, kopīgu piekļuvi, digitālo valūtu un lielāku darbaspēka elastīgumu. |
| --- | --- |

2.2.

Preču turēšana īpašumā personīgai lietošanai, konvertējamas valūtas un stabils un algots darbs uz vietas zaudēs savas pozīcijas salīdzinājumā ar virtuālajiem darījumiem, kopīgu piekļuvi, digitālo valūtu un lielāku darbaspēka elastīgumu.

| 2.3. | Pārejā uz jauniem ražošanas un patēriņa modeļiem atsevišķus ekonomiskās darbības veidus ir aizslaucījis varens cunami, ko izraisīja jaunu dalībnieku parādīšanās. Dažus no tiem motivē sadarbība un centieni kopienas labā, bet citus interesē vienīgi jaunas tirdzniecības iespējas (ne vienmēr ievērojot godīgas konkurences nosacījumus). |
| --- | --- |

2.3.

Pārejā uz jauniem ražošanas un patēriņa modeļiem atsevišķus ekonomiskās darbības veidus ir aizslaucījis varens cunami, ko izraisīja jaunu dalībnieku parādīšanās. Dažus no tiem motivē sadarbība un centieni kopienas labā, bet citus interesē vienīgi jaunas tirdzniecības iespējas (ne vienmēr ievērojot godīgas konkurences nosacījumus).

| 2.4. | Tā kā daudzi aicina izstrādāt jaunu sadarbīgā patēriņa plānošanas satvaru (3) (kas veicinātu digitālās tehnoloģijas izmantošanu, pilnīgāk izmantojot neizmantoto decentralizēto jaudu, nevis radot jaunus centralizētus monopolus), Eiropas Komisija nolēma uzsākt “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programmas” īstenošanu pēc tam, kad tā konstatēja, ka Eiropas Savienības valsts un vietējās pārvaldes iestādes šajā situācijā izmanto daudz un dažādus reglamentējošos pasākumus. Šī dažādība izskaidrojama ar to, ka dažādās nozarēs sadarbīgā patēriņa veidi ir atšķirīgi. |
| --- | --- |

2.4.

Tā kā daudzi aicina izstrādāt jaunu sadarbīgā patēriņa plānošanas satvaru (3) (kas veicinātu digitālās tehnoloģijas izmantošanu, pilnīgāk izmantojot neizmantoto decentralizēto jaudu, nevis radot jaunus centralizētus monopolus), Eiropas Komisija nolēma uzsākt “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programmas” īstenošanu pēc tam, kad tā konstatēja, ka Eiropas Savienības valsts un vietējās pārvaldes iestādes šajā situācijā izmanto daudz un dažādus reglamentējošos pasākumus. Šī dažādība izskaidrojama ar to, ka dažādās nozarēs sadarbīgā patēriņa veidi ir atšķirīgi.

| 2.5. | Šī sadrumstalotā pieeja jaunajiem uzņēmējdarbības modeļiem rada nenoteiktību (ekonomiskajā vai juridiskajā aspektā, saistībā ar darbaspēku utt.) un vieš neskaidrību (attiecībā uz uzticēšanos, jaunajiem digitālajiem rīkiem, piemēram, blockchains, drošības tīkliem un privātuma aizsardzību) tradicionālo dalībnieku, jauno pakalpojumu sniedzēju un patērētāju vidū, tādējādi kavējot inovāciju, darbvietu radīšanu un izaugsmi. |
| --- | --- |

2.5.

Šī sadrumstalotā pieeja jaunajiem uzņēmējdarbības modeļiem rada nenoteiktību (ekonomiskajā vai juridiskajā aspektā, saistībā ar darbaspēku utt.) un vieš neskaidrību (attiecībā uz uzticēšanos, jaunajiem digitālajiem rīkiem, piemēram, blockchains, drošības tīkliem un privātuma aizsardzību) tradicionālo dalībnieku, jauno pakalpojumu sniedzēju un patērētāju vidū, tādējādi kavējot inovāciju, darbvietu radīšanu un izaugsmi.

| 2.6. | Lai palīdzētu tirgus dalībniekiem un dažādu dalībvalstu publiskajām iestādēm, Komisija ir publicējusi šādas vadlīnijas:






  — | Nosacījumi par piekļuvi tirgum: pakalpojumu sniedzējiem būtu jāizvirza prasība saņemt atļauju vai licenci tikai attiecīgo sabiedriskas nozīmes mērķu sasniegšanas nolūkā. Kādas darbības aizliegšana būtu jāpiemēro tikai kā galējais līdzeklis. Sadarbīgajām platformām nav jāsaņem atļaujas vai licences, ja tās darbojas tikai kā starpnieces starp patērētājiem un pakalpojuma (piemēram, transporta vai izmitināšanas pakalpojuma) sniedzējiem. Arī dalībvalstīm būtu atsevišķi jānodala iedzīvotāji, kas piedāvā pakalpojumus tikai laiku pa laikam, un pakalpojumu sniedzēji, kas darbojas kā profesionāļi, piemēram, nosakot attiecīgās darbības apjoma robežslieksni. |
| --- | --- | --- |

2.6.

Lai palīdzētu tirgus dalībniekiem un dažādu dalībvalstu publiskajām iestādēm, Komisija ir publicējusi šādas vadlīnijas:

—

Nosacījumi par piekļuvi tirgum: pakalpojumu sniedzējiem būtu jāizvirza prasība saņemt atļauju vai licenci tikai attiecīgo sabiedriskas nozīmes mērķu sasniegšanas nolūkā. Kādas darbības aizliegšana būtu jāpiemēro tikai kā galējais līdzeklis. Sadarbīgajām platformām nav jāsaņem atļaujas vai licences, ja tās darbojas tikai kā starpnieces starp patērētājiem un pakalpojuma (piemēram, transporta vai izmitināšanas pakalpojuma) sniedzējiem. Arī dalībvalstīm būtu atsevišķi jānodala iedzīvotāji, kas piedāvā pakalpojumus tikai laiku pa laikam, un pakalpojumu sniedzēji, kas darbojas kā profesionāļi, piemēram, nosakot attiecīgās darbības apjoma robežslieksni.

| — | Atbildības režīmi: sadarbīgās platformas var tikt atbrīvotas no atbildības par informāciju, ko tās glabā pakalpojumu sniedzēju vārdā. Tomēr tās nebūtu jāatbrīvo no atbildības par pašu piedāvātajiem pakalpojumiem, piemēram, maksājumu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

—

Atbildības režīmi: sadarbīgās platformas var tikt atbrīvotas no atbildības par informāciju, ko tās glabā pakalpojumu sniedzēju vārdā. Tomēr tās nebūtu jāatbrīvo no atbildības par pašu piedāvātajiem pakalpojumiem, piemēram, maksājumu pakalpojumiem.

| — | Lietotāju aizsardzība: dalībvalstīm ir jānodrošina patērētāju maksimāla aizsardzība pret negodīgu komercpraksi, taču neuzliekot nesamērīgus informēšanas pienākumus privātpersonām, kuras pakalpojumus sniedz tikai laiku pa laikam. |
| --- | --- |

—

Lietotāju aizsardzība: dalībvalstīm ir jānodrošina patērētāju maksimāla aizsardzība pret negodīgu komercpraksi, taču neuzliekot nesamērīgus informēšanas pienākumus privātpersonām, kuras pakalpojumus sniedz tikai laiku pa laikam.

| — | Darba attiecības (pašnodarbinātie un algoti darbinieki): darba tiesības lielākoties ir valstu kompetencē; tās papildina Eiropas Savienības judikatūra un minimālie sociālie standarti. Lemjot par to, vai kāda persona ir uzskatāma par platformas darbinieku, dalībvalstis var ņemt vērā tādus kritērijus kā pakļautības pakāpe, darba raksturs un atalgojums. |
| --- | --- |

—

Darba attiecības (pašnodarbinātie un algoti darbinieki): darba tiesības lielākoties ir valstu kompetencē; tās papildina Eiropas Savienības judikatūra un minimālie sociālie standarti. Lemjot par to, vai kāda persona ir uzskatāma par platformas darbinieku, dalībvalstis var ņemt vērā tādus kritērijus kā pakļautības pakāpe, darba raksturs un atalgojums.

| — | Nodokļi: sadarbīgās ekonomikas pakalpojumu sniedzējiem ir jāmaksā nodokļi. Attiecīgie nodokļi ietver iedzīvotāju ienākuma nodokli, uzņēmumu ienākuma nodokli un pievienotās vērtības nodokli. Dalībvalstis tiek mudinātas arī turpmāk vienkāršot un precizēt nodokļu noteikumu piemērošanu sadarbīgās ekonomikas jomā. Sadarbīgajām platformām ir pilnībā jāsadarbojas ar valsts iestādēm, lai apzinātu ekonomisko darbību un veicinātu nodokļu iekasēšanu. |
| --- | --- |

—

Nodokļi: sadarbīgās ekonomikas pakalpojumu sniedzējiem ir jāmaksā nodokļi. Attiecīgie nodokļi ietver iedzīvotāju ienākuma nodokli, uzņēmumu ienākuma nodokli un pievienotās vērtības nodokli. Dalībvalstis tiek mudinātas arī turpmāk vienkāršot un precizēt nodokļu noteikumu piemērošanu sadarbīgās ekonomikas jomā. Sadarbīgajām platformām ir pilnībā jāsadarbojas ar valsts iestādēm, lai apzinātu ekonomisko darbību un veicinātu nodokļu iekasēšanu.

3.   Vispārīgas piezīmes par Komisijas priekšlikumu

| 3.1. | Komisija vieš neskaidrības, sabāžot vienā maisā digitālās platformas un sadarbīgo ekonomiku un neapsverot to, kas vieno šo ekonomiku un sabiedrības intereses, ņemot vērā pozitīvo ietekmi sadarbības un solidaritātes vērtību ieviešanā. |
| --- | --- |

3.1.

Komisija vieš neskaidrības, sabāžot vienā maisā digitālās platformas un sadarbīgo ekonomiku un neapsverot to, kas vieno šo ekonomiku un sabiedrības intereses, ņemot vērā pozitīvo ietekmi sadarbības un solidaritātes vērtību ieviešanā.

| 3.2. | Komisija savā paziņojumā nav norādījusi, kādam jābūt tās galvenajam mērķim, un nav sniegusi atbildi uz ieinteresēto pušu leģitīmajām vēlmēm attiecībā uz skaidra un pārredzama tiesiskā satvara modeļa un parametru definēšanu, kas nodrošinātu dažādu sadabīgās ekonomikas modeļu attīstību un darbību Eiropas telpā, atbalstu tiem un to īstenošanu, kā arī lielāku uzticēšanos tiem. |
| --- | --- |

3.2.

Komisija savā paziņojumā nav norādījusi, kādam jābūt tās galvenajam mērķim, un nav sniegusi atbildi uz ieinteresēto pušu leģitīmajām vēlmēm attiecībā uz skaidra un pārredzama tiesiskā satvara modeļa un parametru definēšanu, kas nodrošinātu dažādu sadabīgās ekonomikas modeļu attīstību un darbību Eiropas telpā, atbalstu tiem un to īstenošanu, kā arī lielāku uzticēšanos tiem.

| 3.3. | Digitālās ekonomikas modelim ir četras raksturīgas iezīmes: darbības pārvietošana, digitālo platformu galvenā loma, tīklu nozīmība un datu masveida izmantošana (4). Neraugoties uz atšķirīgajām jomām, šim modelim ir vairāki saskares punkti ar sadarbīgo ekonomiku, jo tie bieži vien darbojas līdzīgās vidēs: līdzdalības tīkli, neskaidras robežas starp privāto un profesionālo, stabilu un gadījuma darbu, pašnodarbinātību un algotu darbu utt. |
| --- | --- |

3.3.

Digitālās ekonomikas modelim ir četras raksturīgas iezīmes: darbības pārvietošana, digitālo platformu galvenā loma, tīklu nozīmība un datu masveida izmantošana (4). Neraugoties uz atšķirīgajām jomām, šim modelim ir vairāki saskares punkti ar sadarbīgo ekonomiku, jo tie bieži vien darbojas līdzīgās vidēs: līdzdalības tīkli, neskaidras robežas starp privāto un profesionālo, stabilu un gadījuma darbu, pašnodarbinātību un algotu darbu utt.

| 3.4. | Lai atvieglotu šo konceptuālo nošķīrumu, EESK ierosina Eiropas Komisijai iekļaut sadarbīgās ekonomikas “nesavstarpējas prosociālas rīcības” jēdzienu, kurā skaidri nošķirta bezpeļņas koplietošana un paredzēta mijiedarbība sadarbīgā patēriņa, ražošanas, finansēšanas un zināšanu nolūkā. |
| --- | --- |

3.4.

Lai atvieglotu šo konceptuālo nošķīrumu, EESK ierosina Eiropas Komisijai iekļaut sadarbīgās ekonomikas “nesavstarpējas prosociālas rīcības” jēdzienu, kurā skaidri nošķirta bezpeļņas koplietošana un paredzēta mijiedarbība sadarbīgā patēriņa, ražošanas, finansēšanas un zināšanu nolūkā.

| 3.5. | Galu galā sadarbīgās ekonomikas modelis būtībā ietver ne tikai ekonomiska, bet arī sociāla un vides rakstura pārveidi. Uz to norādīts arī paziņojumā, atsaucoties uz ilgtspēju un pāreju uz aprites ekonomiku, kā arī aprakstot sociālos tirgus kā sadarbīgās ekonomikas sektorus. |
| --- | --- |

3.5.

Galu galā sadarbīgās ekonomikas modelis būtībā ietver ne tikai ekonomiska, bet arī sociāla un vides rakstura pārveidi. Uz to norādīts arī paziņojumā, atsaucoties uz ilgtspēju un pāreju uz aprites ekonomiku, kā arī aprakstot sociālos tirgus kā sadarbīgās ekonomikas sektorus.

| 3.6. | Ja neņem vēra šos apstākļus, tas nozīmē tikai daļēji atzīt sadarbīgās ekonomikas iniciatīvu pašreizējo nozīmi. Tas pats sakāms arī tad, ja analīze tiek veikta tikai attiecībā uz pakalpojumu apmaiņu vai sadarbīgajām platformām, neņemot vērā tādus aspektus kā preču atkārtota aprite un apmaiņa, aktīvu izmantošanas optimizācija vai sociālo saišu veidošana. |
| --- | --- |

3.6.

Ja neņem vēra šos apstākļus, tas nozīmē tikai daļēji atzīt sadarbīgās ekonomikas iniciatīvu pašreizējo nozīmi. Tas pats sakāms arī tad, ja analīze tiek veikta tikai attiecībā uz pakalpojumu apmaiņu vai sadarbīgajām platformām, neņemot vērā tādus aspektus kā preču atkārtota aprite un apmaiņa, aktīvu izmantošanas optimizācija vai sociālo saišu veidošana.

| 3.7. | Reālas ir Komisijas norādītās grūtības attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar neskaidrībām tiesiskā regulējuma piemērošanā ar mērķi regulēt sadarbīgās ekonomikas iniciatīvas, taču reāla ir arī Komisijas vēlme “standartizēt” jauno ekonomikas modeli un “pielāgot” to “tradicionālajiem vērtēšanas kritērijiem”. Šajā nolūkā būtu jāizstrādā jauni kritēriji un standarti attiecībā uz tiesisko regulējumu nodarbinātības un nodokļu jomā, īpaši saistībā ar pāreju uz jaunu ražošanas un patēriņa modeli, kura vajadzībām būs jāpārdefinē iesaistītie dalībnieki. |
| --- | --- |

3.7.

Reālas ir Komisijas norādītās grūtības attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar neskaidrībām tiesiskā regulējuma piemērošanā ar mērķi regulēt sadarbīgās ekonomikas iniciatīvas, taču reāla ir arī Komisijas vēlme “standartizēt” jauno ekonomikas modeli un “pielāgot” to “tradicionālajiem vērtēšanas kritērijiem”. Šajā nolūkā būtu jāizstrādā jauni kritēriji un standarti attiecībā uz tiesisko regulējumu nodarbinātības un nodokļu jomā, īpaši saistībā ar pāreju uz jaunu ražošanas un patēriņa modeli, kura vajadzībām būs jāpārdefinē iesaistītie dalībnieki.

| 3.8. | Par iekļaujošāku jauno ekonomiku, kas veicina sociālo kohēziju, var runāt tikai tad, ja visiem iedzīvotājiem ir digitālās un finanšu prasmes, kas nodrošina piekļuvi šai ekonomikai un iespēju tajā darboties. Tādēļ publiskajās politikās pilnīga piekļuve ir jānodrošina personām, kuras ir mazāk aizsargātas pret digitālo atstumtību, īpaši cilvēkiem ar invaliditāti. |
| --- | --- |

3.8.

Par iekļaujošāku jauno ekonomiku, kas veicina sociālo kohēziju, var runāt tikai tad, ja visiem iedzīvotājiem ir digitālās un finanšu prasmes, kas nodrošina piekļuvi šai ekonomikai un iespēju tajā darboties. Tādēļ publiskajās politikās pilnīga piekļuve ir jānodrošina personām, kuras ir mazāk aizsargātas pret digitālo atstumtību, īpaši cilvēkiem ar invaliditāti.

| 3.9. | Visbeidzot EESK nevar nepieminēt šādus Komisijas paziņojumā neaplūkotos aspektus:






  — | apspriežot sadarbīgo ekonomiku, nedrīkst atstāt bez ievērības tādus darbības instrumentus kā digitālās, virtuālās un sociālās valūtas. Ņemot vērā Blockchains faktoru, interneta lietotāju otrā paaudze – gan darba devēji, gan tradicionālie dalībnieki – izstrādā jaunas metodes finanšu starpnieku astoņu pamatfunkciju īstenošanai, izmantojot visā pasaulē pieejamos grāmatvedības uzskaites reģistrus, tehnoloģijas un bitmonētas (bitcoin), |
| --- | --- | --- |

3.9.

Visbeidzot EESK nevar nepieminēt šādus Komisijas paziņojumā neaplūkotos aspektus:

—

apspriežot sadarbīgo ekonomiku, nedrīkst atstāt bez ievērības tādus darbības instrumentus kā digitālās, virtuālās un sociālās valūtas. Ņemot vērā Blockchains faktoru, interneta lietotāju otrā paaudze – gan darba devēji, gan tradicionālie dalībnieki – izstrādā jaunas metodes finanšu starpnieku astoņu pamatfunkciju īstenošanai, izmantojot visā pasaulē pieejamos grāmatvedības uzskaites reģistrus, tehnoloģijas un bitmonētas (bitcoin),

| — | ja uzskatām, ka sadarbīgās pārveides pamatā ir enerģijas un informācijas binoms, sadarbīgās ekonomikas analīzē nekādā gadījumā nedrīkst ignorēt intelektuālā īpašuma tiesību nodošanu, kas saistīta ar kopīgām zināšanām un atklātajiem piekļuves kodiem, un ar enerģētikas nozari saistītus jautājumus, |
| --- | --- |

—

ja uzskatām, ka sadarbīgās pārveides pamatā ir enerģijas un informācijas binoms, sadarbīgās ekonomikas analīzē nekādā gadījumā nedrīkst ignorēt intelektuālā īpašuma tiesību nodošanu, kas saistīta ar kopīgām zināšanām un atklātajiem piekļuves kodiem, un ar enerģētikas nozari saistītus jautājumus,

| — | nopietnāk jāizvērtē sekas darba vidē, piemēram, tiekšanās uz pārmērīgi elastīgu darba tirgu, darba ņēmēju kolektīvo sarunu pilnvaru samazināšanās sadarbīgās ekonomikas jomā, individualizācijas risks darba tirgū, apmācības trūkums, reitinga sistēmu iespējamās (negatīvās) sekas un algoritmu izmantošana. |
| --- | --- |

—

nopietnāk jāizvērtē sekas darba vidē, piemēram, tiekšanās uz pārmērīgi elastīgu darba tirgu, darba ņēmēju kolektīvo sarunu pilnvaru samazināšanās sadarbīgās ekonomikas jomā, individualizācijas risks darba tirgū, apmācības trūkums, reitinga sistēmu iespējamās (negatīvās) sekas un algoritmu izmantošana.

4.   Īpašas piezīmes par Komisijas priekšlikumu: galvenie jautājumi

4.1.   
  Nosacījumi par piekļuvi tirgum, apjomradīti ietaupījumi un “tīkla ietekme” vietējā līmenī

| 4.1.1. | EESK apzinās, ka saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem, proti, Pakalpojumu direktīvu un E-komercijas direktīvu, dalībvalstīm ir jāveicina piekļuve sadarbīgajam tirgum, jo plašāks piedāvājums stimulē patēriņu. Vajadzības gadījumā dalībvalstis var noteikt nosacījumus tikai un vienīgi sabiedrības interesēs, turklāt šie nosacījumi ir pienācīgi jāpamato. Iespējams, radīsies juridisks konflikts, jo sadarbīgajā ekonomikā jaunā veidā tiek sniegti jau zināmi pakalpojumi, kas parasti ir stingri reglamentēti. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESK apzinās, ka saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem, proti, Pakalpojumu direktīvu un E-komercijas direktīvu, dalībvalstīm ir jāveicina piekļuve sadarbīgajam tirgum, jo plašāks piedāvājums stimulē patēriņu. Vajadzības gadījumā dalībvalstis var noteikt nosacījumus tikai un vienīgi sabiedrības interesēs, turklāt šie nosacījumi ir pienācīgi jāpamato. Iespējams, radīsies juridisks konflikts, jo sadarbīgajā ekonomikā jaunā veidā tiek sniegti jau zināmi pakalpojumi, kas parasti ir stingri reglamentēti.

| 4.1.2. | Šajā sakarā jānorāda, ka sadarbīgajai ekonomikai kā telpā un laikā neierobežotu iniciatīvu apvienojumam ir vajadzīgs atvērts un konkrētai vietai nepiesaistīts regulējums, jo jebkādi uz stingriem teritoriāliem kritērijiem balstīti ierobežojumi var radīt konkurenci nodokļu un sociālajā jomā, kas mazinās tās labvēlīgo ietekmi. |
| --- | --- |

4.1.2.

Šajā sakarā jānorāda, ka sadarbīgajai ekonomikai kā telpā un laikā neierobežotu iniciatīvu apvienojumam ir vajadzīgs atvērts un konkrētai vietai nepiesaistīts regulējums, jo jebkādi uz stingriem teritoriāliem kritērijiem balstīti ierobežojumi var radīt konkurenci nodokļu un sociālajā jomā, kas mazinās tās labvēlīgo ietekmi.

| 4.1.3. | Tāpēc tā vietā, lai minētu argumentu par starpvalstu piekļuvi tirgum, sadarbīgā ekonomika būtu jāskata kā iespēju nodrošināšana iedzīvotājiem (cilvēkkapitāla radītais labums). Šis skatījums jāsaista ar diviem būtiskiem jautājumiem: pirmkārt, saskaņošanas princips, kas paredzēts, lai novērstu atšķirīgu attieksmi, kas var radīt jaunu tirgus nelīdzsvarotību, un, otrkārt, nepieciešamība veicināt kopēja regulējuma praksi (5) (modeļi: savstarpējs regulējums, pašregulācijas struktūras un deleģēts regulējums ar datu starpniecību). |
| --- | --- |

4.1.3.

Tāpēc tā vietā, lai minētu argumentu par starpvalstu piekļuvi tirgum, sadarbīgā ekonomika būtu jāskata kā iespēju nodrošināšana iedzīvotājiem (cilvēkkapitāla radītais labums). Šis skatījums jāsaista ar diviem būtiskiem jautājumiem: pirmkārt, saskaņošanas princips, kas paredzēts, lai novērstu atšķirīgu attieksmi, kas var radīt jaunu tirgus nelīdzsvarotību, un, otrkārt, nepieciešamība veicināt kopēja regulējuma praksi (5) (modeļi: savstarpējs regulējums, pašregulācijas struktūras un deleģēts regulējums ar datu starpniecību).

| 4.1.4. | EESK tāpat kā Komisija atbalsta pakalpojumu tirgus elastīgāku regulējumu (jaunas darba definīcijas sadarbīgajā ekonomikā) un tāpēc ierosina katrā dalībvalstī novērtēt sadarbīgajai ekonomikai piemērojamo tiesību aktu atbilstību un samērīgumu saskaņā ar sabiedrības interešu mērķiem (regulējums, kas paredzēts tirgus trūkumu novēršanai, vienlaikus veicinot uzticības palielināšanos), ņemot vērā dažādu uzņēmējdarbības modeļu īpašās pazīmes un instrumentus saistībā ar piekļuvi, kvalitāti un drošību. |
| --- | --- |

4.1.4.

EESK tāpat kā Komisija atbalsta pakalpojumu tirgus elastīgāku regulējumu (jaunas darba definīcijas sadarbīgajā ekonomikā) un tāpēc ierosina katrā dalībvalstī novērtēt sadarbīgajai ekonomikai piemērojamo tiesību aktu atbilstību un samērīgumu saskaņā ar sabiedrības interešu mērķiem (regulējums, kas paredzēts tirgus trūkumu novēršanai, vienlaikus veicinot uzticības palielināšanos), ņemot vērā dažādu uzņēmējdarbības modeļu īpašās pazīmes un instrumentus saistībā ar piekļuvi, kvalitāti un drošību.

| 4.1.5. | EESK arī uzsver, ka modeļa specifika rada rīkus, kas palīdz vērtēt pakalpojumu sniedzēju reitingu un reputāciju. Tie var sekmēt sabiedriskas nozīmes mērķu īstenošanu – mazināt patērētājiem ar informācijas asimetriju saistītos riskus, taču var arī izraisīt “nepareizu izvēli” un “morālu kaitējumu”. Šajā saistībā publiskajām iestādēm un digitālo platformu pārvaldītājiem būtu jānodrošina sadarbīgo platformu informācijas, vērtējumu un reitinga kvalitāte un uzticamība, izmantojot neatkarīgu kontroles iestāžu palīdzību. |
| --- | --- |

4.1.5.

EESK arī uzsver, ka modeļa specifika rada rīkus, kas palīdz vērtēt pakalpojumu sniedzēju reitingu un reputāciju. Tie var sekmēt sabiedriskas nozīmes mērķu īstenošanu – mazināt patērētājiem ar informācijas asimetriju saistītos riskus, taču var arī izraisīt “nepareizu izvēli” un “morālu kaitējumu”. Šajā saistībā publiskajām iestādēm un digitālo platformu pārvaldītājiem būtu jānodrošina sadarbīgo platformu informācijas, vērtējumu un reitinga kvalitāte un uzticamība, izmantojot neatkarīgu kontroles iestāžu palīdzību.

| 4.1.6. | EESK atbalsta ideju par to, ka robežsliekšņu noteikšana, lai nošķirtu vienu nozari no citas, kā arī profesionālu pakalpojumu sniegšanu no neprofesionāliem, var būt noderīgs līdzeklis, lai novērstu ES tirgu sadrumstalotību. Tomēr attiecībā uz dalībnieku neprofesionālās darbības regulējumu var izrādīties, ka rezultāts nebūs tik efektīvs, kā iecerēts. |
| --- | --- |

4.1.6.

EESK atbalsta ideju par to, ka robežsliekšņu noteikšana, lai nošķirtu vienu nozari no citas, kā arī profesionālu pakalpojumu sniegšanu no neprofesionāliem, var būt noderīgs līdzeklis, lai novērstu ES tirgu sadrumstalotību. Tomēr attiecībā uz dalībnieku neprofesionālās darbības regulējumu var izrādīties, ka rezultāts nebūs tik efektīvs, kā iecerēts.

4.2.   
  Atbildības režīmi un apdrošināšana

| 4.2.1. | EESK uzskata, ka starpnieku pašreizējā atbildības režīma saglabāšana (6) ir būtiski svarīga Eiropas Savienības digitālās ekonomikas attīstībai. |
| --- | --- |

4.2.1.

EESK uzskata, ka starpnieku pašreizējā atbildības režīma saglabāšana (6) ir būtiski svarīga Eiropas Savienības digitālās ekonomikas attīstībai.

| 4.2.2. | Lai vairotu uzticamību un uzticēšanos, kas ir būtiski svarīgs jautājums sadarbīgās ekonomikas attīstībai, EESK tāpat kā Komisija savā paziņojumā mudina pieņemt brīvprātīgus ierobežojošus pasākumus nelikumīga tiešsaistes satura apkarošanai, izmantojot saistītus vai papildu pasākumus, vienlaikus izmantojot arī atbrīvojumu no atbildības. |
| --- | --- |

4.2.2.

Lai vairotu uzticamību un uzticēšanos, kas ir būtiski svarīgs jautājums sadarbīgās ekonomikas attīstībai, EESK tāpat kā Komisija savā paziņojumā mudina pieņemt brīvprātīgus ierobežojošus pasākumus nelikumīga tiešsaistes satura apkarošanai, izmantojot saistītus vai papildu pasākumus, vienlaikus izmantojot arī atbrīvojumu no atbildības.

| 4.2.3. | EESK atkārtoti uzsver, ka ir lietderīgi pievērst lielāku uzmanību sadarbīgajai darbībai – neatkarīgi no digitālo platformu centrālās pozīcijas –, lai šo darbību neattālinātu no iedzīvotājiem, kuri to veicina. |
| --- | --- |

4.2.3.

EESK atkārtoti uzsver, ka ir lietderīgi pievērst lielāku uzmanību sadarbīgajai darbībai – neatkarīgi no digitālo platformu centrālās pozīcijas –, lai šo darbību neattālinātu no iedzīvotājiem, kuri to veicina.

4.3.   
  Lietotāju aizsardzība

| 4.3.1. | Jaunajos apstākļos, kad izzūd robeža starp ražotāju un patērētāju (plašāku iespēju radītāji iedzīvotājiem, kopīgie radītāji, kolektīvie mikrofinansētāji, biedrinieki, klienti), EESK atbalsta sistēmu, ar ko garantē patērētāju tiesības. Tomēr, ņemot vērā sadarbīgās ekonomikas īpatnības, nevajadzētu ierobežot tās piedāvāto iniciatīvu daudzveidību. |
| --- | --- |

4.3.1.

Jaunajos apstākļos, kad izzūd robeža starp ražotāju un patērētāju (plašāku iespēju radītāji iedzīvotājiem, kopīgie radītāji, kolektīvie mikrofinansētāji, biedrinieki, klienti), EESK atbalsta sistēmu, ar ko garantē patērētāju tiesības. Tomēr, ņemot vērā sadarbīgās ekonomikas īpatnības, nevajadzētu ierobežot tās piedāvāto iniciatīvu daudzveidību.

| 4.3.2. | Tāpēc šajās daudzpusējās attiecībās vajadzētu ietvert attiecības, kas saistītas ar ražojošā patērētāja parādīšanos (tas sadarbīgajai ekonomikai nodrošina svarīgāko finansiālo ieguldījumu, tāpēc tas ir jāaizsargā, jānodrošina un jādefinē). Ražojošiem patērētajiem ir nozīmīga loma gan sadarbīgajā ekonomikā, gan kopējas vērtības radīšanas procesos, īpaši aprites ekonomikas un funkcionālās ekonomikas perspektīvā. |
| --- | --- |

4.3.2.

Tāpēc šajās daudzpusējās attiecībās vajadzētu ietvert attiecības, kas saistītas ar ražojošā patērētāja parādīšanos (tas sadarbīgajai ekonomikai nodrošina svarīgāko finansiālo ieguldījumu, tāpēc tas ir jāaizsargā, jānodrošina un jādefinē). Ražojošiem patērētajiem ir nozīmīga loma gan sadarbīgajā ekonomikā, gan kopējas vērtības radīšanas procesos, īpaši aprites ekonomikas un funkcionālās ekonomikas perspektīvā.

| 4.3.3. | EESK ir vienmēr atbalstījusi vienlīdzīgus konkurences nosacījumus. Saskaņā ar negodīgas komercprakses pamatprincipiem pakalpojumu sniegšanas biežums, peļņas gūšanas mērķis un apgrozījums irgalvenie faktori, kas jāņem vērā, lai neierobežojošā veidā (7) nošķirtu patērētāju un tirgotāju. |
| --- | --- |

4.3.3.

EESK ir vienmēr atbalstījusi vienlīdzīgus konkurences nosacījumus. Saskaņā ar negodīgas komercprakses pamatprincipiem pakalpojumu sniegšanas biežums, peļņas gūšanas mērķis un apgrozījums irgalvenie faktori, kas jāņem vērā, lai neierobežojošā veidā (7) nošķirtu patērētāju un tirgotāju.

| 4.3.4. | EESK atbalsta šo nostādni, taču brīdina, ka, ņemot vērā sadarbīgās ekonomikas sarežģītās un daudzveidīgās izpausmes, kā arī grūtības noteikt tās turpmāko attīstību (tiecoties izveidot neatkarīgu, pārvietojamu, universālu un inovācijām labvēlīgu modeli), tā būtu jāpārskata – tāpat kā arī citu faktoru lietderība, piemērojot kritērijus atbilstīgas klasifikācijas izveidei. |
| --- | --- |

4.3.4.

EESK atbalsta šo nostādni, taču brīdina, ka, ņemot vērā sadarbīgās ekonomikas sarežģītās un daudzveidīgās izpausmes, kā arī grūtības noteikt tās turpmāko attīstību (tiecoties izveidot neatkarīgu, pārvietojamu, universālu un inovācijām labvēlīgu modeli), tā būtu jāpārskata – tāpat kā arī citu faktoru lietderība, piemērojot kritērijus atbilstīgas klasifikācijas izveidei.

| 4.3.5. | EESK atkārtoti uzsver, ka vislietderīgākais veids, kā vairot patērētāju uzticēšanos, ir palielināt uzticamību un uzticēšanos biedrinieku pakalpojumiem (“drošības zona” īpašām sadarbīgās ekonomikas platformām, kas nodrošina pakalpojumu sniegšanu, apmācību, apdrošināšanu un citus aizsardzības veidus), izmantojot atbilstīgus tiešsaistes vērtējuma pakalpojumus (8), ārēju sertificēšanu (kvalitātes zīmes) un jaunu “civilās arbitrāžas” sistēmu. Šim apsvērumam ir cieša saistība ar uzticēšanos sadarbīgās ekonomikas harmoniskai attīstībai un tās reputāciju jaunā saskaņotu ekonomikas, sociālo un vides kritēriju sistēmā. |
| --- | --- |

4.3.5.

EESK atkārtoti uzsver, ka vislietderīgākais veids, kā vairot patērētāju uzticēšanos, ir palielināt uzticamību un uzticēšanos biedrinieku pakalpojumiem (“drošības zona” īpašām sadarbīgās ekonomikas platformām, kas nodrošina pakalpojumu sniegšanu, apmācību, apdrošināšanu un citus aizsardzības veidus), izmantojot atbilstīgus tiešsaistes vērtējuma pakalpojumus (8), ārēju sertificēšanu (kvalitātes zīmes) un jaunu “civilās arbitrāžas” sistēmu. Šim apsvērumam ir cieša saistība ar uzticēšanos sadarbīgās ekonomikas harmoniskai attīstībai un tās reputāciju jaunā saskaņotu ekonomikas, sociālo un vides kritēriju sistēmā.

4.4.   
  Pašnodarbinātie un algoti darbinieki sadarbīgajā ekonomikā

| 4.4.1. | Eiropas sociālo tiesību pīlāra ietvaros EESK nepārprotami atbalsta tiesiskā regulējuma pārskatīšanu, lai nodrošinātu taisnīgus darba nosacījumus un pienācīgu sociālo aizsardzību, balstoties uz šādiem kumulatīviem kritērijiem: pakalpojuma sniedzēja pakļautība, darba raksturs un atalgojums. |
| --- | --- |

4.4.1.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra ietvaros EESK nepārprotami atbalsta tiesiskā regulējuma pārskatīšanu, lai nodrošinātu taisnīgus darba nosacījumus un pienācīgu sociālo aizsardzību, balstoties uz šādiem kumulatīviem kritērijiem: pakalpojuma sniedzēja pakļautība, darba raksturs un atalgojums.

| 4.4.2. | Konkrētāk, ievērojot valstu kompetenci, ir jāizstrādā juridisks satvars attiecībā uz darba ņēmējiem, kurā precīzi noteikts attiecīgais nodarbinātības statuss: pienācīgs atalgojums, tiesības piedalīties kolektīvajās sarunās, aizsardzība pret patvaļīgu rīcību, tiesības atslēgties, lai digitālā darba laiks atbilstu cilvēka cieņas principiem utt. |
| --- | --- |

4.4.2.

Konkrētāk, ievērojot valstu kompetenci, ir jāizstrādā juridisks satvars attiecībā uz darba ņēmējiem, kurā precīzi noteikts attiecīgais nodarbinātības statuss: pienācīgs atalgojums, tiesības piedalīties kolektīvajās sarunās, aizsardzība pret patvaļīgu rīcību, tiesības atslēgties, lai digitālā darba laiks atbilstu cilvēka cieņas principiem utt.

| 4.4.3. | Turklāt EESK ierosina rūpīgāk analizēt sadarbīgās ekonomikas darba modeļus, kas saistīti ar nesavstarpēju prosociālu rīcību. |
| --- | --- |

4.4.3.

Turklāt EESK ierosina rūpīgāk analizēt sadarbīgās ekonomikas darba modeļus, kas saistīti ar nesavstarpēju prosociālu rīcību.

| 4.4.4. | Sadarbīgās ekonomikas īpašā darbvietu radītājas loma ir saskaņotā veidā jāaplūko visās dalībvalstīs, lai īstenotās politikas neapdraudētu sadarbīgo praksi un veicinātu uzņēmējdarbību, it īpaši attiecībā uz uzņēmumu inkubāciju, neatkarību un infrastruktūru. |
| --- | --- |

4.4.4.

Sadarbīgās ekonomikas īpašā darbvietu radītājas loma ir saskaņotā veidā jāaplūko visās dalībvalstīs, lai īstenotās politikas neapdraudētu sadarbīgo praksi un veicinātu uzņēmējdarbību, it īpaši attiecībā uz uzņēmumu inkubāciju, neatkarību un infrastruktūru.

4.5.   
  Nodokļi

| 4.5.1. | EESK, apzinādamās agresīvas nodokļu plānošanas riskus un fiskālās pārredzamības trūkumu digitālajā ekonomikā, ierosina ieviest tirdzniecības plūsmu kontroles sistēmu, izmantojot digitālās platformas, jo ar to palīdzību iespējams izsekot precei vai pakalpojumam un veicināt nodokļu iekasēšanu. Igaunijā izveidotās automobiļu koplietošanas platformas ir paraugs, ko varētu pārņemt pārējās dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.5.1.

EESK, apzinādamās agresīvas nodokļu plānošanas riskus un fiskālās pārredzamības trūkumu digitālajā ekonomikā, ierosina ieviest tirdzniecības plūsmu kontroles sistēmu, izmantojot digitālās platformas, jo ar to palīdzību iespējams izsekot precei vai pakalpojumam un veicināt nodokļu iekasēšanu. Igaunijā izveidotās automobiļu koplietošanas platformas ir paraugs, ko varētu pārņemt pārējās dalībvalstis.

| 4.5.2. | Lai nodokļus, it īpaši PVN, pielāgotu sadarbīgās ekonomikas modeļiem, būs nepieciešama plaša pārskatīšana. Digitālajām platformām, kas lielāko daļu peļņas gūst no privātpersonu datu pārdošanas komercuzņēmumiem, ir pilnā mērā jāpiemēro uzņēmumu ienākuma nodoklis vietā, kurā tās veic savu darbību, izvairoties tādējādi no nodokļu konkurences starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.5.2.

Lai nodokļus, it īpaši PVN, pielāgotu sadarbīgās ekonomikas modeļiem, būs nepieciešama plaša pārskatīšana. Digitālajām platformām, kas lielāko daļu peļņas gūst no privātpersonu datu pārdošanas komercuzņēmumiem, ir pilnā mērā jāpiemēro uzņēmumu ienākuma nodoklis vietā, kurā tās veic savu darbību, izvairoties tādējādi no nodokļu konkurences starp dalībvalstīm.

| 4.5.3. | EESK, apzinādamās labas nodokļu pārvaldības nozīmīgumu, ierosina izstrādāt ad hoc instrumentus (vienoti kontaktpunkti un informācijas apmaiņa tiešsaistē), kā arī veikt administratīvās vienkāršošanas, saskaņošanas, pārredzamības un nodokļu iestāžu sadarbības pasākumus. |
| --- | --- |

4.5.3.

EESK, apzinādamās labas nodokļu pārvaldības nozīmīgumu, ierosina izstrādāt ad hoc instrumentus (vienoti kontaktpunkti un informācijas apmaiņa tiešsaistē), kā arī veikt administratīvās vienkāršošanas, saskaņošanas, pārredzamības un nodokļu iestāžu sadarbības pasākumus.

4.6.   
  Turpmākie pasākumi

| 4.6.1. | Paziņojumā ierosinātie turpmākie pasākumi atbilst izvirzītajam mērķim. Konkrētāk, EESK ierosina stiprināt dialogu starp ieinteresētajām pusēm (arodbiedrību organizācijām, darba devēju organizācijām, patērētāju apvienībām u. c.) ar mērķi apzināt paraugpraksi un attīstīt pašregulējuma un kopregulējuma iniciatīvas atbilstīgi sadarbīgās ekonomikas jaunajiem nosacījumiem (9) visā Eiropā (piemēram, izmitināšanas, transporta, komerciālu nekustamo īpašumu, veselības aprūpes un energoapgādes jomā). |
| --- | --- |

4.6.1.

Paziņojumā ierosinātie turpmākie pasākumi atbilst izvirzītajam mērķim. Konkrētāk, EESK ierosina stiprināt dialogu starp ieinteresētajām pusēm (arodbiedrību organizācijām, darba devēju organizācijām, patērētāju apvienībām u. c.) ar mērķi apzināt paraugpraksi un attīstīt pašregulējuma un kopregulējuma iniciatīvas atbilstīgi sadarbīgās ekonomikas jaunajiem nosacījumiem (9) visā Eiropā (piemēram, izmitināšanas, transporta, komerciālu nekustamo īpašumu, veselības aprūpes un energoapgādes jomā).

Briselē, 2016. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  OV C 389, 21.10.2016., 50. lpp.

1

(2)  OV C 51, 10.2.2016., 28. lpp.

2

(3)  Vienu no pirmajiem izstrādāja EESK (OV C 177, 11.6.2014., 1. lpp).

3

(4)  Charrié J. un Janin L. “Le numérique: comment réguler une économie sans frontière”, 2015. gads.

4

Charrié J.

Janin L. “Le numérique: comment réguler une économie sans frontière”

(5)  OV C 303, 19.8.2016., 36. lpp.

5

(6)  Saskaņā ar Direktīvu par elektronisko tirdzniecību.

6

(7)  Komisija norāda, ka neviens no šiem faktoriem atsevišķi nav pietiekams, lai pakalpojumu sniedzēju uzskatītu par tirgotāju.

7

(8)  Tie stingri jāuzrauga un jākontrolē.

8

(9)  OV C 303, 19.8.2016., 36. lpp.

9

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/40

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Eiropas standartizācijas Savienības gada darba programma 2017. gadam””

(COM(2016) 357 final)

(2017/C 075/07)

| Vienīgā ziņotāja: | Elżbieta SZADZIŃSKA |
| --- | --- |

Vienīgā ziņotāja:

Elżbieta SZADZIŃSKA

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 17.8.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 17.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 206/0/3 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 17.8.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

17.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

206/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē ikgadējo Savienības darba programmu Eiropas standartizācijas jomā (2017); minētā programma ir daļa no plaša dokumentu kopuma standartizācijas jomā. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē ikgadējo Savienības darba programmu Eiropas standartizācijas jomā (2017); minētā programma ir daļa no plaša dokumentu kopuma standartizācijas jomā.

| 1.2. | Gada programma, ar kuru Komisija nāca klajā, turpina un papildina pasākumus, kas bija paredzēti 2016. gada programmā un par kuriem komiteja jau ir sniegusi komentārus iepriekšējos atzinumos (1). |
| --- | --- |

1.2.

Gada programma, ar kuru Komisija nāca klajā, turpina un papildina pasākumus, kas bija paredzēti 2016. gada programmā un par kuriem komiteja jau ir sniegusi komentārus iepriekšējos atzinumos (1).

| 1.3. | Šī nav pirmā reize, kad komiteja uzsver standartu nozīmi vienotā tirgus konkurētspējas palielināšanā un inovatīvu produktu un pakalpojumu izvēršanā, kā arī to kvalitātes un drošības paaugstināšanā par labu patērētājiem, darba ņēmējiem, uzņēmumiem un videi. |
| --- | --- |

1.3.

Šī nav pirmā reize, kad komiteja uzsver standartu nozīmi vienotā tirgus konkurētspējas palielināšanā un inovatīvu produktu un pakalpojumu izvēršanā, kā arī to kvalitātes un drošības paaugstināšanā par labu patērētājiem, darba ņēmējiem, uzņēmumiem un videi.

| 1.4. | Komiteja, būdama organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāve, atbalsta tādu standartizācijas sistēmu, kas atbilst gan sabiedrības, gan ekonomikas vajadzībām. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja, būdama organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāve, atbalsta tādu standartizācijas sistēmu, kas atbilst gan sabiedrības, gan ekonomikas vajadzībām.

| 1.5. | EESK atkārtoti atgādina, ka nodrošināt Eiropas standartizācijas sistēmas plurālismu, iekļaujot organizācijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1025/2012 III pielikumā, nozīmē garantēt pārredzamības palielināšanos un labāku piekļuvi minētajai sistēmai. Sabiedrības pārstāvju līdzdalībai standartizācijas sistēmā nevajadzētu aprobežoties tikai ar ES līmeni. Valstu standartizācijas sistēmām arī jābūt atvērtām šīm ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atkārtoti atgādina, ka nodrošināt Eiropas standartizācijas sistēmas plurālismu, iekļaujot organizācijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1025/2012 III pielikumā, nozīmē garantēt pārredzamības palielināšanos un labāku piekļuvi minētajai sistēmai. Sabiedrības pārstāvju līdzdalībai standartizācijas sistēmā nevajadzētu aprobežoties tikai ar ES līmeni. Valstu standartizācijas sistēmām arī jābūt atvērtām šīm ieinteresētajām personām.

| 1.6. | Standartu izstrādē izmanto ES tiesību aktus un politikas pasākumus (ar jaunu normatīvo pieeju saistīti standarti, Enerģētikas savienība u. c.). Turklāt sakarā ar digitalizācijas attīstību rūpniecībā, piegādes ķēdē un pakalpojumos IKT standarti un pakalpojumu standarti ir svarīgi, lai varētu darboties dažādās tautsaimniecības nozarēs. Tādēļ Komisija atzina, ka pasākumi šajās divās jomās būs prioritāri, un komiteja to atbalstīja. |
| --- | --- |

1.6.

Standartu izstrādē izmanto ES tiesību aktus un politikas pasākumus (ar jaunu normatīvo pieeju saistīti standarti, Enerģētikas savienība u. c.). Turklāt sakarā ar digitalizācijas attīstību rūpniecībā, piegādes ķēdē un pakalpojumos IKT standarti un pakalpojumu standarti ir svarīgi, lai varētu darboties dažādās tautsaimniecības nozarēs. Tādēļ Komisija atzina, ka pasākumi šajās divās jomās būs prioritāri, un komiteja to atbalstīja.

| 1.7. | Vienlaikus komiteja vērš uzmanību uz to, ka būtiski ir atbalstīt MVU konkurētspēju, iesaistot tos standartu izstrādes un īstenošanas procesā, kā arī paredzot atbilstīgus izglītojošus pasākumus, ar kuriem var palielināt izpratni par standartu piedāvātajām priekšrocībām. |
| --- | --- |

1.7.

Vienlaikus komiteja vērš uzmanību uz to, ka būtiski ir atbalstīt MVU konkurētspēju, iesaistot tos standartu izstrādes un īstenošanas procesā, kā arī paredzot atbilstīgus izglītojošus pasākumus, ar kuriem var palielināt izpratni par standartu piedāvātajām priekšrocībām.

| 1.8. | TTIP sarunas, kuras Komisija pašlaik ved, kā arī noslēgtās CETA sarunas liecina, ka standartizācija, ņemot vērā atšķirīgās sistēmas, ir galvenais diskusiju jautājums. Tādēļ komiteja uzskata, ka ieinteresētās personas ir jāinformē par sarunās iesaistīto pušu standartizācijas sistēmu atšķirībām, kā arī jānorāda gan uz iespējamajiem riskiem, gan uz ieguvumiem, kas rodas no šīm atšķirībām. |
| --- | --- |

1.8.

TTIP sarunas, kuras Komisija pašlaik ved, kā arī noslēgtās CETA sarunas liecina, ka standartizācija, ņemot vērā atšķirīgās sistēmas, ir galvenais diskusiju jautājums. Tādēļ komiteja uzskata, ka ieinteresētās personas ir jāinformē par sarunās iesaistīto pušu standartizācijas sistēmu atšķirībām, kā arī jānorāda gan uz iespējamajiem riskiem, gan uz ieguvumiem, kas rodas no šīm atšķirībām.

| 1.9. | Komiteja atbalsta priekšlikumu sākt iestāžu dialogu par standartizāciju, un šis atbalsts jau tika pausts iepriekšējā atzinumā (2). |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja atbalsta priekšlikumu sākt iestāžu dialogu par standartizāciju, un šis atbalsts jau tika pausts iepriekšējā atzinumā (2).

| 1.10. | Komiteja uzskata, ka atbalstāms arī Komisijas priekšlikums veikt pētījumu par standartu ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību. |
| --- | --- |

1.10.

Komiteja uzskata, ka atbalstāms arī Komisijas priekšlikums veikt pētījumu par standartu ietekmi uz ekonomiku un sabiedrību.

2.   Eiropas Komisijas priekšlikumi

| 2.1. | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012 Komisija paziņojumā izklāstīja ikgadējo Savienības darba programmu Eiropas standartizācijas jomā (2017). |
| --- | --- |

2.1.

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012 Komisija paziņojumā izklāstīja ikgadējo Savienības darba programmu Eiropas standartizācijas jomā (2017).

| 2.2. | Gada programma ir daļa no plaša dokumentu kopuma, kurš aptver Komisijas paziņojumu “Eiropas standarti XXI gadsimtam”, Komisijas dienestu darba dokumentu par pakalpojumu standartizāciju, kā arī paziņojumu par 24. pantā paredzēto ziņojumu par regulas īstenošanu. |
| --- | --- |

2.2.

Gada programma ir daļa no plaša dokumentu kopuma, kurš aptver Komisijas paziņojumu “Eiropas standarti XXI gadsimtam”, Komisijas dienestu darba dokumentu par pakalpojumu standartizāciju, kā arī paziņojumu par 24. pantā paredzēto ziņojumu par regulas īstenošanu.

| 2.3. | Standartizācijas darba programma 2017. gadam papildina pasākumus, kas izklāstīti 2016. gada programmā un kuru lielākā daļa ir īstenošanas posmā. |
| --- | --- |

2.3.

Standartizācijas darba programma 2017. gadam papildina pasākumus, kas izklāstīti 2016. gada programmā un kuru lielākā daļa ir īstenošanas posmā.

| 2.4. | Eiropas standartizācijas stratēģiskās prioritātes 2017. gadam ir šādas:






  — | IKT standartizācija digitālajā vienotajā tirgū (3), |
| --- | --- | --- |

2.4.

Eiropas standartizācijas stratēģiskās prioritātes 2017. gadam ir šādas:

—

IKT standartizācija digitālajā vienotajā tirgū (3),

| — | pakalpojumu standartizācija, |
| --- | --- |

—

pakalpojumu standartizācija,

| — | standartu un standartizācijas dokumentu izstrāde, kas jāveic Eiropas standartizācijas iestādēm tādās jomās kā savienotais digitālais vienotais tirgus, spēcīga Enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku un dziļāks un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu, |
| --- | --- |

—

standartu un standartizācijas dokumentu izstrāde, kas jāveic Eiropas standartizācijas iestādēm tādās jomās kā savienotais digitālais vienotais tirgus, spēcīga Enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku un dziļāks un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu,

| — | starptautiskā sadarbība standartizācijas jomā, |
| --- | --- |

—

starptautiskā sadarbība standartizācijas jomā,

| — | atbalsts standartizācijai ar pētniecības starpniecību. |
| --- | --- |

—

atbalsts standartizācijai ar pētniecības starpniecību.

| 2.5. | Turklāt Komisija veiks šādas darbības, kas ļaus uzlabot ES standartizācijas politikas gada pārvaldības cikla pierādījumu bāzi:






  — | analizēs standartizācijas ekonomisko un sabiedrisko ietekmi, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Turklāt Komisija veiks šādas darbības, kas ļaus uzlabot ES standartizācijas politikas gada pārvaldības cikla pierādījumu bāzi:

—

analizēs standartizācijas ekonomisko un sabiedrisko ietekmi,

| — | sāks iestāžu dialogu. |
| --- | --- |

—

sāks iestāžu dialogu.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Komiteja atzinīgi vērtē kārtējo gada darba programmu standartizācijas jomā, jo, kā EESK to jau vairākkārt ir norādījusi, standartu piemērošana ražošanā un pakalpojumu jomā sekmē konkurētspēju vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

3.1.

Komiteja atzinīgi vērtē kārtējo gada darba programmu standartizācijas jomā, jo, kā EESK to jau vairākkārt ir norādījusi, standartu piemērošana ražošanā un pakalpojumu jomā sekmē konkurētspēju vienotajā tirgū.

| 3.2. | Komiteja pozitīvi vērtē to Komisijas darbību turpinājumu, kas bija paredzētas pagājušā gada programmā; tas ļauj saglabāt nepārtrauktību un īstenot vienotā tirgus stratēģijas prioritātes. |
| --- | --- |

3.2.

Komiteja pozitīvi vērtē to Komisijas darbību turpinājumu, kas bija paredzētas pagājušā gada programmā; tas ļauj saglabāt nepārtrauktību un īstenot vienotā tirgus stratēģijas prioritātes.

| 3.2.1. | Gada darba programmā 2017. gadam ir precizētas un papildinātas prioritātes, kas jau tiek īstenotas. Šādas darbības mērķis ir pielāgot Eiropas standartizācijas sistēmu mainīgajai starptautiskajai situācijai un izaicinājumiem globālajā tirgū. |
| --- | --- |

3.2.1.

Gada darba programmā 2017. gadam ir precizētas un papildinātas prioritātes, kas jau tiek īstenotas. Šādas darbības mērķis ir pielāgot Eiropas standartizācijas sistēmu mainīgajai starptautiskajai situācijai un izaicinājumiem globālajā tirgū.

4.   Eiropas standartizācijas stratēģiskās prioritātes

| 4.1. | Informācijas tehnoloģiju straujās attīstības laikmetā ir jāizstrādā atbilstīgi standarti, kas nodrošinātu sadarbspēju un drošību kibertelpā. |
| --- | --- |

4.1.

Informācijas tehnoloģiju straujās attīstības laikmetā ir jāizstrādā atbilstīgi standarti, kas nodrošinātu sadarbspēju un drošību kibertelpā.

| 4.1.1. | Tādas tehnoloģijas kā 5G sakari, mākoņdatošana, lietiskais internets (Internet of Things – IoT), lielo datu tehnoloģijas tiek izmantotas šādās jomās: e-veselība, viedā enerģētika, viedās pilsētas, augstās tehnoloģijas, viedās ražotnes, internetam pieslēgti un automatizēti transportlīdzekļi; šīm tehnoloģijām ir vajadzīgi standarti attiecībā uz kiberdrošību un riska pārvaldību, kā arī uzraudzības struktūrām un regulatoriem paredzētajām pamatnostādnēm par kontrolēm. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tādas tehnoloģijas kā 5G sakari, mākoņdatošana, lietiskais internets (Internet of Things – IoT), lielo datu tehnoloģijas tiek izmantotas šādās jomās: e-veselība, viedā enerģētika, viedās pilsētas, augstās tehnoloģijas, viedās ražotnes, internetam pieslēgti un automatizēti transportlīdzekļi; šīm tehnoloģijām ir vajadzīgi standarti attiecībā uz kiberdrošību un riska pārvaldību, kā arī uzraudzības struktūrām un regulatoriem paredzētajām pamatnostādnēm par kontrolēm.

| 4.1.2. | Drošības un datu aizsardzības līmenis, kā arī pieejamība lietiskajā internetā vēl ir jāpilnveido. Standartizācija šajā jomā var būt priekšnosacījums lietiskā interneta savietojamībai, kā arī var nodrošināt patērētājiem drošību tīklā, datu aizsardzību un pieejamību. |
| --- | --- |

4.1.2.

Drošības un datu aizsardzības līmenis, kā arī pieejamība lietiskajā internetā vēl ir jāpilnveido. Standartizācija šajā jomā var būt priekšnosacījums lietiskā interneta savietojamībai, kā arī var nodrošināt patērētājiem drošību tīklā, datu aizsardzību un pieejamību.

| 4.2. | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka, pirms iesniegt Eiropas standartizācijas iestādēm pieprasījumu sākt jaunu standartu izstrādi pakalpojumu jomā, Komisija tās aicinās pārbaudīt jau esošos atbilstīgos standartus. |
| --- | --- |

4.2.

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka, pirms iesniegt Eiropas standartizācijas iestādēm pieprasījumu sākt jaunu standartu izstrādi pakalpojumu jomā, Komisija tās aicinās pārbaudīt jau esošos atbilstīgos standartus.

| 4.2.1. | Vienlaikus komiteja uzskata, ka saistībā ar turpmāko darbu ir lietderīgi informēt ieinteresētās puses par to, pie kuriem Komisijas pieprasījumiem darbs joprojām turpinās, kuri tuvojas nobeigumam vai ir atcelti. |
| --- | --- |

4.2.1.

Vienlaikus komiteja uzskata, ka saistībā ar turpmāko darbu ir lietderīgi informēt ieinteresētās puses par to, pie kuriem Komisijas pieprasījumiem darbs joprojām turpinās, kuri tuvojas nobeigumam vai ir atcelti.

| 4.2.2. | Izvērtējot esošos standartus, būtu jāņem vērā, vai tie atbilst mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu īpašām vajadzībām, piemēram, cilvēku ar invaliditāti gadījumā. Kā piemēru var minēt noteikumus par elektronisko parakstu, kuri neatbilst patērētāju ar invaliditāti vajadzībām. Šajā gadījumā pieprasījums izstrādāt jaunu standartu būtu pamatots. |
| --- | --- |

4.2.2.

Izvērtējot esošos standartus, būtu jāņem vērā, vai tie atbilst mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu īpašām vajadzībām, piemēram, cilvēku ar invaliditāti gadījumā. Kā piemēru var minēt noteikumus par elektronisko parakstu, kuri neatbilst patērētāju ar invaliditāti vajadzībām. Šajā gadījumā pieprasījums izstrādāt jaunu standartu būtu pamatots.

| 4.2.3. | Kad tiek uzsākti jauni standartizācijas procesi, to noteikumu definēšanā attiecīgā gadījumā ir jāņem vērā neaizsargāto iedzīvotāju grupu, piemēram, cilvēku ar invaliditāti, īpašās vajadzības. Ir jāizstrādā jauna procedūra, kas paredz, ka pieejamības jautājumu ekspertiem un personu ar invaliditāti organizācijām vajadzības gadījumā tiek dota bezmaksas iespēja piedalīties standartizācijas procesos. |
| --- | --- |

4.2.3.

Kad tiek uzsākti jauni standartizācijas procesi, to noteikumu definēšanā attiecīgā gadījumā ir jāņem vērā neaizsargāto iedzīvotāju grupu, piemēram, cilvēku ar invaliditāti, īpašās vajadzības. Ir jāizstrādā jauna procedūra, kas paredz, ka pieejamības jautājumu ekspertiem un personu ar invaliditāti organizācijām vajadzības gadījumā tiek dota bezmaksas iespēja piedalīties standartizācijas procesos.

| 4.3. | Komiteja ir vairākkārt uzsvērusi standartu būtisko ietekmi uz produktu un pakalpojumu kvalitāti vienotajā tirgū. Tādēļ EESK pozitīvi vērtē Komisijas plānus uzlabot standartu izstrādi pakalpojumu jomā, pamatojoties uz valstu standartu pārraudzību un tirgus vajadzībām un apzinot jomas, kurās jauni standarti ir vajadzīgi. |
| --- | --- |

4.3.

Komiteja ir vairākkārt uzsvērusi standartu būtisko ietekmi uz produktu un pakalpojumu kvalitāti vienotajā tirgū. Tādēļ EESK pozitīvi vērtē Komisijas plānus uzlabot standartu izstrādi pakalpojumu jomā, pamatojoties uz valstu standartu pārraudzību un tirgus vajadzībām un apzinot jomas, kurās jauni standarti ir vajadzīgi.

| 4.3.1. | EESK piekrīt Komisijas ieteikumam, ka, valsts standartizācijas iestādēm pieņemot lēmumus par nepieciešamību izstrādāt valsts standartu attiecībā uz pakalpojumiem, būtu jāņem vērā Eiropas dimensija un jāizvērtē, vai nebūtu lietderīgāk izstrādāt Eiropas standartu. Tas varētu sekmēt šķēršļu un potenciālu konfliktu novēršanu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESK piekrīt Komisijas ieteikumam, ka, valsts standartizācijas iestādēm pieņemot lēmumus par nepieciešamību izstrādāt valsts standartu attiecībā uz pakalpojumiem, būtu jāņem vērā Eiropas dimensija un jāizvērtē, vai nebūtu lietderīgāk izstrādāt Eiropas standartu. Tas varētu sekmēt šķēršļu un potenciālu konfliktu novēršanu pakalpojumu jomā.

| 4.4. | Kā privāto, tā publisko (slimnīcas, aprūpes iestādes, vieds transports utt.) tiešsaistes pakalpojumu arvien lielāka izplatība liek meklēt tehniskus risinājumus, kas nodrošinās patērētājiem lielāku anonimitāti un mazinās to personas datu pārmērīgas apstrādes risku. |
| --- | --- |

4.4.

Kā privāto, tā publisko (slimnīcas, aprūpes iestādes, vieds transports utt.) tiešsaistes pakalpojumu arvien lielāka izplatība liek meklēt tehniskus risinājumus, kas nodrošinās patērētājiem lielāku anonimitāti un mazinās to personas datu pārmērīgas apstrādes risku.

| 4.5. | Turpmākajam standartizācijas darbam būtu jāsekmē kvalitātes, pieejamības un transporta pakalpojumu drošības uzlabošana, kā arī transportlīdzekļu radītā vides piesārņojuma samazināšana. |
| --- | --- |

4.5.

Turpmākajam standartizācijas darbam būtu jāsekmē kvalitātes, pieejamības un transporta pakalpojumu drošības uzlabošana, kā arī transportlīdzekļu radītā vides piesārņojuma samazināšana.

| 4.6. | Enerģētikas jomā Komisijas pasākumi būs vērsti uz to, lai apvienotu infrastruktūru, dažādotu energoresursus, samazinātu enerģijas patēriņu un veicinātu klimatam labvēlīgas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

4.6.

Enerģētikas jomā Komisijas pasākumi būs vērsti uz to, lai apvienotu infrastruktūru, dažādotu energoresursus, samazinātu enerģijas patēriņu un veicinātu klimatam labvēlīgas tehnoloģijas.

| 4.6.1. | Komiteja piekrīt viedoklim, ka viediem tīkliem paredzētu vienotu standartu izstrāde uzlabos tīkla savietojamību, bet visu tā elementu optimizācija palīdzēs samazināt izmaksas un palielināt efektivitāti, kā arī integrēt decentralizētus energoresursus, tostarp atjaunojamus energoresursus. Tādējādi tas ļaus galalietotājiem pilnībā izmantot viedās energosistēmas. |
| --- | --- |

4.6.1.

Komiteja piekrīt viedoklim, ka viediem tīkliem paredzētu vienotu standartu izstrāde uzlabos tīkla savietojamību, bet visu tā elementu optimizācija palīdzēs samazināt izmaksas un palielināt efektivitāti, kā arī integrēt decentralizētus energoresursus, tostarp atjaunojamus energoresursus. Tādējādi tas ļaus galalietotājiem pilnībā izmantot viedās energosistēmas.

| 4.7. | Komiteja ar gandarījumu norāda uz to, ka Komisija dokumentā ir minējusi problēmu saistībā ar plastmasas iepakojumu bionoārdāmību, ilgtspējīgām ķīmiskām vielām, ko ražo no otrreizējām izejvielām, un tāda riska novērtēšanas metodēm, kuru rada vielas, kas nav reģistrētas, bet tiek izmantotas tādu plastmasas izstrādājumu ražošanā, kuriem ir paredzēta saskare ar pārtiku. |
| --- | --- |

4.7.

Komiteja ar gandarījumu norāda uz to, ka Komisija dokumentā ir minējusi problēmu saistībā ar plastmasas iepakojumu bionoārdāmību, ilgtspējīgām ķīmiskām vielām, ko ražo no otrreizējām izejvielām, un tāda riska novērtēšanas metodēm, kuru rada vielas, kas nav reģistrētas, bet tiek izmantotas tādu plastmasas izstrādājumu ražošanā, kuriem ir paredzēta saskare ar pārtiku.

| 4.7.1. | Ņemot vērā augsto risku, noteikumiem, kas attiecas uz minētajām jomām, vajadzētu ietvert stingras prasības, kuras aizsargātu kā patērētāju veselību, tā arī vidi. |
| --- | --- |

4.7.1.

Ņemot vērā augsto risku, noteikumiem, kas attiecas uz minētajām jomām, vajadzētu ietvert stingras prasības, kuras aizsargātu kā patērētāju veselību, tā arī vidi.

5.   Starptautiskā sadarbība

| 5.1. | Komisija aicina Eiropas standartizācijas iestādes veicināt starptautiskos un Eiropas standartus visā pasaulē, lai atbalstītu Eiropas rūpniecību un atvieglotu piekļuvi tirgum. |
| --- | --- |

5.1.

Komisija aicina Eiropas standartizācijas iestādes veicināt starptautiskos un Eiropas standartus visā pasaulē, lai atbalstītu Eiropas rūpniecību un atvieglotu piekļuvi tirgum.

| 5.2. | Situācijā, kad sarunās ar Kanādu panāktais CETA nolīgums dalībvalstīs tiek vērtēts pretrunīgi, bet sarunas par TTIP vēl turpinās, ir pastāvīgi jāuzsver standartu nozīme pasaules tirdzniecībā. |
| --- | --- |

5.2.

Situācijā, kad sarunās ar Kanādu panāktais CETA nolīgums dalībvalstīs tiek vērtēts pretrunīgi, bet sarunas par TTIP vēl turpinās, ir pastāvīgi jāuzsver standartu nozīme pasaules tirdzniecībā.

| 5.2.1. | Dialogam ar partneriem no trešām valstīm (Ķīnu, Indiju u. c.) jānodrošina ne vien ieguvumi saistībā ar tehnisko šķēršļu novēršanu tirdzniecībā, bet arī jāveicina Eiropas standartizācijas modelis, informācijas apmaiņa starp Eiropas un valstu standartizācijas iestādēm, kā arī ISO un IEC standartu izpilde, savukārt sektoros, kuros starptautiskā standartizācija ir nepietiekama vai neeksistē, jāizstrādā un jāievieš Eiropas standarti. |
| --- | --- |

5.2.1.

Dialogam ar partneriem no trešām valstīm (Ķīnu, Indiju u. c.) jānodrošina ne vien ieguvumi saistībā ar tehnisko šķēršļu novēršanu tirdzniecībā, bet arī jāveicina Eiropas standartizācijas modelis, informācijas apmaiņa starp Eiropas un valstu standartizācijas iestādēm, kā arī ISO un IEC standartu izpilde, savukārt sektoros, kuros starptautiskā standartizācija ir nepietiekama vai neeksistē, jāizstrādā un jāievieš Eiropas standarti.

6.   Standartizācija – atbalsts inovācijai

| 6.1. | Komiteja atbalsta ieceri par ciešu standartizācijas saikni ar pētniecību un zinātnes atziņu izmantošanu standartos. |
| --- | --- |

6.1.

Komiteja atbalsta ieceri par ciešu standartizācijas saikni ar pētniecību un zinātnes atziņu izmantošanu standartos.

| 6.2. | Pētniecības institūtu un tehnisko komiteju, piemēram, Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejas (Cenelec) un Eiropas Telesakaru standartu institūta (ETSI), dialogam pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros būtu jāveicina inovācija. |
| --- | --- |

6.2.

Pētniecības institūtu un tehnisko komiteju, piemēram, Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejas (Cenelec) un Eiropas Telesakaru standartu institūta (ETSI), dialogam pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros būtu jāveicina inovācija.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  OV C 303, 19.8.2016., 81. lpp., atzinums “Eiropas standarti XXI gadsimtam” (INT/794; OV C 34, 2.2.2017., 86. lpp.) un atzinums “IKT standartizācijas prioritātes digitālajam vienotajam tirgum” (OV C 487, 28.12.2016., 92. lpp. ).

1

(2)  Atzinums “Eiropas standarti XXI gadsimtam” (INT/794; OV C 34, 2.2.2017., 86. lpp.).

2

(3)  Šis temats izskatīts Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumā COM(2016) 176, par kuru EESK sniegusi atzinumu (OV C 487, 28.12.2016., 92. lpp.).

3

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/44

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz piemērošanas dienu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem”

(COM(2016) 709 final – 2016/0355 (COD))

(2017/C 075/08)

| Galvenais ziņotājs: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Daniel MAREELS

| Apspriešanās | Padome, 17.11.2016.
  Eiropas Parlaments, 21.11.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Priekšsēdētāja lēmuma datums | 17.11.2016. (57. pants, steidzamības procedūra) |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 152/1/2 |

Apspriešanās

Padome, 17.11.2016.

Eiropas Parlaments, 21.11.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Priekšsēdētāja lēmuma datums

17.11.2016. (57. pants, steidzamības procedūra)

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

152/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ņemot vērā zemāk aprakstītos apstākļus un nosacījumus, EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam uz vienu gadu, respektīvi, līdz 2018. gada 1. janvārim, atlikt regulas par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) (1) stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

1.1.

Ņemot vērā zemāk aprakstītos apstākļus un nosacījumus, EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam uz vienu gadu, respektīvi, līdz 2018. gada 1. janvārim, atlikt regulas par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) (1) stāšanos spēkā.

| 1.2. | PRIIP regula ietver pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt klientu un privāto ieguldītāju aizsardzību un atjaunot patērētāju uzticēšanos finanšu pakalpojumu nozarei, uzlabojot pārredzamību privāto ieguldījumu tirgū. Šajā regulā PRIIP izveidotājiem ir noteikts pienākums sagatavot pamatinformācijas dokumentu (KID
   (2)). |
| --- | --- |

1.2.

PRIIP regula ietver pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt klientu un privāto ieguldītāju aizsardzību un atjaunot patērētāju uzticēšanos finanšu pakalpojumu nozarei, uzlabojot pārredzamību privāto ieguldījumu tirgū. Šajā regulā PRIIP izveidotājiem ir noteikts pienākums sagatavot pamatinformācijas dokumentu (KID
   (2)).

| 1.3. | Jautājums par atlikšanu tika ierosināts pēc Eiropas Parlamenta un dalībvalstu lielākās daļas pieprasījuma, kad Parlaments 2016. gada 14. septembrī noraidīja Komisijas “deleģēto aktu” (3) par PRIIP. Deleģētā akta mērķis bija, balstoties uz Eiropas uzraudzības iestāžu kopīgi sagatavotu projektu, definēt uz PRIIP pamatinformācijas dokumentu attiecināmos regulatīvos tehniskos standartus. |
| --- | --- |

1.3.

Jautājums par atlikšanu tika ierosināts pēc Eiropas Parlamenta un dalībvalstu lielākās daļas pieprasījuma, kad Parlaments 2016. gada 14. septembrī noraidīja Komisijas “deleģēto aktu” (3) par PRIIP. Deleģētā akta mērķis bija, balstoties uz Eiropas uzraudzības iestāžu kopīgi sagatavotu projektu, definēt uz PRIIP pamatinformācijas dokumentu attiecināmos regulatīvos tehniskos standartus.

| 1.4. | Vienā no iepriekšējiem atzinumiem (4) EESK pauda pozitīvu viedokli par PRIIP un uzsvēra tāda leģislatīva akta nozīmi, ar ko pirmo reizi tiek regulēti visu veidu sarežģīti finanšu produkti un kas dod iespēju tos salīdzināt neatkarīgi no produkta izveidotāja – tās var būt bankas, apdrošinātāji vai ieguldījumu sabiedrības. |
| --- | --- |

1.4.

Vienā no iepriekšējiem atzinumiem (4) EESK pauda pozitīvu viedokli par PRIIP un uzsvēra tāda leģislatīva akta nozīmi, ar ko pirmo reizi tiek regulēti visu veidu sarežģīti finanšu produkti un kas dod iespēju tos salīdzināt neatkarīgi no produkta izveidotāja – tās var būt bankas, apdrošinātāji vai ieguldījumu sabiedrības.

| 1.5. | Minētajā atzinumā komiteja atbalstīja arī tāda vienota finanšu tirgus izveidi, kuru raksturo skaidras, precīzas, vienkāršas un salīdzināmas informācijas aprite. Komiteja arī norādīja, ka viendabīga, vienkāršota un standartizēta informācijas sistēma ļautu šo informāciju salīdzināt un saprast, tādējādi uzlabojot tirgus pārredzamību un efektivitāti (5). |
| --- | --- |

1.5.

Minētajā atzinumā komiteja atbalstīja arī tāda vienota finanšu tirgus izveidi, kuru raksturo skaidras, precīzas, vienkāršas un salīdzināmas informācijas aprite. Komiteja arī norādīja, ka viendabīga, vienkāršota un standartizēta informācijas sistēma ļautu šo informāciju salīdzināt un saprast, tādējādi uzlabojot tirgus pārredzamību un efektivitāti (5).

| 1.6. | Ja atlikšana tiktu noraidīta, komiteja uzskata, ka varētu būt apdraudēta galveno šīs jomas mērķu sasniegšana (sk. iepriekš un zemāk), un šāda situācija pilnīgi noteikti nav vēlama. Komiteja uzskata, ka PRIIP regulā paredzētā lielākā pārredzamība un informācijas sniegšanas prasību saskaņošana pozitīvi ietekmē arī finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu, jo rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem produktiem un izplatīšanas kanāliem. Izskatāmā regula tātad labvēlīgi ietekmēs ne tikai klientus un privātos ieguldītājus, bet arī veicinās patērētāju uzticēšanās tālāku atjaunošanos finanšu pakalpojumu nozarē. Turklāt deleģētā akta noraidīšana mazāk nekā četrus mēnešus pirms tiesību aktu stāšanās spēkā radītu juridisku nenoteiktību tirgus dalībniekiem un ļoti nopietnas īstenošanas problēmas. |
| --- | --- |

1.6.

Ja atlikšana tiktu noraidīta, komiteja uzskata, ka varētu būt apdraudēta galveno šīs jomas mērķu sasniegšana (sk. iepriekš un zemāk), un šāda situācija pilnīgi noteikti nav vēlama. Komiteja uzskata, ka PRIIP regulā paredzētā lielākā pārredzamība un informācijas sniegšanas prasību saskaņošana pozitīvi ietekmē arī finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu, jo rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem produktiem un izplatīšanas kanāliem. Izskatāmā regula tātad labvēlīgi ietekmēs ne tikai klientus un privātos ieguldītājus, bet arī veicinās patērētāju uzticēšanās tālāku atjaunošanos finanšu pakalpojumu nozarē. Turklāt deleģētā akta noraidīšana mazāk nekā četrus mēnešus pirms tiesību aktu stāšanās spēkā radītu juridisku nenoteiktību tirgus dalībniekiem un ļoti nopietnas īstenošanas problēmas.

| 1.7. | Iepriekšminēto iemeslu dēļ komiteja uzskata, ka vienu gadu ilga perioda izvēle ir pieņemama vēl jo vairāk tāpēc, ka regula stātos spēkā vienlaikus ar jauno FITD II regulējumu. Komiteja uzskata, ka atlikšana var notikt tikai izņēmuma kārtā un nedrīkst atkārtoties vairāk kā vienu reizi, turklāt starpposms ir jāizmanto, lai pēc iespējas īsākā laikā sagatavotu un publicētu galīgo deleģēto aktu. Pēc iespējas ātrāk ir jārada skaidrība un drošība tirgus dalībniekiem, kā arī privātajiem klientiem un ieguldītājiem. |
| --- | --- |

1.7.

Iepriekšminēto iemeslu dēļ komiteja uzskata, ka vienu gadu ilga perioda izvēle ir pieņemama vēl jo vairāk tāpēc, ka regula stātos spēkā vienlaikus ar jauno FITD II regulējumu. Komiteja uzskata, ka atlikšana var notikt tikai izņēmuma kārtā un nedrīkst atkārtoties vairāk kā vienu reizi, turklāt starpposms ir jāizmanto, lai pēc iespējas īsākā laikā sagatavotu un publicētu galīgo deleģēto aktu. Pēc iespējas ātrāk ir jārada skaidrība un drošība tirgus dalībniekiem, kā arī privātajiem klientiem un ieguldītājiem.

| 1.8. | Komitejas skatījumā šajā procesā nedrīkst tikt apdraudēti PRIIP regulas mērķi un sasniegumi. Tāpēc deleģētā akta iespējamiem pielāgojumiem ir jāatbilst minētajiem nosacījumiem. Vēl jo svarīgāk tas ir tāpēc, ka PRIIP regulas pārskatīšana notiks pēc nepilna gada un tāpēc iespējamos jautājums varēs risināt, balstoties uz pirmo pieredzi praktiskajā īstenošanā un pārraudzībā. Minētajiem pielāgojumiem noteikti ir jāpalīdz reāli uzlabot patērētāju uzticēšanos. Vienlaikus ir svarīgi, lai tie atbilstu arī noteikumiem, kas tiks paredzēti topošajā FITD regulējumā. |
| --- | --- |

1.8.

Komitejas skatījumā šajā procesā nedrīkst tikt apdraudēti PRIIP regulas mērķi un sasniegumi. Tāpēc deleģētā akta iespējamiem pielāgojumiem ir jāatbilst minētajiem nosacījumiem. Vēl jo svarīgāk tas ir tāpēc, ka PRIIP regulas pārskatīšana notiks pēc nepilna gada un tāpēc iespējamos jautājums varēs risināt, balstoties uz pirmo pieredzi praktiskajā īstenošanā un pārraudzībā. Minētajiem pielāgojumiem noteikti ir jāpalīdz reāli uzlabot patērētāju uzticēšanos. Vienlaikus ir svarīgi, lai tie atbilstu arī noteikumiem, kas tiks paredzēti topošajā FITD regulējumā.

2.   Konteksts

| 2.1. | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2014 (PRIIP regula) (6) tiek ieviesti pasākumi ar mērķi uzlabot pārredzamību privāto ieguldījumu tirgū. Konkrētāk, šajā regulā PRIIP izveidotājiem ir noteikts pienākums sagatavot pamatinformācijas dokumentu (KID). |
| --- | --- |

2.1.

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1286/2014 (PRIIP regula) (6) tiek ieviesti pasākumi ar mērķi uzlabot pārredzamību privāto ieguldījumu tirgū. Konkrētāk, šajā regulā PRIIP izveidotājiem ir noteikts pienākums sagatavot pamatinformācijas dokumentu (KID).

| 2.2. | Minētajā regulā Eiropas uzraudzības iestādēm (7) ir dotas pilnvaras sagatavot regulatīvos tehniskos standartus, precīzi nosakot pamatinformācijas dokumenta elementus. |
| --- | --- |

2.2.

Minētajā regulā Eiropas uzraudzības iestādēm (7) ir dotas pilnvaras sagatavot regulatīvos tehniskos standartus, precīzi nosakot pamatinformācijas dokumenta elementus.

| 2.3. | Eiropas uzraudzības iestādes kopīgi sagatavoja regulējuma tehnisko standartu projektu un to nosūtīja Komisijai, kura 2016. gada jūnija beigās pieņēma deleģēto regulu ar mērķi nostiprināt pieņemtos standartus. |
| --- | --- |

2.3.

Eiropas uzraudzības iestādes kopīgi sagatavoja regulējuma tehnisko standartu projektu un to nosūtīja Komisijai, kura 2016. gada jūnija beigās pieņēma deleģēto regulu ar mērķi nostiprināt pieņemtos standartus.

| 2.4. | 2016. gada 14. septembra rezolūcijā Eiropas Parlaments (EP) pauda iebildes pret Komisijas pieņemto deleģēto regulu (8). Parlaments tajā aicināja Komisiju pārskatīt noteikumus par vairākas iespējas sniedzošiem PRIIP, par darbības rezultātu prognozēm un izpratnes brīdinājumu. |
| --- | --- |

2.4.

2016. gada 14. septembra rezolūcijā Eiropas Parlaments (EP) pauda iebildes pret Komisijas pieņemto deleģēto regulu (8). Parlaments tajā aicināja Komisiju pārskatīt noteikumus par vairākas iespējas sniedzošiem PRIIP, par darbības rezultātu prognozēm un izpratnes brīdinājumu.

| 2.5. | Eiropas Parlaments tāpat kā lielākā daļa dalībvalstu aicina regulas piemērošanu atlikt. |
| --- | --- |

2.5.

Eiropas Parlaments tāpat kā lielākā daļa dalībvalstu aicina regulas piemērošanu atlikt.

| 2.6. | Izskatāmajā regulas priekšlikumā ir iecerēts uz gadu – līdz 2018. gada 1. janvārim – atlikt regulas stāšanos spēkā kopumā. |
| --- | --- |

2.6.

Izskatāmajā regulas priekšlikumā ir iecerēts uz gadu – līdz 2018. gada 1. janvārim – atlikt regulas stāšanos spēkā kopumā.

3.   Piezīmes un komentāri

| 3.1. | PRIIP regulas vispārējais mērķis ir uzlabot privāto klientu un ieguldītāju, īpaši to, kuri iegulda PRIIP, aizsardzību. Turklāt regulā paredzētā palielinātā pārredzamība un informācijas sniegšanas pienākuma saskaņošana pozitīvi ietekmē finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu, jo rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem produktiem un izplatīšanas kanāliem. Tas palīdzēs arī uzlabot patērētāju uzticēšanos finanšu pakalpojumu sektoram. |
| --- | --- |

3.1.

PRIIP regulas vispārējais mērķis ir uzlabot privāto klientu un ieguldītāju, īpaši to, kuri iegulda PRIIP, aizsardzību. Turklāt regulā paredzētā palielinātā pārredzamība un informācijas sniegšanas pienākuma saskaņošana pozitīvi ietekmē finanšu pakalpojumu iekšējo tirgu, jo rada vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem produktiem un izplatīšanas kanāliem. Tas palīdzēs arī uzlabot patērētāju uzticēšanos finanšu pakalpojumu sektoram.

| 3.2. | Šo mērķu īstenošanas nolūkā tiesību aktā ir noteikts, ka PRIIP izveidotājiem ir jāievēro virkne noteikumu par informāciju, kas jāsniedz par produktiem un ka privātajiem klientiem un ieguldītājiem ir jāsaņem pamatinformācijas dokuments par piedāvātajiem produktiem. Tādējādi privātajiem ieguldītājiem būtu jāgūst lielāka skaidrība par konkrētu produktu ekonomisko raksturu un ietvertajiem riskiem un jāvar salīdzināt dažādus piedāvājumus. |
| --- | --- |

3.2.

Šo mērķu īstenošanas nolūkā tiesību aktā ir noteikts, ka PRIIP izveidotājiem ir jāievēro virkne noteikumu par informāciju, kas jāsniedz par produktiem un ka privātajiem klientiem un ieguldītājiem ir jāsaņem pamatinformācijas dokuments par piedāvātajiem produktiem. Tādējādi privātajiem ieguldītājiem būtu jāgūst lielāka skaidrība par konkrētu produktu ekonomisko raksturu un ietvertajiem riskiem un jāvar salīdzināt dažādus piedāvājumus.

| 3.3. | Sākotnējā versijā bija paredzēts, ka regulai jāstājas spēkā 2016. gada beigās. Principā šis datums attiecas arī uz īstenošanas noteikumiem, ko 2016. gada vidū Komisija pieņēma ar deleģētā akta palīdzību, balstoties uz Eiropas uzraudzības iestāžu izstrādāto regulatīvo tehnisko standartu projektiem. Minētie tehnisko standartu projekti attiecas uz pamatinformācijas dokumenta noformējumu un saturu, tā standartizēto formātu, metodi, kas jāizmanto risku un ienesīguma aprakstīšanai un izmaksu aprēķināšanai, kā arī uz dokumenta satura pārskatīšanas nosacījumiem un biežumu, un uz nosacījumiem, kuri jāievēro, lai izpildītu pienākumu šo dokumentu izsniegt privātajiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

3.3.

Sākotnējā versijā bija paredzēts, ka regulai jāstājas spēkā 2016. gada beigās. Principā šis datums attiecas arī uz īstenošanas noteikumiem, ko 2016. gada vidū Komisija pieņēma ar deleģētā akta palīdzību, balstoties uz Eiropas uzraudzības iestāžu izstrādāto regulatīvo tehnisko standartu projektiem. Minētie tehnisko standartu projekti attiecas uz pamatinformācijas dokumenta noformējumu un saturu, tā standartizēto formātu, metodi, kas jāizmanto risku un ienesīguma aprakstīšanai un izmaksu aprēķināšanai, kā arī uz dokumenta satura pārskatīšanas nosacījumiem un biežumu, un uz nosacījumiem, kuri jāievēro, lai izpildītu pienākumu šo dokumentu izsniegt privātajiem ieguldītājiem.

| 3.4. | Izskatīšanas laikā Padomei pret Komisijas deleģēto regulu iebildumu nebija, savukārt Eiropas Parlaments ar 2016. gada 14. septembra rezolūciju to noraidīja (9). |
| --- | --- |

3.4.

Izskatīšanas laikā Padomei pret Komisijas deleģēto regulu iebildumu nebija, savukārt Eiropas Parlaments ar 2016. gada 14. septembra rezolūciju to noraidīja (9).

| 3.5. | Lai gan regula tiešā veidā stājas spēkā 2016. gada beigās un pamatinformācijas dokumenta sagatavošana nav saistīta ar deleģētās regulas pieņemšanu, Eiropas Parlaments vienlaikus aicina atlikt arī regulas PRIIP piemērošanu. Arī lielākā daļa dalībvalstu ir iesniegušas analogu atlikšanas aicinājumu. Konkrēti šajā gadījumā ir konstatēts, ka tehnisko standartu neesamība būtu regulas raitas īstenošanas šķērslis. |
| --- | --- |

3.5.

Lai gan regula tiešā veidā stājas spēkā 2016. gada beigās un pamatinformācijas dokumenta sagatavošana nav saistīta ar deleģētās regulas pieņemšanu, Eiropas Parlaments vienlaikus aicina atlikt arī regulas PRIIP piemērošanu. Arī lielākā daļa dalībvalstu ir iesniegušas analogu atlikšanas aicinājumu. Konkrēti šajā gadījumā ir konstatēts, ka tehnisko standartu neesamība būtu regulas raitas īstenošanas šķērslis.

| 3.6. | Šajos konkrētajos apstākļos EESK var atbalstīt regulas spēkā stāšanās atlikšanas principu. Ja tas netiktu darīts, noteiktie mērķi (sk. iepriekš un turpmāk) varētu palikt nesasniegti vai tikt īstenoti nepietiekamā apmērā. Jāpiebilst arī, ka deleģētais akts ir noraidīts mazāk nekā četrus mēnešus pirms tiesību aktu stāšanās spēkā, un tirgus dalībniekiem tas radītu juridisku nenoteiktību un būtiskas īstenošanas problēmas. |
| --- | --- |

3.6.

Šajos konkrētajos apstākļos EESK var atbalstīt regulas spēkā stāšanās atlikšanas principu. Ja tas netiktu darīts, noteiktie mērķi (sk. iepriekš un turpmāk) varētu palikt nesasniegti vai tikt īstenoti nepietiekamā apmērā. Jāpiebilst arī, ka deleģētais akts ir noraidīts mazāk nekā četrus mēnešus pirms tiesību aktu stāšanās spēkā, un tirgus dalībniekiem tas radītu juridisku nenoteiktību un būtiskas īstenošanas problēmas.

| 3.7. | EESK turklāt norāda atzinumu, ko tā jau sagatavojusi par PRIIP un kurā šīs jomas priekšlikumi un izvēlētā pieeja vērtēta pozitīvi (10). Toreiz EESK uzsvēra, ka šis leģislatīvais akts ir svarīgs, jo ar to pirmo reizi tiek reglamentēti visu veidu sarežģīti finanšu produkti, un tas dod iespēju šos produktus salīdzināt neatkarīgi no produkta izveidotāja – tās var būt bankas, apdrošinātāji vai ieguldījumu sabiedrības. |
| --- | --- |

3.7.

EESK turklāt norāda atzinumu, ko tā jau sagatavojusi par PRIIP un kurā šīs jomas priekšlikumi un izvēlētā pieeja vērtēta pozitīvi (10). Toreiz EESK uzsvēra, ka šis leģislatīvais akts ir svarīgs, jo ar to pirmo reizi tiek reglamentēti visu veidu sarežģīti finanšu produkti, un tas dod iespēju šos produktus salīdzināt neatkarīgi no produkta izveidotāja – tās var būt bankas, apdrošinātāji vai ieguldījumu sabiedrības.

| 3.8. | Šajā jomā komiteja atbalsta arī tāda vienota finanšu tirgus izveidi, kuru raksturo skaidras, precīzas, vienkāršas un salīdzināmas informācijas aprite (11). Komiteja norādīja arī, ka viendabīga, vienkāršota un standartizēta informācijas sistēma ļautu salīdzināt un saprast šo informāciju, tādējādi uzlabojot tirgus pārredzamību un efektivitāti (12). Tagad komiteja papildina savus novērojumus un precizē, ka jauno regulējuma tehnisko standartu uzdevums ir noteikti palielināt patērētāju uzticēšanos. Respektīvi, patērētājiem ir jābūt skaidri saprotamam, kuri produkti ir salikti, lai viņi varētu pieņemt lēmumu uz informācijas pamata un lai tiktu pievērsta uzmanība izmaksu un ienesīguma jautājumiem. Nekonsekvences novēršanas nolūkā tomēr būs jāņem vērā noteikumi, kuri tiks ietverti topošajā FITD regulējumā (13). |
| --- | --- |

3.8.

Šajā jomā komiteja atbalsta arī tāda vienota finanšu tirgus izveidi, kuru raksturo skaidras, precīzas, vienkāršas un salīdzināmas informācijas aprite (11). Komiteja norādīja arī, ka viendabīga, vienkāršota un standartizēta informācijas sistēma ļautu salīdzināt un saprast šo informāciju, tādējādi uzlabojot tirgus pārredzamību un efektivitāti (12). Tagad komiteja papildina savus novērojumus un precizē, ka jauno regulējuma tehnisko standartu uzdevums ir noteikti palielināt patērētāju uzticēšanos. Respektīvi, patērētājiem ir jābūt skaidri saprotamam, kuri produkti ir salikti, lai viņi varētu pieņemt lēmumu uz informācijas pamata un lai tiktu pievērsta uzmanība izmaksu un ienesīguma jautājumiem. Nekonsekvences novēršanas nolūkā tomēr būs jāņem vērā noteikumi, kuri tiks ietverti topošajā FITD regulējumā (13).

| 3.9. | Komiteja uzskata arī, ka gadu ilga perioda izvēle ir pieņemama tikai ar tādu nosacījumu, ka atlikšana tiek noteikta tikai izņēmuma gadījumā un vienu reizi un ka šis starpposms ir jāizmanto, lai sagatavotu un publicētu galīgo deleģēto aktu. Tas ir jāizdara pēc iespējas īsākā laikā, lai tirgus dalībniekiem, privātajiem klientiem un ieguldītājiem pēc iespējas ātrāk nodrošinātu skaidrību un drošību. |
| --- | --- |

3.9.

Komiteja uzskata arī, ka gadu ilga perioda izvēle ir pieņemama tikai ar tādu nosacījumu, ka atlikšana tiek noteikta tikai izņēmuma gadījumā un vienu reizi un ka šis starpposms ir jāizmanto, lai sagatavotu un publicētu galīgo deleģēto aktu. Tas ir jāizdara pēc iespējas īsākā laikā, lai tirgus dalībniekiem, privātajiem klientiem un ieguldītājiem pēc iespējas ātrāk nodrošinātu skaidrību un drošību.

| 3.10. | Turklāt, ja tiek izvēlēts gadu ilgs periods, PRIIP regulas stāšanās spēkā atkal sakritīs ar FITD (14) regulējuma stāšanos spēkā, kas arī nodrošinās priekšrocības patērētājiem. FITD regulējuma piemērošana arī jau bija atlikta par gadu (15), un komiteja to atbalstīja (16). |
| --- | --- |

3.10.

Turklāt, ja tiek izvēlēts gadu ilgs periods, PRIIP regulas stāšanās spēkā atkal sakritīs ar FITD (14) regulējuma stāšanos spēkā, kas arī nodrošinās priekšrocības patērētājiem. FITD regulējuma piemērošana arī jau bija atlikta par gadu (15), un komiteja to atbalstīja (16).

| 3.11. | Tādējādi netiks apdraudēta to mērķu sasniegšana, kuriem komiteja iepriekš paudusi atbalstu. Tāpēc deleģētā akta iespējamiem pielāgojumiem ir jāatbilst minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

3.11.

Tādējādi netiks apdraudēta to mērķu sasniegšana, kuriem komiteja iepriekš paudusi atbalstu. Tāpēc deleģētā akta iespējamiem pielāgojumiem ir jāatbilst minētajiem nosacījumiem.

| 3.12. | Attiecībā uz pārējiem elementiem un, ja ir nepieciešams, pareizāk būtu sagaidīt PRIIP regulas pārskatīšanu, kas, ņemot vērā ierosināto tās piemērošanas atlikšanu, notiks nepilnu gadu pēc tās stāšanās spēkā (17). Tādējādi jau būs iespējams ņemt vērā pirmo pieredzi tās īstenošanā un pārraudzībā. |
| --- | --- |

3.12.

Attiecībā uz pārējiem elementiem un, ja ir nepieciešams, pareizāk būtu sagaidīt PRIIP regulas pārskatīšanu, kas, ņemot vērā ierosināto tās piemērošanas atlikšanu, notiks nepilnu gadu pēc tās stāšanās spēkā (17). Tādējādi jau būs iespējams ņemt vērā pirmo pieredzi tās īstenošanā un pārraudzībā.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  PRIIP ir akronīms angļu valodas terminam packaged retail and insurance-based investment products. Latviski tie ir “komplektēti privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produkti”

1

PRIIP

packaged retail and insurance-based investment products

(2)  KID ir akronīms angļu valodas terminam key information document. Latviski to sauc par pamatinformācijas dokumentu.

2

KID

key information document

(3)  Deleģētie akti tika ieviesti ar Lisabonas līgumu. Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantā paredzēts, ka ES likumdevēja iestāde (parasti Eiropas Parlaments un Padome) Komisijai var deleģēt pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus.

3

Tātad ar deleģētajiem aktiem var pievienot jaunus noteikumus (nebūtiskus) vai paredzēt leģislatīvu aktu noteiktu aspektu vēlāku grozīšanu. Likumdevējs tādējādi var visu uzmanību veltīt politikas orientācijai un mērķiem, neieslīgstot detalizētās un bieži vien ļoti tehniskās debatēs.

Tomēr pilnvaru deleģēšana deleģēto aktu pieņemšanas nolūkā ir pakļauta stingriem ierobežojumiem. Tikai Komisija ir tiesīga pieņemt deleģētos aktus. Turklāt pilnvaras nevar deleģēt saistībā ar kādas jomas būtiskiem elementiem. Tāpat pilnvaru deleģēšanas mērķi, saturs, tvērums un ilgums ir jādefinē leģislatīvajos aktos. Savukārt likumdevējam leģislatīvajā aktā ir skaidri jānorāda deleģēšanas nosacījumi. Šajā saistībā Parlaments un Padome var paredzēt tiesības atsaukt deleģēšanu vai iebilst pret deleģēto aktu. Sk. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=URISERV%3Aai0032

(4)  Sk. EESK atzinumu (OV C 11 15.1.2013., 59. lpp., 1.2. punkts).

4

(5)  Sk. 4. zemsvītras piezīmē minētā EESK atzinuma 3.2. un 2.3. punktu.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1286/2014 par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (OV L 352, 9.12.2014., 1. lpp.).

6

PRIIP

(7)  Eiropas uzraudzības iestādes ir Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde, Eiropas Banku iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde.

7

(8)  Sk. http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0347+0+DOC+XML+V0//LV

8

(9)  Deleģētās regulas noraidījums rezolūcijā ir pamatots ar šādiem argumentiem:

9

| “A. | tā kā ir svarīgi, lai patērētājiem sniegtā informācija par ieguldījumu produktiem būtu salīdzināma, jo tas sekmē vienlīdzīgus konkurences apstākļus neatkarīgi no tā, kāda veida finanšu starpnieks minētos produktus piedāvā vai pārdod; |
| --- | --- |

“A.

tā kā ir svarīgi, lai patērētājiem sniegtā informācija par ieguldījumu produktiem būtu salīdzināma, jo tas sekmē vienlīdzīgus konkurences apstākļus neatkarīgi no tā, kāda veida finanšu starpnieks minētos produktus piedāvā vai pārdod;

| B. | tā kā attiecībā uz ieguldītājiem būtu maldinoši kredīta risku izslēgt no apdrošināšanas produktu riska kategorijas aprēķināšanas; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz ieguldītājiem būtu maldinoši kredīta risku izslēgt no apdrošināšanas produktu riska kategorijas aprēķināšanas;

| C. | tā kā vēl ir jāprecizē daudzu iespēju produktu sistēma, jo īpaši attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) fondiem piešķirto skaidro atbrīvojumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1286/2014; |
| --- | --- |

C.

tā kā vēl ir jāprecizē daudzu iespēju produktu sistēma, jo īpaši attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) fondiem piešķirto skaidro atbrīvojumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1286/2014;

| D. | tā kā Komisijas pieņemtajā deleģētajā aktā ir trūkumi attiecībā uz gaidāmo rezultātu scenāriju aprēķināšanas metodiku un tādēļ tas neatbilst prasībai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1286/2014 sniegt informāciju, kas ir “precīza, godīga, skaidra un nemaldinātu ieguldītājus” un jo īpaši attiecībā uz dažiem PRIIP neliecina, ka ieguldītāji varētu zaudēt naudu pat nelabvēlīga scenārija gadījumā un pat saistībā ar produktiem, kuri ir regulāri radījuši zaudējumus ieteicamajā minimālajā turēšanas periodā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisijas pieņemtajā deleģētajā aktā ir trūkumi attiecībā uz gaidāmo rezultātu scenāriju aprēķināšanas metodiku un tādēļ tas neatbilst prasībai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1286/2014 sniegt informāciju, kas ir “precīza, godīga, skaidra un nemaldinātu ieguldītājus” un jo īpaši attiecībā uz dažiem PRIIP neliecina, ka ieguldītāji varētu zaudēt naudu pat nelabvēlīga scenārija gadījumā un pat saistībā ar produktiem, kuri ir regulāri radījuši zaudējumus ieteicamajā minimālajā turēšanas periodā;

| E. | tā kā deleģētajā regulā trūkst detalizētu norādījumu par “izpratnes brīdinājumu”, tādēļ pastāv nopietns risks, ka šis elements pamatinformācijas dokumentā visā vienotajā tirgū var tikt īstenots nekonsekventi; |
| --- | --- |

E.

tā kā deleģētajā regulā trūkst detalizētu norādījumu par “izpratnes brīdinājumu”, tādēļ pastāv nopietns risks, ka šis elements pamatinformācijas dokumentā visā vienotajā tirgū var tikt īstenots nekonsekventi;

| F. | tā kā Parlaments joprojām uzskata, ka saskaņā ar papildu RTS pilnvarām būtu jāīsteno turpmāka standartizācija attiecībā uz to, kad ir izmantojams izpratnes brīdinājums; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments joprojām uzskata, ka saskaņā ar papildu RTS pilnvarām būtu jāīsteno turpmāka standartizācija attiecībā uz to, kad ir izmantojams izpratnes brīdinājums;

| G. | tā kā, ja netiek izdarītas nekādas izmaiņas, pastāv risks, ka deleģētajā regulā paredzētie noteikumi ir pretrunā tiesību aktu garam un mērķim, proti, sniegt privātajiem ieguldītājiem skaidru, salīdzināmu, saprotamu un nemaldinošu informāciju par PRIIP; |
| --- | --- |

G.

tā kā, ja netiek izdarītas nekādas izmaiņas, pastāv risks, ka deleģētajā regulā paredzētie noteikumi ir pretrunā tiesību aktu garam un mērķim, proti, sniegt privātajiem ieguldītājiem skaidru, salīdzināmu, saprotamu un nemaldinošu informāciju par PRIIP;

PRIIP

| H. | tā kā 2016. gada 30. jūnija vēstulē, ko Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētājs nosūtīja Komisijai, Parlamenta sarunu grupa lūdza Komisiju izvērtēt, vai nebūtu jāatliek Regulas (ES) Nr. 1286/2014 īstenošana.” |
| --- | --- |

H.

tā kā 2016. gada 30. jūnija vēstulē, ko Ekonomikas un monetārās komitejas priekšsēdētājs nosūtīja Komisijai, Parlamenta sarunu grupa lūdza Komisiju izvērtēt, vai nebūtu jāatliek Regulas (ES) Nr. 1286/2014 īstenošana.”

(10)  Sk. 4. zemsvītras piezīmē minētā EESK atzinuma 1.2. punktu.

10

(11)  Sk. 4. zemsvītras piezīmē minētā EESK atzinuma 3.2. punktu.

11

(12)  Sk. 4. zemsvītras piezīmē minētā EESK atzinuma 2.3. punktu.

12

(13)  Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

13

(14)  FITD regula stāsies spēkā 2018. gada 3. janvārī – divas dienas pēc ierosinātā grozītās PRIIP regulas spēkā stāšanās datuma.

14

PRIIP

(15)  Sk. dokumentu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz konkrētiem datumiem groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem”, COM(2016) 57 final – 2016/0034 (COD) (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/TXT/?qid=1486717110458&uri=CELEX:52016PC0057).

15

(16)  EESK atbalstīja FITD regulējuma piemērošanas atlikšanu, sk. EESK atzinumu (OV C 303 19.8.2016., 91. lpp.).

16

(17)  Sk. PRIIP regulas 33. pantu, kurš ar šo priekšlikumu grozīts netiek. Šajā pantā ir noteikts, ka regula ir jāpārskata “līdz 2018. gada 31. decembrim”.

17

PRIIP

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/48

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem un Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem”

(COM(2016) 461 final)

(2017/C 075/09)

| Ziņotājs: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Michael IKRATH |

Ziņotājs:

Giuseppe GUERINI

Līdzziņotājs:

Michael IKRATH

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 27.7.2016.
  Eiropas Parlaments, 12.9.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants un 304. pants |
| Biroja lēmuma datums | 12.7.2016. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 29.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 117/1/2 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 27.7.2016.

Eiropas Parlaments, 12.9.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants un 304. pants

Biroja lēmuma datums

12.7.2016.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

117/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē centienus, ar ko Eiropas Komisija un dalībvalstis nākušas klajā pēdējos gados, lai pārvarētu ekonomikas stagnāciju. Tomēr komiteja aicina ES iestādes izrādīt lielāku apņemšanos izstrādāt un īstenot visaptverošu stratēģiju reālās ekonomikas finansēšanai. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē centienus, ar ko Eiropas Komisija un dalībvalstis nākušas klajā pēdējos gados, lai pārvarētu ekonomikas stagnāciju. Tomēr komiteja aicina ES iestādes izrādīt lielāku apņemšanos izstrādāt un īstenot visaptverošu stratēģiju reālās ekonomikas finansēšanai.

| 1.2. | EESK uzskata: ir svarīgi nodrošināt, ka Eiropas ieguldījumi pirmkārt un galvenokārt sniedz labumu reālajai ekonomikai, kam raksturīga inovācijas spēja, izaugsme un sociālā atbildība. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata: ir svarīgi nodrošināt, ka Eiropas ieguldījumi pirmkārt un galvenokārt sniedz labumu reālajai ekonomikai, kam raksturīga inovācijas spēja, izaugsme un sociālā atbildība.

| 1.3. | Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas balsts. Jānodrošina, lai MVU un strauji augošiem uzņēmumiem būtu apmierinoša piekļuve finansējumam, jo tas ir būtisks priekšnosacījums gan šo uzņēmumu attīstībai, gan arī inovācijai, ekonomikas izaugsmei, darbvietu radīšanai un Eiropas konkurētspējas nodrošināšanai un sociālās atbildības apziņai. Eiropas Savienībā aizņēmumu finansējums ir galvenais MVU finansējuma avots. Ņemot vērā nepieciešamību attīstīt jaunas izaugsmes jomas un Eiropu virzīt uz inovācijas līdera pozīciju, ir vajadzīgi jauni finansēšanas veidi, lai atbalstītu jaunuzņēmumus, novatoriskus MVU un straujas izaugsmes uzņēmumus (Scale-ups). |
| --- | --- |

1.3.

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas balsts. Jānodrošina, lai MVU un strauji augošiem uzņēmumiem būtu apmierinoša piekļuve finansējumam, jo tas ir būtisks priekšnosacījums gan šo uzņēmumu attīstībai, gan arī inovācijai, ekonomikas izaugsmei, darbvietu radīšanai un Eiropas konkurētspējas nodrošināšanai un sociālās atbildības apziņai. Eiropas Savienībā aizņēmumu finansējums ir galvenais MVU finansējuma avots. Ņemot vērā nepieciešamību attīstīt jaunas izaugsmes jomas un Eiropu virzīt uz inovācijas līdera pozīciju, ir vajadzīgi jauni finansēšanas veidi, lai atbalstītu jaunuzņēmumus, novatoriskus MVU un straujas izaugsmes uzņēmumus (Scale-ups).

| 1.4. | EESK aicina attīstīt Eiropas riska kapitāla fondus (EuVECA) un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondus (EuSEF) un norāda, ka jānodrošina ieguldītāju aizsardzība. |
| --- | --- |

1.4.

EESK aicina attīstīt Eiropas riska kapitāla fondus (EuVECA) un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondus (EuSEF) un norāda, ka jānodrošina ieguldītāju aizsardzība.

| 1.5. | Tāpēc EESK ir pārliecināta, ka 1.2. punktā minēto uzņēmumu tradicionālā finansēšana aizņēmumu veidā ir jāpapildina ar alternatīvām finansēšanas iespējām, tādām kā riska kapitāls (venture capital), kolektīvais finansējums (crowdfunding), privātais kapitāls (private equity). Tālab Eiropas Savienībai ir jāīsteno konkrēti un saskaņoti pasākumi, lai, no vienas puses, bankas varētu atsākt veikt savu galveno uzdevumu, proti, finansēt reālo ekonomiku, un, no otras puses, lai būtiski uzlabotu iespējas izmantot pašu kapitālu un kapitāla tirgū pieejamo finansējumu un novērstu šajā saistībā pastāvošos šķēršļus, veidojot kapitāla tirgu savienību. |
| --- | --- |

1.5.

Tāpēc EESK ir pārliecināta, ka 1.2. punktā minēto uzņēmumu tradicionālā finansēšana aizņēmumu veidā ir jāpapildina ar alternatīvām finansēšanas iespējām, tādām kā riska kapitāls (venture capital), kolektīvais finansējums (crowdfunding), privātais kapitāls (private equity). Tālab Eiropas Savienībai ir jāīsteno konkrēti un saskaņoti pasākumi, lai, no vienas puses, bankas varētu atsākt veikt savu galveno uzdevumu, proti, finansēt reālo ekonomiku, un, no otras puses, lai būtiski uzlabotu iespējas izmantot pašu kapitālu un kapitāla tirgū pieejamo finansējumu un novērstu šajā saistībā pastāvošos šķēršļus, veidojot kapitāla tirgu savienību.

| 1.6. | Tāpēc EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Eiropas Komisijas iniciatīvu pārskatīt Regulu par Eiropas riska kapitāla fondiem (EuVECA) un Regulu par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (EuSEF). |
| --- | --- |

1.6.

Tāpēc EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Eiropas Komisijas iniciatīvu pārskatīt Regulu par Eiropas riska kapitāla fondiem (EuVECA) un Regulu par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (EuSEF).

| 1.7. | EESK uzskata, ka regula kā instruments principā ļauj ierobežot risku saistībā ar atšķirīgu interpretāciju valstu līmenī un tādējādi var veicināt kapitāla tirgu savienības izveidi. Turklāt komiteja mudina novērst valstu līmenī jau pastāvošās interpretācijas atšķirības. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka regula kā instruments principā ļauj ierobežot risku saistībā ar atšķirīgu interpretāciju valstu līmenī un tādējādi var veicināt kapitāla tirgu savienības izveidi. Turklāt komiteja mudina novērst valstu līmenī jau pastāvošās interpretācijas atšķirības.

| 1.8. | EESK arī aicina Eiropas Savienību apņemties stiprināt sinerģiju starp stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, piemēram, digitālais vienotais tirgus un Enerģētikas savienība/COP 21, un ANO 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem, lai ilgtermiņa investīcijām nodrošinātu lielu ietekmi. Visās ieguldījumu stratēģijās pirmajai prioritātei jābūt ekonomiskās integrācijas padziļināšanai ar mērķi nodrošināt ES konkurētspēju pasaules mērogā. |
| --- | --- |

1.8.

EESK arī aicina Eiropas Savienību apņemties stiprināt sinerģiju starp stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, piemēram, digitālais vienotais tirgus un Enerģētikas savienība/COP 21, un ANO 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem, lai ilgtermiņa investīcijām nodrošinātu lielu ietekmi. Visās ieguldījumu stratēģijās pirmajai prioritātei jābūt ekonomiskās integrācijas padziļināšanai ar mērķi nodrošināt ES konkurētspēju pasaules mērogā.

| 1.9. | EESK norāda, ka daļa no finanšu sektora vēlas ieguldīt nevis reālajā ekonomikā, bet gan dod priekšroku alternatīviem ieguldījumu mērķiem. Lai pēc iespējas palielinātu ienākumus no ieguldījumiem, tie bieži ir saistīti ar ievērojamu spekulāciju risku. Šo tendenci veicina arī Eiropas banku noteikumi par pašu kapitālu, jo tajos dota ievērojama priekšroka ieguldījumiem vērtspapīros, it īpaši valsts parāda vērstpapīros, nevis aizdevumiem uzņēmumu finansēšanai. Turklāt jānorāda, ka ES likumdevēji ir darījuši satraucoši maz, lai reglamentētu tīri spekulatīvus finanšu uzņēmumus (riska ieguldījumu fondi, paralēlās banku sistēmas). Tādēļ EESK iesaka Eiropas Savienības iestādēm apņēmīgi atbalstīt produktīvus ieguldījumus reālajā ekonomikā un novērst finanšu spekulācijas ar augstu riska profilu. Aktuāls piemērs, kas atspoguļo šo attīstības tendenci: SVF šāgada sanāksmē, kas notika Vašingtonā, galvenais temats bija zaļās ekonomikas finansēšana (Green Finance). Ķīna laikus izprata šīs jaunās jomas nozīmību un laikā, kad tā bija G20 prezidentvalsts, veltīja tai daudz uzmanības. Tādēļ Eiropas Savienībai, arī īstenojot EuVECA un EuSEF, ir jāveic pasākumi, kas (pēc COP 21) veicina un stiprina zaļās ekonomikas finansēšanu, lai savlaicīgi novērstu finanšu spekulācijas šajā jomā (green finance) (1). |
| --- | --- |

1.9.

EESK norāda, ka daļa no finanšu sektora vēlas ieguldīt nevis reālajā ekonomikā, bet gan dod priekšroku alternatīviem ieguldījumu mērķiem. Lai pēc iespējas palielinātu ienākumus no ieguldījumiem, tie bieži ir saistīti ar ievērojamu spekulāciju risku. Šo tendenci veicina arī Eiropas banku noteikumi par pašu kapitālu, jo tajos dota ievērojama priekšroka ieguldījumiem vērtspapīros, it īpaši valsts parāda vērstpapīros, nevis aizdevumiem uzņēmumu finansēšanai. Turklāt jānorāda, ka ES likumdevēji ir darījuši satraucoši maz, lai reglamentētu tīri spekulatīvus finanšu uzņēmumus (riska ieguldījumu fondi, paralēlās banku sistēmas). Tādēļ EESK iesaka Eiropas Savienības iestādēm apņēmīgi atbalstīt produktīvus ieguldījumus reālajā ekonomikā un novērst finanšu spekulācijas ar augstu riska profilu. Aktuāls piemērs, kas atspoguļo šo attīstības tendenci: SVF šāgada sanāksmē, kas notika Vašingtonā, galvenais temats bija zaļās ekonomikas finansēšana (Green Finance). Ķīna laikus izprata šīs jaunās jomas nozīmību un laikā, kad tā bija G20 prezidentvalsts, veltīja tai daudz uzmanības. Tādēļ Eiropas Savienībai, arī īstenojot EuVECA un EuSEF, ir jāveic pasākumi, kas (pēc COP 21) veicina un stiprina zaļās ekonomikas finansēšanu, lai savlaicīgi novērstu finanšu spekulācijas šajā jomā (green finance) (1).

| 1.10. | Saistībā ar izskatāmo regulu EESK vēlas uzsvērt, ka papildus ESI fondiem un Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (ESIF) ES līmenī jau pastāv daudzi citi nozīmīgi finansējuma avoti; svarīgākie no tiem ir, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020” programma InnovFin, COSME un Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI). Tāpēc EESK sagaida, ka EuVECA un EuSEF pārorientēšanā būs nodrošināta cieša koordinācija. Būtu jānodrošina, ka Komisija būtiski atvieglo līdz šim ļoti ierobežotos piekļuves kritērijus, kā arī citus ierobežojošus nosacījumus, lai ievērojami uzlabotu fondu efektivitāti un tādējādi palīdzētu virzīties uz mērķiem. Par pamatnostādni jānosaka liela elastība. |
| --- | --- |

1.10.

Saistībā ar izskatāmo regulu EESK vēlas uzsvērt, ka papildus ESI fondiem un Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (ESIF) ES līmenī jau pastāv daudzi citi nozīmīgi finansējuma avoti; svarīgākie no tiem ir, piemēram, programmas “Apvārsnis 2020” programma InnovFin, COSME un Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI). Tāpēc EESK sagaida, ka EuVECA un EuSEF pārorientēšanā būs nodrošināta cieša koordinācija. Būtu jānodrošina, ka Komisija būtiski atvieglo līdz šim ļoti ierobežotos piekļuves kritērijus, kā arī citus ierobežojošus nosacījumus, lai ievērojami uzlabotu fondu efektivitāti un tādējādi palīdzētu virzīties uz mērķiem. Par pamatnostādni jānosaka liela elastība.

| 1.11. | EESK pauž cerību, ka pārskatīšanas rezultātā tiks grozīti arī “Bāzele III” vienošanos noteikumi par aizdevumiem, lai papildus tā saucamajam MVU atbalsta faktoram (SME Supporting Factor) ieviestu arī sociālo uzņēmumu atbalsta faktoru (Social Enterprises Supporting Factor). Tam vajadzētu pavērt iespēju finansiālas līdzdalības sociālos uzņēmumos gadījumā samazināt pašu kapitāla prasības attiecībā uz kredītrisku. |
| --- | --- |

1.11.

EESK pauž cerību, ka pārskatīšanas rezultātā tiks grozīti arī “Bāzele III” vienošanos noteikumi par aizdevumiem, lai papildus tā saucamajam MVU atbalsta faktoram (SME Supporting Factor) ieviestu arī sociālo uzņēmumu atbalsta faktoru (Social Enterprises Supporting Factor). Tam vajadzētu pavērt iespēju finansiālas līdzdalības sociālos uzņēmumos gadījumā samazināt pašu kapitāla prasības attiecībā uz kredītrisku.

| 1.12. | Lai palielinātu līdzdalību šādos ieguldījumu fondos, EESK rosina pavērt iespēju izveidot “fondu fondus”. Tie varētu veicināt neinstitucionālo ieguldītāju – tostarp interešu grupu – līdzdalību, izveidojot garantiju fondus, ko atbalsta ar publiskiem līdzekļiem un pārvalda Eiropas līmenī. Šiem fondiem būtu jāatbalsta ieguldījumi uzņēmumos un iestādēs ar spēcīgu sociālo orientāciju. |
| --- | --- |

1.12.

Lai palielinātu līdzdalību šādos ieguldījumu fondos, EESK rosina pavērt iespēju izveidot “fondu fondus”. Tie varētu veicināt neinstitucionālo ieguldītāju – tostarp interešu grupu – līdzdalību, izveidojot garantiju fondus, ko atbalsta ar publiskiem līdzekļiem un pārvalda Eiropas līmenī. Šiem fondiem būtu jāatbalsta ieguldījumi uzņēmumos un iestādēs ar spēcīgu sociālo orientāciju.

| 1.13. | EESK uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir arī radīt vidi, kurā var pozitīvi attīstīties sociālo ieguldījumu fondu finansējuma mērķgrupas, piemēram, sociālie uzņēmumi (SE) un sociālās nozares organizācijas (SSO). Šajā nolūkā būs jānovērš šķēršļi, kas ļoti apgrūtina šo dalībnieku darbību vienlīdzīgos tirgus apstākļos. Jo īpaši ir vajadzīgi inovatīvi instrumenti, kas publiskajam sektoram ļauj sadarbībā ar SE/SSO īstenot uz sociāliem mērķiem orientētas iniciatīvas. |
| --- | --- |

1.13.

EESK uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir arī radīt vidi, kurā var pozitīvi attīstīties sociālo ieguldījumu fondu finansējuma mērķgrupas, piemēram, sociālie uzņēmumi (SE) un sociālās nozares organizācijas (SSO). Šajā nolūkā būs jānovērš šķēršļi, kas ļoti apgrūtina šo dalībnieku darbību vienlīdzīgos tirgus apstākļos. Jo īpaši ir vajadzīgi inovatīvi instrumenti, kas publiskajam sektoram ļauj sadarbībā ar SE/SSO īstenot uz sociāliem mērķiem orientētas iniciatīvas.

| 1.14. | Atbilstoši atzinumam TEN/584 par “e-senioru” potenciālu EESK aicina saistībā ar EuVECA un EusSEF atvieglot tā dēvētajai “senioru ekonomikai” piekļuvi finansējumam. Tam būs arī pozitīva ietekme uz dalībvalstu budžetiem, jo aktīvi vecāka gadagājuma cilvēki, kas dibina savus uzņēmumus, atslogo pensiju sistēmu. Izveidojas jauna vērtības veidošanas ķēde, kas valstij paver jaunus ieņēmumu avotus. Tas pats attiecas uz sievietēm (2) uzņēmējām, sievietēm, kas dibina jaunuzņēmumus, sociālos uzņēmumus u. c. |
| --- | --- |

1.14.

Atbilstoši atzinumam TEN/584 par “e-senioru” potenciālu EESK aicina saistībā ar EuVECA un EusSEF atvieglot tā dēvētajai “senioru ekonomikai” piekļuvi finansējumam. Tam būs arī pozitīva ietekme uz dalībvalstu budžetiem, jo aktīvi vecāka gadagājuma cilvēki, kas dibina savus uzņēmumus, atslogo pensiju sistēmu. Izveidojas jauna vērtības veidošanas ķēde, kas valstij paver jaunus ieņēmumu avotus. Tas pats attiecas uz sievietēm (2) uzņēmējām, sievietēm, kas dibina jaunuzņēmumus, sociālos uzņēmumus u. c.

2.   Komisijas priekšlikuma galvenie elementi

| 2.1. | Priekšlikuma mērķis ir EuVECA un EuSEF fondus saskaņot ar pasākumiem, kas jau ir pieņemti ES līmenī, lai stimulētu ekonomikas atlabšanu (t. i., Investīciju plāns Eiropai, Rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds). |
| --- | --- |

2.1.

Priekšlikuma mērķis ir EuVECA un EuSEF fondus saskaņot ar pasākumiem, kas jau ir pieņemti ES līmenī, lai stimulētu ekonomikas atlabšanu (t. i., Investīciju plāns Eiropai, Rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds).

| 2.2. | Komisija uzskata, ka piekļuve riska kapitālam un sociālās uzņēmējdarbības kapitālam ir būtisks faktors, kas paver iespēju Eiropas Savienībā finansēt jaunuzņēmumus, inovatīvus MVU un sociālos uzņēmumus. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija uzskata, ka piekļuve riska kapitālam un sociālās uzņēmējdarbības kapitālam ir būtisks faktors, kas paver iespēju Eiropas Savienībā finansēt jaunuzņēmumus, inovatīvus MVU un sociālos uzņēmumus.

| 2.3. | Tomēr attiecībā uz riska kapitāla tirgu Eiropas Savienības atpalicība no ASV vēl vairāk palielinās, nevis samazinās. |
| --- | --- |

2.3.

Tomēr attiecībā uz riska kapitāla tirgu Eiropas Savienības atpalicība no ASV vēl vairāk palielinās, nevis samazinās.

| 2.4. | Tāpēc Komisija groza EuVECA un EuSEF noteikumus vēl pirms sākotnēji plānotās pārskatīšanas (2017. gadā), lai nodrošinātu – saskaņoti ar citiem pasākumiem – lielāku atbalstu riska kapitālām un sociālajiem ieguldījumiem visā ES. |
| --- | --- |

2.4.

Tāpēc Komisija groza EuVECA un EuSEF noteikumus vēl pirms sākotnēji plānotās pārskatīšanas (2017. gadā), lai nodrošinātu – saskaņoti ar citiem pasākumiem – lielāku atbalstu riska kapitālām un sociālajiem ieguldījumiem visā ES.

| 2.5. | Grozījuma priekšlikumā galvenā uzmanība ir veltīta šādiem noteikumiem: i) kā fondi iegulda aktīvos; ii) kā fondu pārvaldnieki tos pārvalda; iii) kā abas regulas mijiedarbojas ar citiem spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz ieguldījumu fondiem; iv) prasības, kuras jāievēro ieguldījumu fondiem, lai izmantotu pārrobežu licenci. |
| --- | --- |

2.5.

Grozījuma priekšlikumā galvenā uzmanība ir veltīta šādiem noteikumiem: i) kā fondi iegulda aktīvos; ii) kā fondu pārvaldnieki tos pārvalda; iii) kā abas regulas mijiedarbojas ar citiem spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas attiecas uz ieguldījumu fondiem; iv) prasības, kuras jāievēro ieguldījumu fondiem, lai izmantotu pārrobežu licenci.

| 2.6. | Komisijas priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants, un tas ir balstīts uz plašu ietekmes novērtējumu (3). |
| --- | --- |

2.6.

Komisijas priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants, un tas ir balstīts uz plašu ietekmes novērtējumu (3).

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisija iniciatīvu pārskatīt Regulu par Eiropas riska kapitāla fondiem (EuVECA) un Regulu par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (EuSEF); par abām regulām komiteja jau ir paudusi pozitīvu viedokli sakarā ar pirmajiem priekšlikumiem par to ieviešanu, 2012. gadā izstrādājot atzinumus “Eiropas riska kapitāla fondi” (4) un “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondi” (5). Tas ir arī īpaši svarīgi, ņemot vērā ES rīcības plānu kapitāla tirgu savienības izveidei (6). |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisija iniciatīvu pārskatīt Regulu par Eiropas riska kapitāla fondiem (EuVECA) un Regulu par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (EuSEF); par abām regulām komiteja jau ir paudusi pozitīvu viedokli sakarā ar pirmajiem priekšlikumiem par to ieviešanu, 2012. gadā izstrādājot atzinumus “Eiropas riska kapitāla fondi” (4) un “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondi” (5). Tas ir arī īpaši svarīgi, ņemot vērā ES rīcības plānu kapitāla tirgu savienības izveidei (6).

| 3.2. | EESK atbalsta centienus veicināt jaunu uzņēmumu finansēšanu. Mērķa grupas ir MVU, it īpaši jaunuzņēmumi un viena dalībnieka uzņēmumi, kam ir inovācijas spēja. Tie jāatbalsta ne tikai sākuma posmā, bet galvenokārt arī otrajā un trešajā izaugsmes posmā. Īpaša uzmanība jāvelta tiem MVU, kuriem ir straujas izaugsmes potenciāls, bet kapitāla tirgum tie ir pārāk mazi un neatbilst aizdevumu piešķiršanas kritērijiem. Vienlīdz svarīgi ir koncentrēties uz uzņēmumiem ar sociālajiem mērķiem un ilgtspējīgu uzņēmējdarbības modeli (sociālais uzņēmējs). |
| --- | --- |

3.2.

EESK atbalsta centienus veicināt jaunu uzņēmumu finansēšanu. Mērķa grupas ir MVU, it īpaši jaunuzņēmumi un viena dalībnieka uzņēmumi, kam ir inovācijas spēja. Tie jāatbalsta ne tikai sākuma posmā, bet galvenokārt arī otrajā un trešajā izaugsmes posmā. Īpaša uzmanība jāvelta tiem MVU, kuriem ir straujas izaugsmes potenciāls, bet kapitāla tirgum tie ir pārāk mazi un neatbilst aizdevumu piešķiršanas kritērijiem. Vienlīdz svarīgi ir koncentrēties uz uzņēmumiem ar sociālajiem mērķiem un ilgtspējīgu uzņēmējdarbības modeli (sociālais uzņēmējs).

| 3.3. | EESK uzskata, ka ES iestādēm un dalībvalstīm jāīsteno pasākumi, lai attīstītu uzņēmējdarbībai paredzētus kapitalizācijas, ieguldījumu un finansēšanas instrumentus, kas papildinātu banku piešķiros kredītus. Vienlaikus jāatzīst, ka daudzas Eiropas bankas, jo īpaši reģionālās bankas, piemēram, kooperatīvās un krājbankas dalībvalstīs, jau ir īstenojušas pasākumus jaunu uzņēmumu atbalstam un tās ir viens no nozīmīgākajiem sociālo uzņēmumu un novatorisku jaunuzņēmumu finansētājiem (7). |
| --- | --- |

3.3.

EESK uzskata, ka ES iestādēm un dalībvalstīm jāīsteno pasākumi, lai attīstītu uzņēmējdarbībai paredzētus kapitalizācijas, ieguldījumu un finansēšanas instrumentus, kas papildinātu banku piešķiros kredītus. Vienlaikus jāatzīst, ka daudzas Eiropas bankas, jo īpaši reģionālās bankas, piemēram, kooperatīvās un krājbankas dalībvalstīs, jau ir īstenojušas pasākumus jaunu uzņēmumu atbalstam un tās ir viens no nozīmīgākajiem sociālo uzņēmumu un novatorisku jaunuzņēmumu finansētājiem (7).

| 3.4. | Tomēr jāatzīmē, ka bieži ne tikai MVU, bet arī sociālajiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem ir pārāk mazs kapitāls. Tādēļ tie nespēj izpildīt banku aizdevumu kritērijus, kas it īpaši CRD IV/CRR dokumentu kopuma ietekmē ir kļuvuši ļoti stingri. Šī neapmierinošā situācija, iespējams, saasināsies vēl vairāk, ņemot vērā “Bāzele IV” noteikumus. |
| --- | --- |

3.4.

Tomēr jāatzīmē, ka bieži ne tikai MVU, bet arī sociālajiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem ir pārāk mazs kapitāls. Tādēļ tie nespēj izpildīt banku aizdevumu kritērijus, kas it īpaši CRD IV/CRR dokumentu kopuma ietekmē ir kļuvuši ļoti stingri. Šī neapmierinošā situācija, iespējams, saasināsies vēl vairāk, ņemot vērā “Bāzele IV” noteikumus.

| 3.5. | Šajā sakarā EESK uzskata, ka EuVECA un EuSEF regulu pārskatīšana ir lietderīga, bet tas nav vienīgais nepieciešamais pasākums. Papildus šo regulu uzlabošanai ir nepieciešami arī citi pasākumi, lai izveidotu dinamiskāku ieguldījumu kultūru, kas ir orientēta uz visiem šobrīd tirgū pārstāvētajiem uzņēmējdarbības veidiem. Tas, no vienas puses, stiprina uzņēmējdarbību un, no otras puses, palīdz realizēt ES sociālo pīlāru. |
| --- | --- |

3.5.

Šajā sakarā EESK uzskata, ka EuVECA un EuSEF regulu pārskatīšana ir lietderīga, bet tas nav vienīgais nepieciešamais pasākums. Papildus šo regulu uzlabošanai ir nepieciešami arī citi pasākumi, lai izveidotu dinamiskāku ieguldījumu kultūru, kas ir orientēta uz visiem šobrīd tirgū pārstāvētajiem uzņēmējdarbības veidiem. Tas, no vienas puses, stiprina uzņēmējdarbību un, no otras puses, palīdz realizēt ES sociālo pīlāru.

| 3.6. | Kritiski jāsecina, ka būtiska finanšu nozares daļa nav ieinteresēta ilgtspējīgi finansēt reālo ekonomiku, bet iegulda tikai tur, kur no ieguldījumiem var tieši gūt lielus ienākumus, bieži vien ļoti īsā laikposmā, piemēram, starp uzņēmumu iegādi un tālākpārdošanu. ES iestādes ir darījušas maz, lai ierobežotu šādu spekulatīvu ieguldījumu fondu/banku (riska ieguldījumu fondi, paralēlās banku sistēmas) ietekmi un tos pakļautu konsekventam regulējumam. |
| --- | --- |

3.6.

Kritiski jāsecina, ka būtiska finanšu nozares daļa nav ieinteresēta ilgtspējīgi finansēt reālo ekonomiku, bet iegulda tikai tur, kur no ieguldījumiem var tieši gūt lielus ienākumus, bieži vien ļoti īsā laikposmā, piemēram, starp uzņēmumu iegādi un tālākpārdošanu. ES iestādes ir darījušas maz, lai ierobežotu šādu spekulatīvu ieguldījumu fondu/banku (riska ieguldījumu fondi, paralēlās banku sistēmas) ietekmi un tos pakļautu konsekventam regulējumam.

| 3.7. | ES iestādēm vajadzētu rūpēties par to, lai ieguldījumi reālās ekonomikas uzņēmējdarbībā – ne tikai ieguldījumi finanšu instrumentos – kļūtu pievilcīgāki, izmantojot arī stimulus, un nākt klajā ar vērienīgu attīstības stratēģiju. |
| --- | --- |

3.7.

ES iestādēm vajadzētu rūpēties par to, lai ieguldījumi reālās ekonomikas uzņēmējdarbībā – ne tikai ieguldījumi finanšu instrumentos – kļūtu pievilcīgāki, izmantojot arī stimulus, un nākt klajā ar vērienīgu attīstības stratēģiju.

| 3.8. | EESK tāpat kā Komisija uzskata, ka EuVECA un EuSEF fondu turpmāka attīstība nodrošinās inovatīviem uzņēmumiem un sociālajiem uzņēmējiem, kā arī MVU iespēju piekļūt banku aizdevumiem un iespēju kombinēt finansējumu, ko veido aizņēmumi un riska kapitāls, un tādējādi radīt pozitīvu sviras efektu. EESK iesaka izveidot “Eiropas modeli riska kapitāla finansēšanai”. |
| --- | --- |

3.8.

EESK tāpat kā Komisija uzskata, ka EuVECA un EuSEF fondu turpmāka attīstība nodrošinās inovatīviem uzņēmumiem un sociālajiem uzņēmējiem, kā arī MVU iespēju piekļūt banku aizdevumiem un iespēju kombinēt finansējumu, ko veido aizņēmumi un riska kapitāls, un tādējādi radīt pozitīvu sviras efektu. EESK iesaka izveidot “Eiropas modeli riska kapitāla finansēšanai”.

| 3.9. | Turklāt, analizējot Eiropas riska kapitāla fondus, var secināt, ka no vienpadsmit aktīvākajiem fondiem astoņus fondus atbalsta ar publiskajiem līdzekļiem vai jebkurā gadījumā ar publisko iestāžu ievērojamu līdzdalību, un katra dalībvalsts rīkojas atšķirīgi. Tāpēc EESK iesaka, nosakot fondu orientāciju, ņemt vērā galvenos Eiropas projektus, piemēram, rīcības plānu attiecībā uz digitālo vienoto tirgu, Enerģētikas savienību, kā arī ES sociālā pīlāra izveidi. |
| --- | --- |

3.9.

Turklāt, analizējot Eiropas riska kapitāla fondus, var secināt, ka no vienpadsmit aktīvākajiem fondiem astoņus fondus atbalsta ar publiskajiem līdzekļiem vai jebkurā gadījumā ar publisko iestāžu ievērojamu līdzdalību, un katra dalībvalsts rīkojas atšķirīgi. Tāpēc EESK iesaka, nosakot fondu orientāciju, ņemt vērā galvenos Eiropas projektus, piemēram, rīcības plānu attiecībā uz digitālo vienoto tirgu, Enerģētikas savienību, kā arī ES sociālā pīlāra izveidi.

| 3.10. | Jaunie EuVECA un EuSEF pasākumi ātri jākoordinē ar šādiem instrumentiem: a) Eiropas Investīciju fondu; b) kapitāla tirgu savienības iniciatīvu; c) Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (kas kļūst aizvien nozīmīgāks, bet kas, iespējams, būtu vairāk jāņem vērā valstu ekonomikas un banku sistēmām, kuras tā potenciālu vēl pilnībā neizmanto). |
| --- | --- |

3.10.

Jaunie EuVECA un EuSEF pasākumi ātri jākoordinē ar šādiem instrumentiem: a) Eiropas Investīciju fondu; b) kapitāla tirgu savienības iniciatīvu; c) Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (kas kļūst aizvien nozīmīgāks, bet kas, iespējams, būtu vairāk jāņem vērā valstu ekonomikas un banku sistēmām, kuras tā potenciālu vēl pilnībā neizmanto).

| 3.11. | Priekšlikums pārskatīt EuVECA un EuSEF regulas sekmē virzību uz svarīgu ES politikas mērķi, proti, uzlabot MVU un sociālo uzņēmumu iespējas piekļūt kredītiem. Tāpēc EESK ir pārliecināta, ka ir jāgroza attiecīgie “Bāzele III” vienošanās noteikumi par aizdevumiem, ko Eiropas Savienībā īsteno, izmantojot CRD IV direktīvu un CRR regulu; šajā procesā jāraugās, lai papildus tā sauktajam MVU atbalsta faktoram (SME Supporting Factor) CRR regulā iekļautu arī sociālo uzņēmumu atbalsta faktoru (Social Enterprises Supporting Factor), lai finansiālas līdzdalības sociālos uzņēmumos gadījumā samazinātu pašu kapitāla prasības attiecībā uz kredītrisku. Runa ir par viegli aprēķināmiem koeficientiem, kas nerada finansiālu slogu dalībvalstu publiskajām finansēm. EESK uzskata, ka tas ir nepieciešams, jo MVU ir ES ekonomikas pamats un nodrošina ES globālo konkurētspēju. Tādējādi tie ir būtisks elements, kas virza izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

3.11.

Priekšlikums pārskatīt EuVECA un EuSEF regulas sekmē virzību uz svarīgu ES politikas mērķi, proti, uzlabot MVU un sociālo uzņēmumu iespējas piekļūt kredītiem. Tāpēc EESK ir pārliecināta, ka ir jāgroza attiecīgie “Bāzele III” vienošanās noteikumi par aizdevumiem, ko Eiropas Savienībā īsteno, izmantojot CRD IV direktīvu un CRR regulu; šajā procesā jāraugās, lai papildus tā sauktajam MVU atbalsta faktoram (SME Supporting Factor) CRR regulā iekļautu arī sociālo uzņēmumu atbalsta faktoru (Social Enterprises Supporting Factor), lai finansiālas līdzdalības sociālos uzņēmumos gadījumā samazinātu pašu kapitāla prasības attiecībā uz kredītrisku. Runa ir par viegli aprēķināmiem koeficientiem, kas nerada finansiālu slogu dalībvalstu publiskajām finansēm. EESK uzskata, ka tas ir nepieciešams, jo MVU ir ES ekonomikas pamats un nodrošina ES globālo konkurētspēju. Tādējādi tie ir būtisks elements, kas virza izaugsmi un nodarbinātību.

| 3.12. | Jāatgādina, ka ļoti daudzos gadījumos ne tikai sociālās jomas uzņēmumiem, bet arī dažādiem MVU ir raksturīga spēcīga saikne ar vietējām kopienām; tās varētu būt ieinteresētas ieguldīt, piemēram, sociālās struktūrās vai kooperatīvos, kas nodrošina apgādi ar enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem (8). EuVECA un EuSEF regulu pašreizējā redakcijā noteikts, ka piedalīties drīkst tikai profesionāli ieguldītāji. EESK uzskata: ja ieguldījumus tomēr vēlas paplašināt, ir vēlams paplašināt potenciāli ieinteresēto ieguldītāju spektru. |
| --- | --- |

3.12.

Jāatgādina, ka ļoti daudzos gadījumos ne tikai sociālās jomas uzņēmumiem, bet arī dažādiem MVU ir raksturīga spēcīga saikne ar vietējām kopienām; tās varētu būt ieinteresētas ieguldīt, piemēram, sociālās struktūrās vai kooperatīvos, kas nodrošina apgādi ar enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem (8). EuVECA un EuSEF regulu pašreizējā redakcijā noteikts, ka piedalīties drīkst tikai profesionāli ieguldītāji. EESK uzskata: ja ieguldījumus tomēr vēlas paplašināt, ir vēlams paplašināt potenciāli ieinteresēto ieguldītāju spektru.

| 3.13. | Neskarot nepieciešamību nodrošināt ieguldītājiem atbilstošu aizsardzības līmeni, šādos fondos varētu atļaut piedalīties motivētiem ieguldītājiem, kas nav institucionālie investori. Jau izplatās alternatīvi kapitāla finansēšanas veidi, piemēram, kolektīvais finansējums, kuri bieži vien pēc būtības ir neformāli un bez skaidriem noteikumiem. Tāpēc varētu būt interese EuVECA un EuSEF fondus nelielā mērā atvērt citiem ieguldītājiem, un pat varētu paredzēt iespēju ieguldītājus, kas nav institucionālie investori, organizēt vienveidīgās grupās. |
| --- | --- |

3.13.

Neskarot nepieciešamību nodrošināt ieguldītājiem atbilstošu aizsardzības līmeni, šādos fondos varētu atļaut piedalīties motivētiem ieguldītājiem, kas nav institucionālie investori. Jau izplatās alternatīvi kapitāla finansēšanas veidi, piemēram, kolektīvais finansējums, kuri bieži vien pēc būtības ir neformāli un bez skaidriem noteikumiem. Tāpēc varētu būt interese EuVECA un EuSEF fondus nelielā mērā atvērt citiem ieguldītājiem, un pat varētu paredzēt iespēju ieguldītājus, kas nav institucionālie investori, organizēt vienveidīgās grupās.

| 3.14. | Atzinīgi vērtējams arī tas, ka ir pievērsta uzmanība vidēja lieluma uzņēmumiem (kuros nav vairāk kā 499 darbinieki); tos nekādā ziņā nevar atstāt novārtā, lai konsolidēti un iespēju robežās turpinātu stiprināt šo uzņēmumu izaugsmi, kura bieži atkarīga no to uzņēmumu attīstības, kuri sākotnēji ir bijuši MVU. |
| --- | --- |

3.14.

Atzinīgi vērtējams arī tas, ka ir pievērsta uzmanība vidēja lieluma uzņēmumiem (kuros nav vairāk kā 499 darbinieki); tos nekādā ziņā nevar atstāt novārtā, lai konsolidēti un iespēju robežās turpinātu stiprināt šo uzņēmumu izaugsmi, kura bieži atkarīga no to uzņēmumu attīstības, kuri sākotnēji ir bijuši MVU.

| 3.15. | Priekšlikumā ir pienācīgi ņemts vērā subsidiaritātes princips; tāpēc ES (nevis valstu) līmeņa pasākumi, kurus nosaka ar EuVECA un EuSEF fondu palīdzību, ir vērtējami atzinīgi, jo tas ļauj izveidot saskaņotu sistēmu Eiropas līmenī, vienlaikus pārāk neierobežojot dalībvalstu brīvību riska kapitāla jomā piemērot savu vispārēju pieeju. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē izvēli par labu regulai. Vairāk saskaņota sistēma varētu palīdzēt izvairīties no riska kapitāla koncentrācijas nedaudzās dalībvalstīs un veicināt plašāku ģeogrāfisko izplatību un lielāku ietekmi. Pašlaik ieguldījumi riska kapitāla veidā veido tikai 0,1 % no ES IKP un ir koncentrēti nedaudzās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.15.

Priekšlikumā ir pienācīgi ņemts vērā subsidiaritātes princips; tāpēc ES (nevis valstu) līmeņa pasākumi, kurus nosaka ar EuVECA un EuSEF fondu palīdzību, ir vērtējami atzinīgi, jo tas ļauj izveidot saskaņotu sistēmu Eiropas līmenī, vienlaikus pārāk neierobežojot dalībvalstu brīvību riska kapitāla jomā piemērot savu vispārēju pieeju. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē izvēli par labu regulai. Vairāk saskaņota sistēma varētu palīdzēt izvairīties no riska kapitāla koncentrācijas nedaudzās dalībvalstīs un veicināt plašāku ģeogrāfisko izplatību un lielāku ietekmi. Pašlaik ieguldījumi riska kapitāla veidā veido tikai 0,1 % no ES IKP un ir koncentrēti nedaudzās dalībvalstīs.

| 3.16. | Šķiet, ka piemērots risinājums ir atļaut alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2011/61/ES, piekļūt EuVECA un EuSEF fondiem, lai nodrošinātu šo fondu izmantošanu un ietekmi, atsaucoties uz spēkā esošajiem Eiropas līmeņa noteikumiem. |
| --- | --- |

3.16.

Šķiet, ka piemērots risinājums ir atļaut alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2011/61/ES, piekļūt EuVECA un EuSEF fondiem, lai nodrošinātu šo fondu izmantošanu un ietekmi, atsaucoties uz spēkā esošajiem Eiropas līmeņa noteikumiem.

| 3.17. | Tāpēc uzņēmumu iespēju piekļūt fondiem kvalitatīva un kvantitatīva paplašināšana pilnībā saskan ar Komisijas vispārējo pieeju abu fondu stiprināšanai. |
| --- | --- |

3.17.

Tāpēc uzņēmumu iespēju piekļūt fondiem kvalitatīva un kvantitatīva paplašināšana pilnībā saskan ar Komisijas vispārējo pieeju abu fondu stiprināšanai.

| 3.18. | Lietderīgs šķiet arī lēmums saglabāt sākotnējo ieguldījuma minimumu, kas nodrošina piekļuvi fondiem. Tomēr vienlaikus vajadzētu veicināt līdzdalības paplašināšanas mehānismus: realizējams priekšlikums būtu izveidot “fondu fondus” – uz šo iespēju Komisija norāda arī analīzē, kas ir pievienota priekšlikumam par šo regulu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

3.18.

Lietderīgs šķiet arī lēmums saglabāt sākotnējo ieguldījuma minimumu, kas nodrošina piekļuvi fondiem. Tomēr vienlaikus vajadzētu veicināt līdzdalības paplašināšanas mehānismus: realizējams priekšlikums būtu izveidot “fondu fondus” – uz šo iespēju Komisija norāda arī analīzē, kas ir pievienota priekšlikumam par šo regulu pārskatīšanu.

| 3.19. | Ļoti atzinīgi ir vērtējams priekšlikums samazināt ar reģistrāciju saistītās administratīvās izmaksas, it īpaši, ja mērķis ir novērst birokrātiskus šķēršļus, kas kavē Komisijas veicināto pasākumu pilnīgu attīstību; tas ļautu izvairīties no situācijas, ka piekļuves izmaksas attur potenciāli ieinteresētus ieguldītājus. Šiem ieguldītājiem vajadzētu spēt koncentrēties uz to uzņēmumu attīstības potenciālu, kuri iegūst piekļuvi riska kapitālam, nevis uz izmaksām, kas saistītas ar piekļuvi pārāk sarežģītai sistēmai. |
| --- | --- |

3.19.

Ļoti atzinīgi ir vērtējams priekšlikums samazināt ar reģistrāciju saistītās administratīvās izmaksas, it īpaši, ja mērķis ir novērst birokrātiskus šķēršļus, kas kavē Komisijas veicināto pasākumu pilnīgu attīstību; tas ļautu izvairīties no situācijas, ka piekļuves izmaksas attur potenciāli ieinteresētus ieguldītājus. Šiem ieguldītājiem vajadzētu spēt koncentrēties uz to uzņēmumu attīstības potenciālu, kuri iegūst piekļuvi riska kapitālam, nevis uz izmaksām, kas saistītas ar piekļuvi pārāk sarežģītai sistēmai.

| 3.20. | Tehniskais regulējums attiecībā uz pašu resursiem, kam jābūt ieguldītāju rīcībā, lai viņi varētu piekļūt fondiem, tiek pamatoti nodots tādai tehniskai iestādei kā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA). Tai ir vislabākās iespējas nodrošināt augstu regulējuma kvalitāti ļoti tehniskā jomā. EESK sagaida, ka šo sekundāro regulējumu regulas īstenošanai izstrādās dialogā ar ieinteresētajām personām un iesaistot sociālos partnerus, viņiem dodot iespēju iesniegt viedokli un piezīmes par teksta provizorisku versiju, arī attiecībā uz dažu pārmērīgi stingru noteikumu vienkāršošanu. |
| --- | --- |

3.20.

Tehniskais regulējums attiecībā uz pašu resursiem, kam jābūt ieguldītāju rīcībā, lai viņi varētu piekļūt fondiem, tiek pamatoti nodots tādai tehniskai iestādei kā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA). Tai ir vislabākās iespējas nodrošināt augstu regulējuma kvalitāti ļoti tehniskā jomā. EESK sagaida, ka šo sekundāro regulējumu regulas īstenošanai izstrādās dialogā ar ieinteresētajām personām un iesaistot sociālos partnerus, viņiem dodot iespēju iesniegt viedokli un piezīmes par teksta provizorisku versiju, arī attiecībā uz dažu pārmērīgi stingru noteikumu vienkāršošanu.

| 3.21. | EuVECA un EuSEF fondiem varētu būt īpaši nozīmīga loma ieguldījumu orientēšanā un klasificēšanā, jo īpaši tādās jomās kā inovācija, sociālā inovācija un vides ilgtspēja, ņemot vērā ES Komisijas attiecīgās prioritātes. Šajā saistībā varētu būt ļoti lietderīgi izveidot “garantiju fondus”, lai atbalstītu un veicinātu ieguldījumus jomās ar ļoti augstu vērtību sociālajā, nodarbinātības un vides aspektā; tos vajadzētu atbalstīt ar publiskiem līdzekļiem un vislabāk būtu pārvaldīt Eiropas līmenī. EESK nobeigumā uzsver, ka Eiropas Komisijai jāatbalsta vispusīgi uz attīstību orientēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt vispārējas un visaptverošas stratēģijas virzību, jo tikai ar atsevišķu pasākumu summu vairs nepietiek, lai uzlabotu Eiropas ekonomikas konkurētspēju aizvien sarežģītākā globālajā vidē. |
| --- | --- |

3.21.

EuVECA un EuSEF fondiem varētu būt īpaši nozīmīga loma ieguldījumu orientēšanā un klasificēšanā, jo īpaši tādās jomās kā inovācija, sociālā inovācija un vides ilgtspēja, ņemot vērā ES Komisijas attiecīgās prioritātes. Šajā saistībā varētu būt ļoti lietderīgi izveidot “garantiju fondus”, lai atbalstītu un veicinātu ieguldījumus jomās ar ļoti augstu vērtību sociālajā, nodarbinātības un vides aspektā; tos vajadzētu atbalstīt ar publiskiem līdzekļiem un vislabāk būtu pārvaldīt Eiropas līmenī. EESK nobeigumā uzsver, ka Eiropas Komisijai jāatbalsta vispusīgi uz attīstību orientēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt vispārējas un visaptverošas stratēģijas virzību, jo tikai ar atsevišķu pasākumu summu vairs nepietiek, lai uzlabotu Eiropas ekonomikas konkurētspēju aizvien sarežģītākā globālajā vidē.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  www.blackrock.com/corporate/en-mx/literature/whitepaper/bii-pricing-climate-risk-international.pdf

1

(2)  http://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2013/sdn1310.pdf

2

(3)  Priekšlikums balstās uz šādām notikušām atklātām sabiedriskām apspriešanām: apspriešana par zaļo grāmatu par kapitāla tirgu savienības izveidi (no 2015. gada 18. februāra līdz 2015. gada 13. maijam); apspriešana par Regulas (ES) Nr. 345/2013 un Regulas (ES) Nr. 346/2013 pārskatīšanu (no 2015. gada 30. septembra līdz 2016. gada 6. janvārim); apspriešana, izmantojot izpēti: ES tiesību akti finanšu pakalpojumu jomā (no 2015. gada 30. septembra līdz 2016. gada 31. janvārim) un attiecīgs tehnisks seminārs (2016. gada 27. janvārī).

3

(4)  OV C 191, 29.6.2012., 72. lpp.

4

(5)  OV C 229, 31.7.2012., 55. lpp.

5

(6)  OV C 133, 14.4.2016., 17. lpp.

6

(7)  Skatīt Itālijas Ekonomikas attīstības ministrijas ziņojumu, kur norādīts, ka ir ievērojami palielinājušies finanšu līdzekļi, ko mazās bankas un jo īpaši kooperatīvās bankas ir piešķīrušas novatoriskiem jaunuzņēmumiem (skaitļi turpmāk tekstā).

7

(8)  Piemēram, Itālijā kooperatīvās bankas (Banche di credito cooperativo – BCC), izmantojot savas valsts jumta organizāciju, ir izveidojušas enerģijas kopuzņēmumu Consorzio BCC Energia; tajā piedalās vairāk nekā 110 kooperatīvās aizdevumu bankas, un tas, izmantojot iepirkuma konkursu, brīvajā tirgū iepērk enerģiju, kas ražota tikai no atjaunojamiem energoresursiem, un par cenām, kas zemākas par 5–10 %. Enerģiju piedāvā arī kooperatīva biedriem un patērētājiem (mājsaimniecībām, uzņēmumiem, pašvaldībām) kopienās, kur attiecīgās kooperatīvās aizdevumu bankas darbojas.

8

Banche di credito cooperativo – BCC

Consorzio BCC Energia

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/53 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/53

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to līdz 2018.–2020. gadam”

(COM(2016) 557 final – 2016/0265 (COD))

(2017/C 075/10)

| Ziņotājs: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Petru Sorin DANDEA

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 15.9.2016.
  Eiropas Savienības Padome, 26.10.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. un 338. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 29.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 221/1/4 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 15.9.2016.

Eiropas Savienības Padome, 26.10.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. un 338. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

221/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK pozitīvi vērtē un atbalsta Komisijas iniciatīvu pagarināt pašreizējo Eiropas statistikas programmu (ESP) uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

1.1.

EESK pozitīvi vērtē un atbalsta Komisijas iniciatīvu pagarināt pašreizējo Eiropas statistikas programmu (ESP) uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam.

| 1.2. | EESK uzskata, ka politikas risinājums, kuram Komisija dod priekšroku, vienlaikus visprecīzāk atbilst statistikas datu lietotāju prasībām un ar tā palīdzību ir iespējams sagatavot politikas veidotājiem noderīgus statistikas produktus – tādējādi Eiropas pusgadam paredzētas politikas veidošanai viņiem būs pieejams konsekventāks statistikas atbalsts. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka politikas risinājums, kuram Komisija dod priekšroku, vienlaikus visprecīzāk atbilst statistikas datu lietotāju prasībām un ar tā palīdzību ir iespējams sagatavot politikas veidotājiem noderīgus statistikas produktus – tādējādi Eiropas pusgadam paredzētas politikas veidošanai viņiem būs pieejams konsekventāks statistikas atbalsts.

| 1.3. | EESK uzskata, ka pašreizējo produktu uzlabošanai un tādu jaunu produktu veidošanai, kas nepieciešami, lai būtu iespējams vērtēt ES attīstību pēc ANO ilgtspējīgas attīstības stratēģijas 17 mērķiem un 169 saistītajiem apakšmērķiem, būtu jākļūst par Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) prioritāti. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka pašreizējo produktu uzlabošanai un tādu jaunu produktu veidošanai, kas nepieciešami, lai būtu iespējams vērtēt ES attīstību pēc ANO ilgtspējīgas attīstības stratēģijas 17 mērķiem un 169 saistītajiem apakšmērķiem, būtu jākļūst par Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) prioritāti.

| 1.4. | EESK atgādina jau iepriekš izvirzītu priekšlikumu (1) un iesaka Komisijai izmantot izskatāmajā regulā doto iespēju pievienot noteikumus, kas paredzētu tāda statistikas datu meklēšanas rīka izveidi Savienības un dalībvalstu līmenī, kas dotu iespēju novērtēt brīvprātīgā darba radīto ekonomisko vērtību. EESK uzskata, ka metodoloģiskās pieejas pamatā ir jābūt SDO sagatavotajai Rokasgrāmatai, par brīvprātīgā darba novērtēšanu. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atgādina jau iepriekš izvirzītu priekšlikumu (1) un iesaka Komisijai izmantot izskatāmajā regulā doto iespēju pievienot noteikumus, kas paredzētu tāda statistikas datu meklēšanas rīka izveidi Savienības un dalībvalstu līmenī, kas dotu iespēju novērtēt brīvprātīgā darba radīto ekonomisko vērtību. EESK uzskata, ka metodoloģiskās pieejas pamatā ir jābūt SDO sagatavotajai Rokasgrāmatai, par brīvprātīgā darba novērtēšanu.

| 1.5. | EESK uzskata, ka to jauno statistikas produktu vidū, ko Komisija ierosinājusi globalizācijas noteikšanas nolūkā, būtu jāietver arī statistiskie apsekojumi, kas dotu iespēju noteikt, kādas ir pozitīvās un negatīvās sekas vienotajā tirgū, kā pārcelšana ietekmē ES darba tirgu, kādu spriedzi negodīga, uz lētu darbaspēku balstīta konkurence un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartu neievērošana atstāj uz darba tiesiskajām attiecībām, īpaši Eiropas rūpniecības un pakalpojumu sektorā. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka to jauno statistikas produktu vidū, ko Komisija ierosinājusi globalizācijas noteikšanas nolūkā, būtu jāietver arī statistiskie apsekojumi, kas dotu iespēju noteikt, kādas ir pozitīvās un negatīvās sekas vienotajā tirgū, kā pārcelšana ietekmē ES darba tirgu, kādu spriedzi negodīga, uz lētu darbaspēku balstīta konkurence un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartu neievērošana atstāj uz darba tiesiskajām attiecībām, īpaši Eiropas rūpniecības un pakalpojumu sektorā.

| 1.6. | EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam sākt izpētes darbu, lai sagatavotos tālākam sociālam apsekojumam ES līmenī. Šajā apsekojumā būtu jāiegūst arī dati par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērotību un spēju pastāvēt jaunos demogrāfiskos apstākļos. |
| --- | --- |

1.6.

EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam sākt izpētes darbu, lai sagatavotos tālākam sociālam apsekojumam ES līmenī. Šajā apsekojumā būtu jāiegūst arī dati par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērotību un spēju pastāvēt jaunos demogrāfiskos apstākļos.

| 1.7. | Ņemot vērā migrācijas plūsmu pastiprināšanos, EESK iesaka nekavējoties noteikt un novērst nepilnības statistikas apsekojumos par migrāciju un patvērumu. Sadarbībā ar valstu statistikas dienestiem šī programma ir pilnībā jāīsteno migrācijas datu integrēšanas jomā. |
| --- | --- |

1.7.

Ņemot vērā migrācijas plūsmu pastiprināšanos, EESK iesaka nekavējoties noteikt un novērst nepilnības statistikas apsekojumos par migrāciju un patvērumu. Sadarbībā ar valstu statistikas dienestiem šī programma ir pilnībā jāīsteno migrācijas datu integrēšanas jomā.

| 1.8. | EESK iesaka dalībvalstīm palielināt ieguldījumus Eiropas Statistikas sistēmas veidošanā, lai tā spētu apmierināt pieaugošo vajadzību pēc statistikas datiem un paātrināt to sagatavošanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

1.8.

EESK iesaka dalībvalstīm palielināt ieguldījumus Eiropas Statistikas sistēmas veidošanā, lai tā spētu apmierināt pieaugošo vajadzību pēc statistikas datiem un paātrināt to sagatavošanu un izplatīšanu.

| 1.9. | EESK atkārtoti pauž vairākos iepriekšējos atzinumos ietverto aicinājumu (2) apgādāt Eurostat un valstu statistikas iestādes ar spēcīgākiem personāla, finanšu un IT resursiem, kas nepieciešami, lai tās spētu pildīt arvien sarežģītākus uzdevumus, ko ietver augstas kvalitātes statistiskās informācijas sniegšana arvien īsākā laikā. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atkārtoti pauž vairākos iepriekšējos atzinumos ietverto aicinājumu (2) apgādāt Eurostat un valstu statistikas iestādes ar spēcīgākiem personāla, finanšu un IT resursiem, kas nepieciešami, lai tās spētu pildīt arvien sarežģītākus uzdevumus, ko ietver augstas kvalitātes statistiskās informācijas sniegšana arvien īsākā laikā.

| 1.10. | EESK iesaka parūpēties, lai tā darba rezultātā, ko Eiropas Komisija un Eiropas Statistikas sistēma iegulda statistikas datu kvalitātes uzlabošanā un jaunu statistikas produktu veidošanā, nesamērīgi nepalielinātos administratīvā slodze datu sniedzējiem, mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.10.

EESK iesaka parūpēties, lai tā darba rezultātā, ko Eiropas Komisija un Eiropas Statistikas sistēma iegulda statistikas datu kvalitātes uzlabošanā un jaunu statistikas produktu veidošanā, nesamērīgi nepalielinātos administratīvā slodze datu sniedzējiem, mājsaimniecībām vai uzņēmumiem.

| 1.11. | Tā kā sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas var sniegt būtisku ieguldījumu statistikas produktu uzlabošanā, nodrošinot to labāku atbilstību datu pieprasījumiem, EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest regulāru dialogu, kam būtu jānotiek starp statistikas datu lietotājiem un ESS. |
| --- | --- |

1.11.

Tā kā sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas var sniegt būtisku ieguldījumu statistikas produktu uzlabošanā, nodrošinot to labāku atbilstību datu pieprasījumiem, EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest regulāru dialogu, kam būtu jānotiek starp statistikas datu lietotājiem un ESS.

2.   Eiropas Komisijas regulas priekšlikums

| 2.1. | Ar Eiropas Komisijas regulas priekšlikumu (3) tiek grozīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

2.1.

Ar Eiropas Komisijas regulas priekšlikumu (3) tiek grozīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam, pagarinot to uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam.

| 2.2. | Regulā (EK) Nr. 223/2009 ir noteikts, ka Eiropas Statistikas programmai ir jānodrošina tiesiskais regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai laikposmam, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmai. Regula (ES) Nr. 99/2013 aptver tikai laikposmu no 2013. līdz 2017. gadam, savukārt daudzgadu finanšu shēmas darbība ilgst līdz 2020. gadam. Tāpēc Eiropas Statistikas programma ir jāpagarina līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

2.2.

Regulā (EK) Nr. 223/2009 ir noteikts, ka Eiropas Statistikas programmai ir jānodrošina tiesiskais regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai laikposmam, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmai. Regula (ES) Nr. 99/2013 aptver tikai laikposmu no 2013. līdz 2017. gadam, savukārt daudzgadu finanšu shēmas darbība ilgst līdz 2020. gadam. Tāpēc Eiropas Statistikas programma ir jāpagarina līdz 2020. gadam.

| 2.3. | Šā priekšlikuma mērķis ir pagarināt ESP uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam, kā arī sniegt finansiālu atbalstu, kas ESS ir vajadzīgs, lai tā varētu:






  — | sniegt augstas kvalitātes statistisko informāciju un novērst visneatliekamākos statistikas datu iztrūkumus, koncentrējoties uz vairākām prioritārajām jomām, kuras atspoguļo Komisijas 10 politiskās prioritātes, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Šā priekšlikuma mērķis ir pagarināt ESP uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam, kā arī sniegt finansiālu atbalstu, kas ESS ir vajadzīgs, lai tā varētu:

—

sniegt augstas kvalitātes statistisko informāciju un novērst visneatliekamākos statistikas datu iztrūkumus, koncentrējoties uz vairākām prioritārajām jomām, kuras atspoguļo Komisijas 10 politiskās prioritātes,

| — | veidot pastāvīgas spējas, kas nepieciešamas, lai ātrāk reaģētu uz jaunām vajadzībām un pielāgotu statistikas infrastruktūru jaunu datu avotu izmantošanai, |
| --- | --- |

—

veidot pastāvīgas spējas, kas nepieciešamas, lai ātrāk reaģētu uz jaunām vajadzībām un pielāgotu statistikas infrastruktūru jaunu datu avotu izmantošanai,

| — | nostiprināt partnerību gan ESS, gan ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu produktivitāti un ESS vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē. |
| --- | --- |

—

nostiprināt partnerību gan ESS, gan ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu produktivitāti un ESS vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē.

| 2.4. | Pēc ietekmes novērtējuma īstenošanas un apspriešanās ar ieinteresētajām personām (4) Komisija ir izvēlējusies dot priekšroku vienam no sākotnēji sagatavotajiem pieciem politikas risinājumiem. Izvēlētajam 2.c variantam būtu vislabvēlīgākā ietekme uz savlaicīgumu – tas paredz jaunas darbības, kas vērstas uz savlaicīguma uzlabošanu statistikai par nevienlīdzību, nabadzību un materiālo nenodrošinātību, kā arī enerģētikas un vides datiem. |
| --- | --- |

2.4.

Pēc ietekmes novērtējuma īstenošanas un apspriešanās ar ieinteresētajām personām (4) Komisija ir izvēlējusies dot priekšroku vienam no sākotnēji sagatavotajiem pieciem politikas risinājumiem. Izvēlētajam 2.c variantam būtu vislabvēlīgākā ietekme uz savlaicīgumu – tas paredz jaunas darbības, kas vērstas uz savlaicīguma uzlabošanu statistikai par nevienlīdzību, nabadzību un materiālo nenodrošinātību, kā arī enerģētikas un vides datiem.

| 2.5. | Lai programmu pagarinātu laikposmam no 2018. gada līdz 2020. gadam, ir piešķirti līdzekļi EUR 218,1 miljona apmērā. |
| --- | --- |

2.5.

Lai programmu pagarinātu laikposmam no 2018. gada līdz 2020. gadam, ir piešķirti līdzekļi EUR 218,1 miljona apmērā.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | Tā kā Eiropas Statistikas programmas aptvertais laikposms ir jāpieskaņo daudzgadu finanšu shēmas aptvertajam laikposmam, EESK pozitīvi vērtē un atbalsta Komisijas priekšlikumu pagarināt pašreizējo Eiropas statistikas programmu uz laikposmu no 2018. gada līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

3.1.

Tā kā Eiropas Statistikas programmas aptvertais laikposms ir jāpieskaņo daudzgadu finanšu shēmas aptvertajam laikposmam, EESK pozitīvi vērtē un atbalsta Komisijas priekšlikumu pagarināt pašreizējo Eiropas statistikas programmu uz laikposmu no 2018. gada līdz 2020. gadam.

| 3.2. | Politikas risinājums, kuram Komisija dod priekšroku, uzlabojot pašreizējos statistikas instrumentus un veidojot jaunus produktus, pilnveidos statistikas rādītāju atbilstību Komisijas desmit politiskajām prioritātēm. EESK uzskata, ka šis variants visprecīzāk atbilst statistikas datu lietotāju vēlmēm un ka tas palīdzēs veidot politikas veidotājiem noderīgus statistikas produktus – tādējādi Eiropas pusgadam paredzētas politikas veidošanai viņiem būs pieejams konsekventāks statistikas atbalsts. |
| --- | --- |

3.2.

Politikas risinājums, kuram Komisija dod priekšroku, uzlabojot pašreizējos statistikas instrumentus un veidojot jaunus produktus, pilnveidos statistikas rādītāju atbilstību Komisijas desmit politiskajām prioritātēm. EESK uzskata, ka šis variants visprecīzāk atbilst statistikas datu lietotāju vēlmēm un ka tas palīdzēs veidot politikas veidotājiem noderīgus statistikas produktus – tādējādi Eiropas pusgadam paredzētas politikas veidošanai viņiem būs pieejams konsekventāks statistikas atbalsts.

| 3.3. | EESK atbalsta iniciatīvu jauno statistikas produktu vidū iekļaut apsekojumus, ar kuriem, balstoties uz ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tiek vērtēti panākumi. Pašreizējo produktu uzlabošanai un tādu jaunu produktu veidošanai, kas nepieciešami, lai būtu iespējams vērtēt ES attīstību pēc ANO ilgtspējīgas attīstības stratēģijas 17 mērķiem un 169 saistītajiem apakšmērķiem, būtu jākļūst par Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) prioritāti. |
| --- | --- |

3.3.

EESK atbalsta iniciatīvu jauno statistikas produktu vidū iekļaut apsekojumus, ar kuriem, balstoties uz ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tiek vērtēti panākumi. Pašreizējo produktu uzlabošanai un tādu jaunu produktu veidošanai, kas nepieciešami, lai būtu iespējams vērtēt ES attīstību pēc ANO ilgtspējīgas attīstības stratēģijas 17 mērķiem un 169 saistītajiem apakšmērķiem, būtu jākļūst par Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) prioritāti.

| 3.4. | Ilgu laiku iekšzemes kopprodukts (IKP) bija tas statistikas rādītājs, ar kura palīdzību pasaules līmenī tika noteikta attīstība. Komisija 2009. gada paziņojumā (5) atzina, ka šim rādītājam piemīt trūkumi un ka ar to nav iespējams pareizi novērtēt sociālo un vides attīstību. EESK atkārto gan tolaik, gan vēlāk atzinumos (6) paustos priekšlikumus, jo uzskata, ka Komisijas regulas priekšlikuma kontekstā tie ir ļoti svarīgi. |
| --- | --- |

3.4.

Ilgu laiku iekšzemes kopprodukts (IKP) bija tas statistikas rādītājs, ar kura palīdzību pasaules līmenī tika noteikta attīstība. Komisija 2009. gada paziņojumā (5) atzina, ka šim rādītājam piemīt trūkumi un ka ar to nav iespējams pareizi novērtēt sociālo un vides attīstību. EESK atkārto gan tolaik, gan vēlāk atzinumos (6) paustos priekšlikumus, jo uzskata, ka Komisijas regulas priekšlikuma kontekstā tie ir ļoti svarīgi.

| 3.5. | EESK atgādina jau iepriekš izvirzītu priekšlikumu (7) un iesaka Komisijai izmantot izskatāmajā regulā doto iespēju pievienot noteikumus, kas paredzētu tāda statistikas datu meklēšanas rīka izveidi Savienības un dalībvalstu līmenī, kas dotu iespēju novērtēt brīvprātīgā darba radīto ekonomisko vērtību. Metodoloģiskās pieejas pamatā ir jābūt SDO sagatavotajai Rokasgrāmatai, par brīvprātīgā darba novērtēšanu. Tā ietver aprakstošu brīvprātīgā darba definīciju, kurā ir uzsvērtas trīs tā pamatiezīmes: brīvprātīgais darbs ietver produktīva darba raksturiezīmes, tas netiek atalgots, ir brīvprātīgs un netiek veikts brīvprātīgās personas mājsaimniecības labā. |
| --- | --- |

3.5.

EESK atgādina jau iepriekš izvirzītu priekšlikumu (7) un iesaka Komisijai izmantot izskatāmajā regulā doto iespēju pievienot noteikumus, kas paredzētu tāda statistikas datu meklēšanas rīka izveidi Savienības un dalībvalstu līmenī, kas dotu iespēju novērtēt brīvprātīgā darba radīto ekonomisko vērtību. Metodoloģiskās pieejas pamatā ir jābūt SDO sagatavotajai Rokasgrāmatai, par brīvprātīgā darba novērtēšanu. Tā ietver aprakstošu brīvprātīgā darba definīciju, kurā ir uzsvērtas trīs tā pamatiezīmes: brīvprātīgais darbs ietver produktīva darba raksturiezīmes, tas netiek atalgots, ir brīvprātīgs un netiek veikts brīvprātīgās personas mājsaimniecības labā.

| 3.6. | Nacionālajos kontos vairāk jāņem vērā sociālie un vides rādītāji. EESK mudina Komisiju pastiprināti rūpēties par šo jomu Eiropas Statistikas programmas ietvaros laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

3.6.

Nacionālajos kontos vairāk jāņem vērā sociālie un vides rādītāji. EESK mudina Komisiju pastiprināti rūpēties par šo jomu Eiropas Statistikas programmas ietvaros laikposmā no 2018. līdz 2020. gadam.

| 3.7. | EESK uzskata, ka to jauno statistikas produktu vidū, ko Komisija ierosinājusi globalizācijas noteikšanas nolūkā, būtu vēlams ietvert arī statistiskos apsekojumus, kas dotu iespēju noteikt, kādas ir pozitīvās un negatīvās sekas vienotajā tirgū, kā pārcelšana ietekmē ES darba tirgu, kādu spriedzi negodīga, uz lētu darbaspēku balstīta konkurence un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartu neievērošana atstāj uz darba tiesiskajām attiecībām, īpaši Eiropas rūpniecības un pakalpojumu sektorā. |
| --- | --- |

3.7.

EESK uzskata, ka to jauno statistikas produktu vidū, ko Komisija ierosinājusi globalizācijas noteikšanas nolūkā, būtu vēlams ietvert arī statistiskos apsekojumus, kas dotu iespēju noteikt, kādas ir pozitīvās un negatīvās sekas vienotajā tirgū, kā pārcelšana ietekmē ES darba tirgu, kādu spriedzi negodīga, uz lētu darbaspēku balstīta konkurence un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartu neievērošana atstāj uz darba tiesiskajām attiecībām, īpaši Eiropas rūpniecības un pakalpojumu sektorā.

| 3.8. | EESK uzskata, ka lietotāju uzticēšanās statistikas datiem varētu palielināties, ja dalībvalstu valdības īstenotu Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes (ESGAB) ieteikumu (8) izstrādāt saistības, lai nodrošinātu uzticēšanos statistikas datiem. |
| --- | --- |

3.8.

EESK uzskata, ka lietotāju uzticēšanās statistikas datiem varētu palielināties, ja dalībvalstu valdības īstenotu Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes (ESGAB) ieteikumu (8) izstrādāt saistības, lai nodrošinātu uzticēšanos statistikas datiem.

| 3.9. | EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam sākt izpētes darbu, lai sagatavotos tālākam sociālam apsekojumam ES līmenī. Ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanos, šajā apsekojumā būtu jāiever arī dati par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērotību un to spēju pastāvēt jaunajos demogrāfiskajos apstākļos. Būtu nekavējoties jānosaka un jānovērš nepilnības statistikas apsekojumos par migrāciju un patvērumu. |
| --- | --- |

3.9.

EESK piekrīt Komisijas priekšlikumam sākt izpētes darbu, lai sagatavotos tālākam sociālam apsekojumam ES līmenī. Ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanos, šajā apsekojumā būtu jāiever arī dati par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērotību un to spēju pastāvēt jaunajos demogrāfiskajos apstākļos. Būtu nekavējoties jānosaka un jānovērš nepilnības statistikas apsekojumos par migrāciju un patvērumu.

| 3.10. | EESK atkārtoti pauž vairākos iepriekšējos atzinumos (9) ietverto aicinājumu apgādāt Eurostat un valstu statistikas iestādes ar labākiem personāla, finanšu un informātikas resursiem, kas nepieciešami, lai tās spētu pildīt arvien sarežģītākus uzdevumus, ko ietver augstas kvalitātes statistikas informācijas sniegšana arvien īsākā laikā. EESK iesaka dalībvalstīm palielināt ieguldījumus Eiropas Statistikas sistēmas veidošanā, lai tā spētu apmierināt pieaugošo vajadzību pēc statistikas datiem un paātrināt to sagatavošanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

3.10.

EESK atkārtoti pauž vairākos iepriekšējos atzinumos (9) ietverto aicinājumu apgādāt Eurostat un valstu statistikas iestādes ar labākiem personāla, finanšu un informātikas resursiem, kas nepieciešami, lai tās spētu pildīt arvien sarežģītākus uzdevumus, ko ietver augstas kvalitātes statistikas informācijas sniegšana arvien īsākā laikā. EESK iesaka dalībvalstīm palielināt ieguldījumus Eiropas Statistikas sistēmas veidošanā, lai tā spētu apmierināt pieaugošo vajadzību pēc statistikas datiem un paātrināt to sagatavošanu un izplatīšanu.

| 3.11. | EESK iesaka parūpēties, lai tā darba rezultātā, ko Eiropas Komisija un Eiropas Statistikas sistēma iegulda statistikas datu kvalitātes uzlabošanā un jaunu statistikas produktu veidošanā, būtiski nepalielinātos administratīvā slodze datu sniedzējiem, mājsaimniecībām vai uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.11.

EESK iesaka parūpēties, lai tā darba rezultātā, ko Eiropas Komisija un Eiropas Statistikas sistēma iegulda statistikas datu kvalitātes uzlabošanā un jaunu statistikas produktu veidošanā, būtiski nepalielinātos administratīvā slodze datu sniedzējiem, mājsaimniecībām vai uzņēmumiem.

| 3.12. | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu par regulāra dialoga ieviešanu starp datu lietotājiem un ESS. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas var sniegt būtisku ieguldījumu statistikas produktu uzlabošanā un panākt, lai tie būtu piemērotāki datu pieprasītājiem. ESGAB savā 2016. gada ziņojumā ir paudusi ierosinājumu, kas vērsts uz šā mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.12.

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu par regulāra dialoga ieviešanu starp datu lietotājiem un ESS. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas var sniegt būtisku ieguldījumu statistikas produktu uzlabošanā un panākt, lai tie būtu piemērotāki datu pieprasītājiem. ESGAB savā 2016. gada ziņojumā ir paudusi ierosinājumu, kas vērsts uz šā mērķa sasniegšanu.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Sk. EESK atzinumu “Statistikas instrumenti brīvprātīgā darba novērtēšanai” (OV C 170, 5.6.2014, 11.. lpp.).

1

(2)  Sk. EESK atzinumu par tematu “Kopienas statistikas programma no 2008. līdz 2012. gadam” (OV C 175, 27.7.2007., 8. lpp.).

2

(3)  COM(2016) 557 final.

3

(4)  Apspriedes notika laikā no 2015. gada 23. jūlija līdz 15. oktobrim, izmantojot tiešsaistes platformu “Jūsu balss Eiropā”, un tika izziņotas ar Eurostat saziņas kanālu un valsts statistikas iestāžu (VSI) starpniecību.

4

Eurostat

(5)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “IKP un ne tikai: progresa novērtējums mainīgā pasaulē”, COM(2009) 433 galīgā redakcija.

5

(6)  Sk. EESK atzinumu “IKP un ne tikai. Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība papildu rādītāju izvēlē” (OV C 181, 21.6.2012., 14. lpp.) un “IKP un ne tikai. Progresa novērtējums mainīgā pasaulē” (OV C 18, 19.1.2011., 64. lpp .).

6

(7)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/34693/7723121/ESGAB+Annual+Report+2016

8

(9)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

9

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/57

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu”

(COM(2016) 597 final – 2016/0276 (COD))

(2017/C 075/11)

| Ziņotājs: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Alberto MAZZOLA

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padomē 26.9.2016. un Eiropas Parlamentā 3.10.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 172., 173., 175. un 182. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 29.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 15.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 172/0/3 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padomē 26.9.2016. un Eiropas Parlamentā 3.10.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 172., 173., 175. un 182. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

29.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

15.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

172/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu paredzēt ilgāku termiņu un palielināt finansējumu Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (ESIF) un piekrīt tās mērķim un tās nozīmīgumam, lai nodrošinātu stabilitāti un noteiktību investoriem un projektu virzītājiem. Komiteja atbalsta arī ESIF termiņu pagarināšanu un finanšu līdzekļu apjoma palielināšanu nolūkā iekļaut vēl ilgāka termiņa perspektīvas, lai nodrošinātu ESIF līdzdalības sistemātiskumu un nepārtrauktību. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu paredzēt ilgāku termiņu un palielināt finansējumu Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (ESIF) un piekrīt tās mērķim un tās nozīmīgumam, lai nodrošinātu stabilitāti un noteiktību investoriem un projektu virzītājiem. Komiteja atbalsta arī ESIF termiņu pagarināšanu un finanšu līdzekļu apjoma palielināšanu nolūkā iekļaut vēl ilgāka termiņa perspektīvas, lai nodrošinātu ESIF līdzdalības sistemātiskumu un nepārtrauktību.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē pozitīvos rezultātus, kas gūti ESIF darbības pirmajā gadā, nekavējoties mobilizējot prognozēto investīciju vērtību, un uzskata, ka īpaši veiksmīga ir MVU “ieguldījumu klase”. Komitejas Vienotā tirgus novērošanas centram, izmantojot ietekmes rādītājus, būtu jāveic ESIF izmantošanas MVU vajadzībām pastāvīga uzraudzība. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē pozitīvos rezultātus, kas gūti ESIF darbības pirmajā gadā, nekavējoties mobilizējot prognozēto investīciju vērtību, un uzskata, ka īpaši veiksmīga ir MVU “ieguldījumu klase”. Komitejas Vienotā tirgus novērošanas centram, izmantojot ietekmes rādītājus, būtu jāveic ESIF izmantošanas MVU vajadzībām pastāvīga uzraudzība.

| 1.3. | Komiteja uzskata, ka ESIF 2.0 būtu jātiecas uz vēl lielāku privātā kapitāla piesaisti, pārsniedzot pirmajā gadā sasniegtos 62 %. Tādēļ Komiteja ierosina rūpīgi apsvērt darbības jomas paplašināšanu, papildus bankām attiecinot to arī uz citām finanšu darbības nozarēm, proti, obligāciju tirgu un apdrošināšanas un pensiju fondiem. Būtiska loma investīcijās varētu būt Eiropas un starptautiskajiem apdrošināšanas un pensiju fondiem. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja uzskata, ka ESIF 2.0 būtu jātiecas uz vēl lielāku privātā kapitāla piesaisti, pārsniedzot pirmajā gadā sasniegtos 62 %. Tādēļ Komiteja ierosina rūpīgi apsvērt darbības jomas paplašināšanu, papildus bankām attiecinot to arī uz citām finanšu darbības nozarēm, proti, obligāciju tirgu un apdrošināšanas un pensiju fondiem. Būtiska loma investīcijās varētu būt Eiropas un starptautiskajiem apdrošināšanas un pensiju fondiem.

| 1.4. | EESK uzsver, cik svarīgi ir saglabāt uzsvaru uz tirgu, nopietni apsverot nodarbinātības aspektus un ESIF sociālo ietekmi, pastiprinot ESIF papildvērtību ar citiem ES instrumentiem un EIB parasto darbību. EESK pauž nožēlu, ka ESIF nenodrošina līdzekļu ieguldīšanu valstīs, kurās ir vislielākās vajadzības. Komiteja aicina izmantot ESIF, lai nodrošinātu ģeogrāfiski līdzsvarotu pārklājumu visā ES, ņemot vērā katras valsts vispārējo saimniecisko darbību, jaunu darbvietu radīšanu un minētās iniciatīvas uz pieprasījumu un uz tirgu orientēto raksturu, iepriekš nenosakot kvotas un nodrošinot pietiekamu elastību starp sektoriem, kuros to izmanto. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzsver, cik svarīgi ir saglabāt uzsvaru uz tirgu, nopietni apsverot nodarbinātības aspektus un ESIF sociālo ietekmi, pastiprinot ESIF papildvērtību ar citiem ES instrumentiem un EIB parasto darbību. EESK pauž nožēlu, ka ESIF nenodrošina līdzekļu ieguldīšanu valstīs, kurās ir vislielākās vajadzības. Komiteja aicina izmantot ESIF, lai nodrošinātu ģeogrāfiski līdzsvarotu pārklājumu visā ES, ņemot vērā katras valsts vispārējo saimniecisko darbību, jaunu darbvietu radīšanu un minētās iniciatīvas uz pieprasījumu un uz tirgu orientēto raksturu, iepriekš nenosakot kvotas un nodrošinot pietiekamu elastību starp sektoriem, kuros to izmanto.

| 1.5. | Komiteja uzskata, ka ESIF 2.0 būtu jāvērš sava intervence uz tādām nākotnes nozarēm kā, piemēram, “Rūpniecība 4.0”, viedi enerģētikas, digitālās un transporta infrastruktūras tīkli un vides aizsardzība, pārrobežu projekti, tostarp arī liela mēroga Eiropas projekti nozarēs, kas dod vislielāko IKP pieaugumu ekonomikā, pamatojoties uz iespējamo ieguldījumu apjomu un vienlaikus neaizmirstot par lauksaimniecību, lai maksimāli palielinātu ietekmi uz izaugsmi un nodarbinātību, tostarp paredzot arī iespēju piekļuvei citiem ES fondiem, kā arī iekļaujot divējāda lietojuma tehnoloģijas, kuras attiecināmas uz drošības un aizsardzības nozarēm, un attiecīgi grozot to nozaru sarakstu, kas nav iekļautas EIB darbības jomā. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja uzskata, ka ESIF 2.0 būtu jāvērš sava intervence uz tādām nākotnes nozarēm kā, piemēram, “Rūpniecība 4.0”, viedi enerģētikas, digitālās un transporta infrastruktūras tīkli un vides aizsardzība, pārrobežu projekti, tostarp arī liela mēroga Eiropas projekti nozarēs, kas dod vislielāko IKP pieaugumu ekonomikā, pamatojoties uz iespējamo ieguldījumu apjomu un vienlaikus neaizmirstot par lauksaimniecību, lai maksimāli palielinātu ietekmi uz izaugsmi un nodarbinātību, tostarp paredzot arī iespēju piekļuvei citiem ES fondiem, kā arī iekļaujot divējāda lietojuma tehnoloģijas, kuras attiecināmas uz drošības un aizsardzības nozarēm, un attiecīgi grozot to nozaru sarakstu, kas nav iekļautas EIB darbības jomā.

| 1.6. | EESK iesaka stiprināt Eiropas Investīciju konsultāciju centru (EIKC), kuram vajadzētu pastiprināt savu darbību dažādās valstīs un jo īpaši proaktīvi darboties vismazāk attīstītajos reģionos, stiprināt valstu attīstību veicinošo banku lomu, kā arī veidot teritoriālas platformas palīdzības sniegšanai. Būtu jāapsver arī iespēja izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai vienmērīgi un bez birokrātiskiem šķēršļiem līdzfinansētu ESIF projektus un lai nodrošinātu labāku dialogu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām. |
| --- | --- |

1.6.

EESK iesaka stiprināt Eiropas Investīciju konsultāciju centru (EIKC), kuram vajadzētu pastiprināt savu darbību dažādās valstīs un jo īpaši proaktīvi darboties vismazāk attīstītajos reģionos, stiprināt valstu attīstību veicinošo banku lomu, kā arī veidot teritoriālas platformas palīdzības sniegšanai. Būtu jāapsver arī iespēja izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai vienmērīgi un bez birokrātiskiem šķēršļiem līdzfinansētu ESIF projektus un lai nodrošinātu labāku dialogu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

| 1.7. | EESK aicina pastiprināt sociālo dimensiju ESIF izmantošanā, piemēram, izglītībā, apmācībā un profesionālajā apmācībā prasmju apgūšanai, mūžizglītībā, kultūras un radošo nozaru, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu, sociālo mājokļu un bērnu aprūpes, tūrisma un vides aizsardzības infrastruktūras attīstīšanā. Ar Investīciju plānu Eiropai būtu noteikti jāatbalsta COP 21 saistības. |
| --- | --- |

1.7.

EESK aicina pastiprināt sociālo dimensiju ESIF izmantošanā, piemēram, izglītībā, apmācībā un profesionālajā apmācībā prasmju apgūšanai, mūžizglītībā, kultūras un radošo nozaru, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu, sociālo mājokļu un bērnu aprūpes, tūrisma un vides aizsardzības infrastruktūras attīstīšanā. Ar Investīciju plānu Eiropai būtu noteikti jāatbalsta COP 21 saistības.

| 1.8. | EESK iesaka palielināt informētību par ESIF finansējumu, izmantojot plaša informācijas kampaņu vietējā līmenī visā Savienībā, nodrošināt, ka saistībā ar ESIF finansētajām iniciatīvām, jo īpaši MVU paredzētajām, tiek izmantots ESIF logotips, un stiprināt dialogu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām. |
| --- | --- |

1.8.

EESK iesaka palielināt informētību par ESIF finansējumu, izmantojot plaša informācijas kampaņu vietējā līmenī visā Savienībā, nodrošināt, ka saistībā ar ESIF finansētajām iniciatīvām, jo īpaši MVU paredzētajām, tiek izmantots ESIF logotips, un stiprināt dialogu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

| 1.9. | Ņemot vērā ESIF veiksmīgas darbības nozīmīgumu pilsoniskajai sabiedrībai un visam Eiropas zīmolam, Komiteja prasa ar to regulāri konsultēties, lai izstrādātu informācijas ziņojumus par finanšu un investīciju operācijām un garantiju fonda darbību. Īpaša uzmanība būs pievērsta darbvietu radīšanai, ietekmei uz vidi, kā arī neatkarīgu ekspertu veiktam novērtējumam par ESIF regulas piemērošanu un izmaiņām, minētajā novērtējumā izmantojot skaidrus sociālekonomiskus un vides rādītājus un precizējot šās iniciatīvas papildvērtību. |
| --- | --- |

1.9.

Ņemot vērā ESIF veiksmīgas darbības nozīmīgumu pilsoniskajai sabiedrībai un visam Eiropas zīmolam, Komiteja prasa ar to regulāri konsultēties, lai izstrādātu informācijas ziņojumus par finanšu un investīciju operācijām un garantiju fonda darbību. Īpaša uzmanība būs pievērsta darbvietu radīšanai, ietekmei uz vidi, kā arī neatkarīgu ekspertu veiktam novērtējumam par ESIF regulas piemērošanu un izmaiņām, minētajā novērtējumā izmantojot skaidrus sociālekonomiskus un vides rādītājus un precizējot šās iniciatīvas papildvērtību.

| 1.10. | Ņemot vērā sociālo ieguldījumu daudzējādo pozitīvo ietekmi, jo sevišķi uz darba tirgu un publiskajām finansēm, EESK uzskata, ka papildus būtu jāapsver, kā izveidot saikni starp “Junkera plānu 2” un sociālo ieguldījumu paketes mērķiem. |
| --- | --- |

1.10.

Ņemot vērā sociālo ieguldījumu daudzējādo pozitīvo ietekmi, jo sevišķi uz darba tirgu un publiskajām finansēm, EESK uzskata, ka papildus būtu jāapsver, kā izveidot saikni starp “Junkera plānu 2” un sociālo ieguldījumu paketes mērķiem.

2.   ESIF attīstība: pašreizējais stāvoklis

| 2.1. | Eiropadome 2016. gada 28. jūnijā secināja, ka “Investīciju plāns Eiropai, jo īpaši Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), jau ir devis konkrētus rezultātus un ir būtisks solis, lai palīdzētu piesaistīt privātās investīcijas, vienlaikus viedi izmantojot ierobežotos budžeta resursus.” |
| --- | --- |

2.1.

Eiropadome 2016. gada 28. jūnijā secināja, ka “Investīciju plāns Eiropai, jo īpaši Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), jau ir devis konkrētus rezultātus un ir būtisks solis, lai palīdzētu piesaistīt privātās investīcijas, vienlaikus viedi izmantojot ierobežotos budžeta resursus.”

| 2.2. | Tā kā Investīciju plāns Eiropai tika iesniegts 2014. gada novembrī, zināmā mērā ir sākusi atjaunoties uzticēšanās ekonomikai un izaugsmei. Tomēr vēl joprojām ir 22 miljoni bezdarbnieku, ieguldījumu apjoms joprojām ir par 15 % mazāks nekā pirms krīzes 2008. gadā un vēl ik gadu būs nepieciešami ieguldījumi EUR 300 miljardu apmērā, lai atgrieztos pirmskrīzes līmenī. Savienībā ceturto gadu notiek mērena atveseļošanās, un IKP 2015. gadā ir pieaudzis par 2 %; neskatoties uz to, ka lielāku investīciju projektu makroekonomiskā ietekme nav tūlītēja, investīciju plānam jau ir būtiski rezultāti. |
| --- | --- |

2.2.

Tā kā Investīciju plāns Eiropai tika iesniegts 2014. gada novembrī, zināmā mērā ir sākusi atjaunoties uzticēšanās ekonomikai un izaugsmei. Tomēr vēl joprojām ir 22 miljoni bezdarbnieku, ieguldījumu apjoms joprojām ir par 15 % mazāks nekā pirms krīzes 2008. gadā un vēl ik gadu būs nepieciešami ieguldījumi EUR 300 miljardu apmērā, lai atgrieztos pirmskrīzes līmenī. Savienībā ceturto gadu notiek mērena atveseļošanās, un IKP 2015. gadā ir pieaudzis par 2 %; neskatoties uz to, ka lielāku investīciju projektu makroekonomiskā ietekme nav tūlītēja, investīciju plānam jau ir būtiski rezultāti.

| 2.3. | ESIF pirmajā darbības gadā ir pierādījusies sākotnējā plāna stabilitāte; ESIF, ko īsteno un līdzsponsorē EIB grupa, patlaban virzās uz to, lai sasniegtu mērķi mobilizēt vismaz EUR 315 miljardus papildu investīciju reālajā ekonomikā līdz 2018. gada vidum. Pirmajā minētajā gadā apstiprināto darījumu vērtība pārsniedza EUR 115 miljardus; 62 % no tiem finansēja privātie investori – 2016. gada 15. novembrī tie ir EUR 154 miljardi un 49 % no paredzamā kopapjoma (1). |
| --- | --- |

2.3.

ESIF pirmajā darbības gadā ir pierādījusies sākotnējā plāna stabilitāte; ESIF, ko īsteno un līdzsponsorē EIB grupa, patlaban virzās uz to, lai sasniegtu mērķi mobilizēt vismaz EUR 315 miljardus papildu investīciju reālajā ekonomikā līdz 2018. gada vidum. Pirmajā minētajā gadā apstiprināto darījumu vērtība pārsniedza EUR 115 miljardus; 62 % no tiem finansēja privātie investori – 2016. gada 15. novembrī tie ir EUR 154 miljardi un 49 % no paredzamā kopapjoma (1).

| 2.4. | Apgūšana tirgū īpaši strauji ir notikusi mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) klasē, kur ESIF rezultāti krietni pārsniedz gaidītos; tādēļ spēkā esošās Regulas (ES) 2015/1017 parametru ietvaros 2016. gada jūlijā MVU klase tika palielināta par EUR 500 miljoniem. Pirmā gada beigās darījumi, kas sniedz labumu MVU, bija apstiprināti vairāk nekā EUR 47 miljardu apmērā – 64 % no visos trijos gados paredzētā. |
| --- | --- |

2.4.

Apgūšana tirgū īpaši strauji ir notikusi mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) klasē, kur ESIF rezultāti krietni pārsniedz gaidītos; tādēļ spēkā esošās Regulas (ES) 2015/1017 parametru ietvaros 2016. gada jūlijā MVU klase tika palielināta par EUR 500 miljoniem. Pirmā gada beigās darījumi, kas sniedz labumu MVU, bija apstiprināti vairāk nekā EUR 47 miljardu apmērā – 64 % no visos trijos gados paredzētā.

| 2.5. | ESIF, kas ir Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas kopīga iniciatīva, bet ar savu pārvaldību, palīdz finansēt arī inovācijas un infrastruktūras projektus vairākās nozarēs – 2016. gada 15. novembrī stāvoklis ir šāds: pētniecībā un izstrādē (20 %), enerģētikā (22 %), digitalizācijā (12 %), transportā (7 %), vides un resursu efektīvā izmantošanā (4 %) un sociālajā infrastruktūrā (4 %). |
| --- | --- |

2.5.

ESIF, kas ir Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas kopīga iniciatīva, bet ar savu pārvaldību, palīdz finansēt arī inovācijas un infrastruktūras projektus vairākās nozarēs – 2016. gada 15. novembrī stāvoklis ir šāds: pētniecībā un izstrādē (20 %), enerģētikā (22 %), digitalizācijā (12 %), transportā (7 %), vides un resursu efektīvā izmantošanā (4 %) un sociālajā infrastruktūrā (4 %).

| 2.6. | Komiteja atzinīgi novērtēja Investīciju plāna Eiropai uzsākšanu un “toņa maiņu, virzoties prom no taupības pasākumiem un fiskālās konsolidācijas”. Tā uzsvēra, ka “investīciju plāns ir solis pareizajā virzienā, taču rodas virkne nopietnu jautājumu par tā lielumu salīdzinājumā ar Eiropas milzīgajām ieguldījumu vajadzībām, paredzamo augsto sviras efekta pakāpi, piemērotu investīciju projektu iespējamo plūsmu, MVU iesaistīšanu – īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem – un par plāna grafiku” (2). EESK tomēr pauž nožēlu, ka ESIF nenodrošināja līdzekļu ieguldīšanu valstīs ar vislielākajām vajadzībām; dalībvalstis, kurās piemēro pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu, nevar piemērot elastīguma iespējas (Ecofin 2012 un Ecofin 2014). |
| --- | --- |

2.6.

Komiteja atzinīgi novērtēja Investīciju plāna Eiropai uzsākšanu un “toņa maiņu, virzoties prom no taupības pasākumiem un fiskālās konsolidācijas”. Tā uzsvēra, ka “investīciju plāns ir solis pareizajā virzienā, taču rodas virkne nopietnu jautājumu par tā lielumu salīdzinājumā ar Eiropas milzīgajām ieguldījumu vajadzībām, paredzamo augsto sviras efekta pakāpi, piemērotu investīciju projektu iespējamo plūsmu, MVU iesaistīšanu – īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem – un par plāna grafiku” (2). EESK tomēr pauž nožēlu, ka ESIF nenodrošināja līdzekļu ieguldīšanu valstīs ar vislielākajām vajadzībām; dalībvalstis, kurās piemēro pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvo daļu, nevar piemērot elastīguma iespējas (Ecofin 2012 un Ecofin 2014).

| 2.7. | Uzklausīšanas sanāksmē, kas notika 2016. gada 10. novembrī, Komiteja uzklausīja sociālo partneru un organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju galvenokārt pozitīvo pieredzi un viedokļus par ESIF. |
| --- | --- |

2.7.

Uzklausīšanas sanāksmē, kas notika 2016. gada 10. novembrī, Komiteja uzklausīja sociālo partneru un organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju galvenokārt pozitīvo pieredzi un viedokļus par ESIF.

3.   Komisijas priekšlikumi

| 3.1. | Komisija ierosina pagarināt ESIF darbības termiņu par diviem gadiem – līdz 2020. gadam – un palielināt ES garantiju no EUR 16 miljardiem uz EUR 26 miljardiem, kā arī EIB ieguldījumu no EUR 5 miljardiem uz EUR 7,5 miljardiem, lai ESIF darbības termiņā radītu ieguldījumus aptuveni EUR 500 miljardu apmērā. Lai to panāktu, Komisija ierosina palielināt garantiju fondu par EUR 1,1 miljardu, sasniedzot EUR 9,1 miljardu. Šis palielinājums galvenokārt tiks finansēts no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) līdzekļiem un EIB ieņēmumiem, kas saistīti ar ESIF darbību. |
| --- | --- |

3.1.

Komisija ierosina pagarināt ESIF darbības termiņu par diviem gadiem – līdz 2020. gadam – un palielināt ES garantiju no EUR 16 miljardiem uz EUR 26 miljardiem, kā arī EIB ieguldījumu no EUR 5 miljardiem uz EUR 7,5 miljardiem, lai ESIF darbības termiņā radītu ieguldījumus aptuveni EUR 500 miljardu apmērā. Lai to panāktu, Komisija ierosina palielināt garantiju fondu par EUR 1,1 miljardu, sasniedzot EUR 9,1 miljardu. Šis palielinājums galvenokārt tiks finansēts no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) līdzekļiem un EIB ieņēmumiem, kas saistīti ar ESIF darbību.

| 3.2. | ESIF 2.0 daudzgadu stratēģiskie mērķi, lai atbalstītu ieguldījumus izaugsmei, saskaņā ar ES budžetu ir izstrādāti šādām prioritārām nozarēm:






  — | stratēģiskā infrastruktūra (investīcijas digitālajā un enerģētikas jomā saskaņā ar ES politiku), |
| --- | --- | --- |

3.2.

ESIF 2.0 daudzgadu stratēģiskie mērķi, lai atbalstītu ieguldījumus izaugsmei, saskaņā ar ES budžetu ir izstrādāti šādām prioritārām nozarēm:

—

stratēģiskā infrastruktūra (investīcijas digitālajā un enerģētikas jomā saskaņā ar ES politiku),

| — | transporta infrastruktūra rūpniecības centros, vide, izglītība, pētniecība un inovācija, |
| --- | --- |

—

transporta infrastruktūra rūpniecības centros, vide, izglītība, pētniecība un inovācija,

| — | investīcijas, kas veicina nodarbinātību, jo īpaši, izmantojot MVU finansējumu un pasākumus attiecībā uz jauniešu nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

investīcijas, kas veicina nodarbinātību, jo īpaši, izmantojot MVU finansējumu un pasākumus attiecībā uz jauniešu nodarbinātību,

| — | cilvēkkapitāls, kultūra un veselība. |
| --- | --- |

—

cilvēkkapitāls, kultūra un veselība.

| 3.3. | Eiropas Komisija uzskata, ka ar šo iniciatīvu būtu jādod iespēja EIB un ESIF veikt lielāka apjoma finansēšanas un investīciju operācijas minētajās jomās, un attiecībā uz EIB – pateicoties ES garantijai, ko tā saņem, atbalstīt riskantākus, bet ekonomiski ilgtspējīgus projektus. Daudzkāršojošā ietekme no ES garantijas EUR 1 spēj radīt projektos investētus EUR 15, kas kopumā ir vismaz līdz EUR 500 miljardi no šodienas līdz pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas beigām. |
| --- | --- |

3.3.

Eiropas Komisija uzskata, ka ar šo iniciatīvu būtu jādod iespēja EIB un ESIF veikt lielāka apjoma finansēšanas un investīciju operācijas minētajās jomās, un attiecībā uz EIB – pateicoties ES garantijai, ko tā saņem, atbalstīt riskantākus, bet ekonomiski ilgtspējīgus projektus. Daudzkāršojošā ietekme no ES garantijas EUR 1 spēj radīt projektos investētus EUR 15, kas kopumā ir vismaz līdz EUR 500 miljardi no šodienas līdz pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas beigām.

| 3.4. | Galvenās izmaiņas, ko Komisija ierosina attiecībā uz Regulu (ES) 2015/1017, ir šādas:






  — | nostiprināt papildvērtību projektiem, tostarp pārrobežu infrastruktūras projektiem un ar tiem saistītiem pakalpojumiem, kuri ir īpaši identificēti kā tādi, kas nodrošina papildvērtību, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Galvenās izmaiņas, ko Komisija ierosina attiecībā uz Regulu (ES) 2015/1017, ir šādas:

—

nostiprināt papildvērtību projektiem, tostarp pārrobežu infrastruktūras projektiem un ar tiem saistītiem pakalpojumiem, kuri ir īpaši identificēti kā tādi, kas nodrošina papildvērtību,

| — | pastiprināt ESIF apgūšanu mazāk attīstītos un/vai pārejas reģionos un atvieglot Eiropas strukturālo un investīciju (ESI) fondu, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta apvienošanu ar ESIF atbalstu, |
| --- | --- |

—

pastiprināt ESIF apgūšanu mazāk attīstītos un/vai pārejas reģionos un atvieglot Eiropas strukturālo un investīciju (ESI) fondu, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta apvienošanu ar ESIF atbalstu,

| — | atbalsts mazāk attīstītiem reģioniem un pārejas reģioniem, iekļaujot skaidru atsauci uz nozari, kas citādi netiktu iekļauta vispārējos mērķos, |
| --- | --- |

—

atbalsts mazāk attīstītiem reģioniem un pārejas reģioniem, iekļaujot skaidru atsauci uz nozari, kas citādi netiktu iekļauta vispārējos mērķos,

| — | lielāka uzmanība projektiem, kas palīdz sasniegt COP 21mērķus un prioritātes saistībā ar klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

lielāka uzmanība projektiem, kas palīdz sasniegt COP 21mērķus un prioritātes saistībā ar klimata pārmaiņām,

| — | iespēja iekļaut ESIF ar aizsardzību saistītus investīciju projektus, ņemot vērā ievērojamo ekonomikas multiplikatora efektu, |
| --- | --- |

—

iespēja iekļaut ESIF ar aizsardzību saistītus investīciju projektus, ņemot vērā ievērojamo ekonomikas multiplikatora efektu,

| — | veicināt ESIF nozaru un ģeogrāfiskās diversifikācijas mērķus, vienlaikus saglabājot tirgus nozīmi, |
| --- | --- |

—

veicināt ESIF nozaru un ģeogrāfiskās diversifikācijas mērķus, vienlaikus saglabājot tirgus nozīmi,

| — | ESIF pārvaldības procesa lielāka pārredzamība. |
| --- | --- |

—

ESIF pārvaldības procesa lielāka pārredzamība.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1. | EESK atzinīgi vērtē un stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu paredzēt ilgāku termiņu un palielināt finansējumu Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (ESIF) un piekrīt tās mērķim un tās nozīmīgumam, lai veicinātu investīciju attīstību Eiropas Savienībā. Komiteja atkārtoti pauž savu nostāju (3) par to, ka vajadzīgs Eiropas izaugsmes un nodarbinātības plāns, kurā iekļauts vērienīgāks ESIF kopā ar citām Kopienas izaugsmes programmām, jo īpaši programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un struktūrfondiem. EESK atbalsta citu ES fondu izmantošanu, lai finansiāli atbalstītu investīciju garantiju attiecīgajās nozarēs. |
| --- | --- |

4.1.

EESK atzinīgi vērtē un stingri atbalsta Komisijas iniciatīvu paredzēt ilgāku termiņu un palielināt finansējumu Eiropas Stratēģisko investīciju fondam (ESIF) un piekrīt tās mērķim un tās nozīmīgumam, lai veicinātu investīciju attīstību Eiropas Savienībā. Komiteja atkārtoti pauž savu nostāju (3) par to, ka vajadzīgs Eiropas izaugsmes un nodarbinātības plāns, kurā iekļauts vērienīgāks ESIF kopā ar citām Kopienas izaugsmes programmām, jo īpaši programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un struktūrfondiem. EESK atbalsta citu ES fondu izmantošanu, lai finansiāli atbalstītu investīciju garantiju attiecīgajās nozarēs.

| 4.2. | Ņemot vērā to nozīmi un potenciālu attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību, šīs dotāciju programmas, kā arī publiskie ieguldījumi ir jāsaglabā un nedrīkst mazināt to specifiskumu. |
| --- | --- |

4.2.

Ņemot vērā to nozīmi un potenciālu attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību, šīs dotāciju programmas, kā arī publiskie ieguldījumi ir jāsaglabā un nedrīkst mazināt to specifiskumu.

| 4.3. | EESK atzinīgi vērtē pozitīvos rezultātus, kas gūti ESIF darbības pirmajā gadā, nekavējoties mobilizējot investīciju vērtības prognozi, – lai gan joprojām gaida rezultātu precīzāku kvalitatīvo un kvantitatīvo analīzi –, un uzskata, ka MVU “ieguldījumu klase” ir veiksmīga. Tas atbilst Komitejas paustajam par ESIF lomu attiecībā uz riska kapitālu un nepieciešamību finansēt darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbības izaugsmi, jo īpaši attiecībā uz MVU (4). |
| --- | --- |

4.3.

EESK atzinīgi vērtē pozitīvos rezultātus, kas gūti ESIF darbības pirmajā gadā, nekavējoties mobilizējot investīciju vērtības prognozi, – lai gan joprojām gaida rezultātu precīzāku kvalitatīvo un kvantitatīvo analīzi –, un uzskata, ka MVU “ieguldījumu klase” ir veiksmīga. Tas atbilst Komitejas paustajam par ESIF lomu attiecībā uz riska kapitālu un nepieciešamību finansēt darbvietu radīšanu un uzņēmējdarbības izaugsmi, jo īpaši attiecībā uz MVU (4).

| 4.4. | Komiteja uzskata, ka ESIF panākumi saistībā ar MVU daļēji ir izskaidrojami ar pastāvīgajām problēmām mehānismā līdzekļu pārvedumam no bankām uz uzņēmumiem, kā to pierāda ECB joprojām neaiztiktie depozīti; tādēļ EESK Vienotā tirgus novērošanas centram, izmantojot ietekmes rādītājus, pastāvīgi vajadzētu uzraudzīt ESIF līdzekļu izmantošanu MVU vajadzībām. |
| --- | --- |

4.4.

Komiteja uzskata, ka ESIF panākumi saistībā ar MVU daļēji ir izskaidrojami ar pastāvīgajām problēmām mehānismā līdzekļu pārvedumam no bankām uz uzņēmumiem, kā to pierāda ECB joprojām neaiztiktie depozīti; tādēļ EESK Vienotā tirgus novērošanas centram, izmantojot ietekmes rādītājus, pastāvīgi vajadzētu uzraudzīt ESIF līdzekļu izmantošanu MVU vajadzībām.

| 4.5. | Komiteja uzskata, ka ESIF 2.0 būtu jātiecas uz vēl lielāku privātā kapitāla piesaisti, ja iespējams, pārsniedzot pirmajā gadā sasniegtos 62 %. Tādēļ Komiteja ierosina rūpīgi apsvērt tā darbības jomas paplašināšanu, papildus bankām attiecinot to arī uz citām finanšu darbības nozarēm, proti, finanšu sektoru, obligāciju tirgu un apdrošināšanas un pensiju fondiem (5). EESK piekrīt, ka vajadzīgs papildu fonds, kas vērsts galvenokārt uz privāto ieguldījumu piesaistīšanu. Eiropas līmenī institucionālie ieguldītāji pārvalda aktīvus EUR 13 500 miljardu apmērā (6), no kuriem mazāk par 1 % ir ieguldīti infrastruktūrā. |
| --- | --- |

4.5.

Komiteja uzskata, ka ESIF 2.0 būtu jātiecas uz vēl lielāku privātā kapitāla piesaisti, ja iespējams, pārsniedzot pirmajā gadā sasniegtos 62 %. Tādēļ Komiteja ierosina rūpīgi apsvērt tā darbības jomas paplašināšanu, papildus bankām attiecinot to arī uz citām finanšu darbības nozarēm, proti, finanšu sektoru, obligāciju tirgu un apdrošināšanas un pensiju fondiem (5). EESK piekrīt, ka vajadzīgs papildu fonds, kas vērsts galvenokārt uz privāto ieguldījumu piesaistīšanu. Eiropas līmenī institucionālie ieguldītāji pārvalda aktīvus EUR 13 500 miljardu apmērā (6), no kuriem mazāk par 1 % ir ieguldīti infrastruktūrā.

| 4.6. | EESK aicina Eiropas iestādes apsvērt iespēju grūtībās nonākušām dalībvalstīm dot lielāku rīcības brīvību palielināt publiskos ieguldījumus, ar ESIF palīdzību finansējot infrastruktūru un pētniecību, kvalitatīvu izglītību, bērnu aprūpi, veselības aprūpi un sociālos pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.6.

EESK aicina Eiropas iestādes apsvērt iespēju grūtībās nonākušām dalībvalstīm dot lielāku rīcības brīvību palielināt publiskos ieguldījumus, ar ESIF palīdzību finansējot infrastruktūru un pētniecību, kvalitatīvu izglītību, bērnu aprūpi, veselības aprūpi un sociālos pakalpojumus.

| 4.6.1. | Lai palielinātu šos līdzekļus, ir jāmaina vienotā tirgus noteikumi attiecībā uz kapitālu, piemēram, Maksātspēja II, kas Eiropas apdrošināšanas un pensiju fondiem kavē ieguldījumus infrastruktūrā. Kanādā, piemēram, šo līdzekļu īpatsvars ieguldījumos infrastruktūrā, tostarp Eiropas infrastruktūrā, sasniedz 15 % no pārvaldītajiem aktīviem. Šīs problēmas varētu mazināt EISI, EIB un apdrošināšanas fondu finansēta platforma, kas arī garantētu minēto līdzekļu pienācīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

4.6.1.

Lai palielinātu šos līdzekļus, ir jāmaina vienotā tirgus noteikumi attiecībā uz kapitālu, piemēram, Maksātspēja II, kas Eiropas apdrošināšanas un pensiju fondiem kavē ieguldījumus infrastruktūrā. Kanādā, piemēram, šo līdzekļu īpatsvars ieguldījumos infrastruktūrā, tostarp Eiropas infrastruktūrā, sasniedz 15 % no pārvaldītajiem aktīviem. Šīs problēmas varētu mazināt EISI, EIB un apdrošināšanas fondu finansēta platforma, kas arī garantētu minēto līdzekļu pienācīgu izmantošanu.

| 4.7. | Komiteja uzskata, ka ESIF 2.0 sekmīgai darbībai svarīgi ir saglabāt uz tā tirgu orientēto raksturu un pastiprināt ESIF papildvērtību, izmantojot citus ES instrumentus un EIB pamatdarbību: katram individuālajam projektam būtu ne tikai jāatbilst ES politikai, bet tas jāvērtē arī pēc tā labvērtības un paredzamajiem rezultātiem ekonomikā. |
| --- | --- |

4.7.

Komiteja uzskata, ka ESIF 2.0 sekmīgai darbībai svarīgi ir saglabāt uz tā tirgu orientēto raksturu un pastiprināt ESIF papildvērtību, izmantojot citus ES instrumentus un EIB pamatdarbību: katram individuālajam projektam būtu ne tikai jāatbilst ES politikai, bet tas jāvērtē arī pēc tā labvērtības un paredzamajiem rezultātiem ekonomikā.

| 4.8. | EESK piekrīt, ka ir nepieciešams veicināt ESIF atbalstītu projektu papildvērtību un tādējādi palielināt riskantāku projektu iespējas piesaistīt finansējumu. Turklāt pieņemamības kritērijos jāiekļauj prasība par to, ka atbalstītie projekti risina tirgus nepilnības un suboptimālas ieguldījumu situācijas un ka pārrobežu infrastruktūras projekti un ar tiem saistītie pakalpojumi ir skaidri identificēti kā projekti, kas pēc būtības atbilst papildvērtības prasībai, tādējādi nodrošinot, ka Investīciju plāns efektīvi atdzīvina Eiropas ekonomiku un sekmē darbvietu radīšanu un ekonomisko un sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

4.8.

EESK piekrīt, ka ir nepieciešams veicināt ESIF atbalstītu projektu papildvērtību un tādējādi palielināt riskantāku projektu iespējas piesaistīt finansējumu. Turklāt pieņemamības kritērijos jāiekļauj prasība par to, ka atbalstītie projekti risina tirgus nepilnības un suboptimālas ieguldījumu situācijas un ka pārrobežu infrastruktūras projekti un ar tiem saistītie pakalpojumi ir skaidri identificēti kā projekti, kas pēc būtības atbilst papildvērtības prasībai, tādējādi nodrošinot, ka Investīciju plāns efektīvi atdzīvina Eiropas ekonomiku un sekmē darbvietu radīšanu un ekonomisko un sociālo kohēziju.

| 4.9. | EESK enerģiski aicina panākt, ka ESIF intensīvāk darbojas izglītībā, apmācībā un profesionālajā apmācībā prasmju apgūšanai, mūžizglītībā, kultūras un radošo nozaru, veselības aprūpes un sociālās un tūrisma infrastruktūras attīstīšanā. |
| --- | --- |

4.9.

EESK enerģiski aicina panākt, ka ESIF intensīvāk darbojas izglītībā, apmācībā un profesionālajā apmācībā prasmju apgūšanai, mūžizglītībā, kultūras un radošo nozaru, veselības aprūpes un sociālās un tūrisma infrastruktūras attīstīšanā.

| 4.10. | Komiteja uzskata, ka ESIF jāvirza uz to, lai nodrošinātu ģeogrāfiski līdzsvarotu pārklājumu visā ES, ņemot vērā katras valsts vispārējo saimniecisko darbību un minētās iniciatīvas uz pieprasījumu un tirgu orientēto raksturu, iepriekš nenosakot kvotas un nodrošinot pietiekamu elastību līdzekļu sadalījumā starp sektoriem. EESK piekrīt, ka ir lietderīgi nostiprināt Eiropas Investīciju konsultāciju centru (EIKC), lai tas veiktu intensīvāku darbību dažādās valstīs. Komiteja atbalsta arī iespēju izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai vienmērīgi un bez birokrātiskiem šķēršļiem līdzfinansētu ESIF projektus. |
| --- | --- |

4.10.

Komiteja uzskata, ka ESIF jāvirza uz to, lai nodrošinātu ģeogrāfiski līdzsvarotu pārklājumu visā ES, ņemot vērā katras valsts vispārējo saimniecisko darbību un minētās iniciatīvas uz pieprasījumu un tirgu orientēto raksturu, iepriekš nenosakot kvotas un nodrošinot pietiekamu elastību līdzekļu sadalījumā starp sektoriem. EESK piekrīt, ka ir lietderīgi nostiprināt Eiropas Investīciju konsultāciju centru (EIKC), lai tas veiktu intensīvāku darbību dažādās valstīs. Komiteja atbalsta arī iespēju izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai vienmērīgi un bez birokrātiskiem šķēršļiem līdzfinansētu ESIF projektus.

| 4.10.1. | Eiropas Investīciju konsultāciju centra (EIKC) un valsts attīstību veicinošu banka loma būtu jāpaplašina, lai tās ne tikai sniegtu tehniskās palīdzības pakalpojumus vietējā līmenī visā ES, bet arī lai nodrošinātu labāku saziņu starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ESIF 2.0. |
| --- | --- |

4.10.1.

Eiropas Investīciju konsultāciju centra (EIKC) un valsts attīstību veicinošu banka loma būtu jāpaplašina, lai tās ne tikai sniegtu tehniskās palīdzības pakalpojumus vietējā līmenī visā ES, bet arī lai nodrošinātu labāku saziņu starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ESIF 2.0.

| 4.10.2. | Lai ESIF darbība būtu sekmīga, būtiska loma ir arī valstu attīstību veicinošajām bankām. ES un valstu valdības, izmantojot ESIF, ir palīdzējušas un arī turpmāk tām būtu aizvien vairāk jāatbalsta gan neapbūvētu, gan degradētu teritoriju projekti, kas citādi nebūtu finansiāli dzīvotspējīgi. Tas jo īpaši attiecas uz projektiem ar neaprēķināmu izmantošanas/pieprasījuma risku. Zināmā mērā šādu risku var mazināt, daļēji izmantojot valstu attīstību veicinošu banku garantijas, kas daudzos gadījumos netirgojamu darījumu varētu padarīt par tirgojamu darījumu, kuru pārdotu institucionālajiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

4.10.2.

Lai ESIF darbība būtu sekmīga, būtiska loma ir arī valstu attīstību veicinošajām bankām. ES un valstu valdības, izmantojot ESIF, ir palīdzējušas un arī turpmāk tām būtu aizvien vairāk jāatbalsta gan neapbūvētu, gan degradētu teritoriju projekti, kas citādi nebūtu finansiāli dzīvotspējīgi. Tas jo īpaši attiecas uz projektiem ar neaprēķināmu izmantošanas/pieprasījuma risku. Zināmā mērā šādu risku var mazināt, daļēji izmantojot valstu attīstību veicinošu banku garantijas, kas daudzos gadījumos netirgojamu darījumu varētu padarīt par tirgojamu darījumu, kuru pārdotu institucionālajiem ieguldītājiem.

| 4.11. | EESK atbalsta ideju, ka “dalībvalstu iemaksas Eiropas Stratēģisko investīciju fondā (ESIF) nebūs iekļautas budžeta deficīta aprēķinos”, un vēlas šo principu attiecināt arī uz investīciju programmām, piemēram, kā pilnīgu “zelta likumu” attiecībā uz stratēģiskiem publiskā sektora ieguldījumiem. |
| --- | --- |

4.11.

EESK atbalsta ideju, ka “dalībvalstu iemaksas Eiropas Stratēģisko investīciju fondā (ESIF) nebūs iekļautas budžeta deficīta aprēķinos”, un vēlas šo principu attiecināt arī uz investīciju programmām, piemēram, kā pilnīgu “zelta likumu” attiecībā uz stratēģiskiem publiskā sektora ieguldījumiem.

| 4.12. | EESK uzskata: lai veicinātu Eiropas ieguldījumus un piesaistītu ārvalstu ieguldījumus (7), kas šajā regulā jāparedz savstarpēji saistīti, un efektīvi sasniegtu sviras efektu starp garantiju un investīciju 1 pret 15 apmērā, jāatjaunina ne tikai Eiropas ekonomika un izaugsme, bet jāpaātrina Investīciju plāna trešā pīlāra pilnīga īstenošana, veicot strukturālās reformas, likvidējot šķēršļus investīcijām, un iekļaujot ESIF ieguldījumu. |
| --- | --- |

4.12.

EESK uzskata: lai veicinātu Eiropas ieguldījumus un piesaistītu ārvalstu ieguldījumus (7), kas šajā regulā jāparedz savstarpēji saistīti, un efektīvi sasniegtu sviras efektu starp garantiju un investīciju 1 pret 15 apmērā, jāatjaunina ne tikai Eiropas ekonomika un izaugsme, bet jāpaātrina Investīciju plāna trešā pīlāra pilnīga īstenošana, veicot strukturālās reformas, likvidējot šķēršļus investīcijām, un iekļaujot ESIF ieguldījumu.

| 4.13. | EESK iesaka palielināt ESIF finansējuma atpazīstamību, izmantojot plašu informācijas kampaņu vietējā līmenī un ESIF logotipu, jo īpaši attiecībā uz MVU, par katru finansējuma līgumu, kas ietver ESIF atbalstu. Komiteja uzskata, ka finansēšanas un investīciju operāciju un garantiju fondu vadības un darbības uzraudzība ir svarīgi visai pilsoniskajai sabiedrībai, ko tā pārstāv, un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī svarīgs ir neatkarīgu ekspertu veikts novērtējums par ESIF regulas un tās grozījumu piemērošanu. Tādēļ EESK prasa, lai šāda veida ziņojumus iesniegtu ne tikai Eiropas Parlamentam un Padomei, bet arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

4.13.

EESK iesaka palielināt ESIF finansējuma atpazīstamību, izmantojot plašu informācijas kampaņu vietējā līmenī un ESIF logotipu, jo īpaši attiecībā uz MVU, par katru finansējuma līgumu, kas ietver ESIF atbalstu. Komiteja uzskata, ka finansēšanas un investīciju operāciju un garantiju fondu vadības un darbības uzraudzība ir svarīgi visai pilsoniskajai sabiedrībai, ko tā pārstāv, un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī svarīgs ir neatkarīgu ekspertu veikts novērtējums par ESIF regulas un tās grozījumu piemērošanu. Tādēļ EESK prasa, lai šāda veida ziņojumus iesniegtu ne tikai Eiropas Parlamentam un Padomei, bet arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

5.   Īpašas piezīmes

| 5.1. | Attiecībā uz prioritārajām jomām ESIF 2.0, pamatojoties uz iespējamo ieguldījumu apjomu, būtu jānodrošina līdzsvarots un elastīgs finansējums tautsaimniecības nozarēs, jo īpaši enerģētikā un digitalizācijā, aprites ekonomikā un COP 21 mērķu sasniegšanā, ilgtspējīgā transportā un pārrobežu tīklos, kā arī tādās nozarēs kā lauksaimniecība, bioekonomika, ražošana un pakalpojumi mazāk attīstītajos un pārejas reģionos, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo ietekmi uz nodarbinātību, tostarp divējāda lietojuma tehnoloģijas, kas attiecināmas uz drošības un aizsardzības nozarēm, lai atbalstītu vienota spēcīga un skaidrāk definēta Eiropas aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata (EDTIB) izveidi, nodrošinot “efektīvāku koordināciju un kopīgu plānošanu, gatavojoties virzībai uz Eiropas aizsardzības savienību” (8). |
| --- | --- |

5.1.

Attiecībā uz prioritārajām jomām ESIF 2.0, pamatojoties uz iespējamo ieguldījumu apjomu, būtu jānodrošina līdzsvarots un elastīgs finansējums tautsaimniecības nozarēs, jo īpaši enerģētikā un digitalizācijā, aprites ekonomikā un COP 21 mērķu sasniegšanā, ilgtspējīgā transportā un pārrobežu tīklos, kā arī tādās nozarēs kā lauksaimniecība, bioekonomika, ražošana un pakalpojumi mazāk attīstītajos un pārejas reģionos, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo ietekmi uz nodarbinātību, tostarp divējāda lietojuma tehnoloģijas, kas attiecināmas uz drošības un aizsardzības nozarēm, lai atbalstītu vienota spēcīga un skaidrāk definēta Eiropas aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata (EDTIB) izveidi, nodrošinot “efektīvāku koordināciju un kopīgu plānošanu, gatavojoties virzībai uz Eiropas aizsardzības savienību” (8).

| 5.1.1. | Komiteja jo īpaši iesaka atbalstīt digitalizāciju pārstrādes rūpniecībā (Rūpniecība 4.0), mākoņdatošanas tīklu un datu centru drošu un vienmērīgu attīstību. |
| --- | --- |

5.1.1.

Komiteja jo īpaši iesaka atbalstīt digitalizāciju pārstrādes rūpniecībā (Rūpniecība 4.0), mākoņdatošanas tīklu un datu centru drošu un vienmērīgu attīstību.

| 5.2. | Attiecībā uz ESIF pārvaldību EESK uzskata, ka būtu lietderīgi pārvirzīt pārstāvību no Eiropas Komisijas, izņemot ECFIN ĢD, un EIB uz koordinācijas komiteju, lai, iesaistot ģenerāldirektorātu pārstāvjus tādās nozarēs kā transports, digitalizācija un vide, veicinātu līdzsvarotu finansējumu visās nozarēs. Investīciju komitejai, kas izlemj, kuri projekti tiks atbalstīti ar ES garantiju, jābūt pilnīgi neatkarīgai un jāpieņem pārredzami lēmumi bez EIB, Eiropas Komisijas vai citu publiskā vai privātā sektora pārstāvju iejaukšanās. Minētā komiteja būtu arī jāpaplašina, lai iekļautu nozaru ekspertus, kas intervences pasākumu veikšanas nolūkā var sniegt speciālistu zināšanas par stāvokli ģeogrāfiskajos tirgos. |
| --- | --- |

5.2.

Attiecībā uz ESIF pārvaldību EESK uzskata, ka būtu lietderīgi pārvirzīt pārstāvību no Eiropas Komisijas, izņemot ECFIN ĢD, un EIB uz koordinācijas komiteju, lai, iesaistot ģenerāldirektorātu pārstāvjus tādās nozarēs kā transports, digitalizācija un vide, veicinātu līdzsvarotu finansējumu visās nozarēs. Investīciju komitejai, kas izlemj, kuri projekti tiks atbalstīti ar ES garantiju, jābūt pilnīgi neatkarīgai un jāpieņem pārredzami lēmumi bez EIB, Eiropas Komisijas vai citu publiskā vai privātā sektora pārstāvju iejaukšanās. Minētā komiteja būtu arī jāpaplašina, lai iekļautu nozaru ekspertus, kas intervences pasākumu veikšanas nolūkā var sniegt speciālistu zināšanas par stāvokli ģeogrāfiskajos tirgos.

| 5.3. | ESIF finansējums ir daudzreiz lielāks nekā jebkurai citai Kopienas iniciatīvai un tādēļ tas dod iespēju investēt liela mēroga Eiropas projektos, kuru vērtība pārsniedz EUR 10 miljardus un kurus atbalsta galvenokārt ar privātā sektora kapitālu (9). Lai minētos projektus īstenotu, Komiteja uzskata, ka jāpastiprina Komisijas proaktīvā loma, tā ka Komisija var atbalstīt dažādu Eiropas programmu kopīgu uzsākšanu un noteikt atbilstīgu tiesisko regulējumu, jo īpaši transporta, enerģētikas un IKT nozarēs, kuras dod vislielāko IKP pieaugumu ekonomikā. |
| --- | --- |

5.3.

ESIF finansējums ir daudzreiz lielāks nekā jebkurai citai Kopienas iniciatīvai un tādēļ tas dod iespēju investēt liela mēroga Eiropas projektos, kuru vērtība pārsniedz EUR 10 miljardus un kurus atbalsta galvenokārt ar privātā sektora kapitālu (9). Lai minētos projektus īstenotu, Komiteja uzskata, ka jāpastiprina Komisijas proaktīvā loma, tā ka Komisija var atbalstīt dažādu Eiropas programmu kopīgu uzsākšanu un noteikt atbilstīgu tiesisko regulējumu, jo īpaši transporta, enerģētikas un IKT nozarēs, kuras dod vislielāko IKP pieaugumu ekonomikā.

| 5.4. | EESK uzskata, ka ESIF vajadzētu būt vairāk vērstam uz digitālo sadarbīgo ekonomiku Eiropā, veicinot Eiropas ieguldījumu platformas, lai sekmētu jaunzņēmumu izaugsmi šajā nozarē un tādējādi radot kvalitatīvas darbvietas. Ir jāgarantē gan darba ņēmēju tiesības, gan patērētāju aizsardzība. |
| --- | --- |

5.4.

EESK uzskata, ka ESIF vajadzētu būt vairāk vērstam uz digitālo sadarbīgo ekonomiku Eiropā, veicinot Eiropas ieguldījumu platformas, lai sekmētu jaunzņēmumu izaugsmi šajā nozarē un tādējādi radot kvalitatīvas darbvietas. Ir jāgarantē gan darba ņēmēju tiesības, gan patērētāju aizsardzība.

Briselē, 2016. gada 15. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  EIB grupas dati. 2016. gada 12. oktobris.

1

(2)  EESK atzinums par tematu “Investīciju plāns Eiropai” (OV C 268, 14.8.2015, 27. lpp.).

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  EESK atzinums par tematu “Atjaunot izaugsmi ES – ekonomikas pārvaldība un valsts parāds” (OV C 143, 22.5.2012, 10. lpp.).

4

(5)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  ES rīcības plāns par jaunu finanšu shēmu vislabāko pielietošanu.

6

(7)  Sk., piemēram, Ķīnas “Viena josla, viens ceļš” programmu.

7

(8)  Sk. EESK atzinumu “Jaunā ES ārpolitikas un drošības politikas stratēģija” (OV C 264, 20.7.2016, 1. lpp.).

8

(9)  Piemēram, Eiropas gaisa satiksmes kontroles sistēma, Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS), savienotas un automatizētas braukšanas, satīklots atkrastes tīkls vējparkiem Ziemeļjūrā, rūpniecisko gigabitu savienojumu, augstas veiktspējas skaitļošanas un platjoslas pakalpojumu izvēršana visā Eiropā.

9

ERTMS

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/63

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam vidusposma pārskats/pārskatīšana – Uz rezultātiem orientēts ES budžets””

(COM(2016) 603 final),

“Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam”

(COM(2016) 604 final – 2016/0283 (APP)),

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2012/2002, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un (ES) Nr. 652/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES”

(COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD))

(2017/C 075/12)

| Ziņotājs: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Stefano PALMIERI

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 20.4.2016.
  Padome, 9.12.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Biroja lēmums | 20.9.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 169/5/9 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 20.4.2016.

Padome, 9.12.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Biroja lēmums

20.9.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

169/5/9

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta Komisijas centienus, kas veikti, ierosinot daudzgadu finanšu shēmas (2014–2020) vidusposma pārskatīšanu, un atzinīgi vērtē pievienotos elastīguma noteikumus, kas ieviesti, lai risinātu neparedzētas pēdējo gadu krīzes situācijas. Tomēr tā uzskata, ka ierosinātais regulējums ir nepietiekams, lai tiktu galā ar Eiropas Savienības (ES) problēmām un prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz Eiropas politisko projektu, kas pašlaik tiek nopietni apšaubīts. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atbalsta Komisijas centienus, kas veikti, ierosinot daudzgadu finanšu shēmas (2014–2020) vidusposma pārskatīšanu, un atzinīgi vērtē pievienotos elastīguma noteikumus, kas ieviesti, lai risinātu neparedzētas pēdējo gadu krīzes situācijas. Tomēr tā uzskata, ka ierosinātais regulējums ir nepietiekams, lai tiktu galā ar Eiropas Savienības (ES) problēmām un prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz Eiropas politisko projektu, kas pašlaik tiek nopietni apšaubīts.

| 1.1.1. | Patlaban risinājumi pasaules mēroga problēmām un krīzes situācijām jārod Eiropas līmenī. Šā iemesla dēļ EESK uzskata, ka daudzgadu finanšu shēmā patlaban un pēc 2020. gada būtu pienācīgi jākoncentrē savi resursi uz tām programmām, kuras nodrošina spēju:






  — | dot jaunu impulsu ekonomiskajai, sociālajai un vides attīstībai (ieskaitot Parīzes klimata nolīgumu), nodarbinātībai, inovācijai un konkurētspējai, |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

Patlaban risinājumi pasaules mēroga problēmām un krīzes situācijām jārod Eiropas līmenī. Šā iemesla dēļ EESK uzskata, ka daudzgadu finanšu shēmā patlaban un pēc 2020. gada būtu pienācīgi jākoncentrē savi resursi uz tām programmām, kuras nodrošina spēju:

—

dot jaunu impulsu ekonomiskajai, sociālajai un vides attīstībai (ieskaitot Parīzes klimata nolīgumu), nodarbinātībai, inovācijai un konkurētspējai,

| — | reaģēt uz migrācijas un bēgļu krīzi, iekšējās drošības jautājumiem, ārējo krīzi un krīzi lauksaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

—

reaģēt uz migrācijas un bēgļu krīzi, iekšējās drošības jautājumiem, ārējo krīzi un krīzi lauksaimniecības nozarē.

| 1.2. | EESK uzskata, ka daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatā (2014–2020) un debatēs par šo shēmu pēc 2020. gada būs pilnā mērā jāvadās gan pēc Lisabonas līguma 3. panta, nodrošinot, ka ES pilsoņiem viņu labsajūtas interesēs ir pienācīgi dzīves apstākļi, gan arī pēc LESD 311. panta, kurā teikts, ka “Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku”. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatā (2014–2020) un debatēs par šo shēmu pēc 2020. gada būs pilnā mērā jāvadās gan pēc Lisabonas līguma 3. panta, nodrošinot, ka ES pilsoņiem viņu labsajūtas interesēs ir pienācīgi dzīves apstākļi, gan arī pēc LESD 311. panta, kurā teikts, ka “Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku”.

| 1.3. | EESK īpaši nosoda Eiropas Savienībā valdošo solidaritātes krīzi, kas jārisina un jāatrisina. Nav pieļaujams, ka dažas dalībvalstis piekrīt tam, ka solidaritātes princips ir pareizs, ja to piemēro attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas resursu sadali 2014.–2020. gadam, taču tajā pašā laikā to noraida, ja jāapmierina ārkārtas vajadzības bēgļiem un migrantiem. |
| --- | --- |

1.3.

EESK īpaši nosoda Eiropas Savienībā valdošo solidaritātes krīzi, kas jārisina un jāatrisina. Nav pieļaujams, ka dažas dalībvalstis piekrīt tam, ka solidaritātes princips ir pareizs, ja to piemēro attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas resursu sadali 2014.–2020. gadam, taču tajā pašā laikā to noraida, ja jāapmierina ārkārtas vajadzības bēgļiem un migrantiem.

| 1.4. | ES spēja risināt pašreizējās un turpmākās problēmas būs atkarīga no intervences pasākumu kvalitātes un kvantitātes aspektiem. Debatēs par daudzgadu finanšu shēmu jākoncentrējas uz jautājumu par to, vai tā ir piemērota – gan piešķiramo līdzekļu, gan budžeta struktūras ziņā –, lai nodrošinātu Eiropas Savienībai vajadzīgos līdzekļus tās stratēģisko prioritāšu īstenošanai un vienlaikus nepalielinātu nodokļu slogu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, proti, runa ir par to, vai tad, ja iedzīvotājiem būs vienāds slogs, varēs panākt pievienoto vērtību Eiropas līmenī. Eiropas pievienotā vērtība, par kuru pastāv plaša politiskā vienprātība, tiek atbalstīts ar ES pasākumiem un nodrošina reālu labumu Eiropas iedzīvotājiem.
  EESK uzskata, ka darbības ar lielāko Eiropas pievienoto vērtību ir šādas: lielu ieguldījumu un inovācijas finansējuma sekmēšana (Eiropas Stratēģisko investīciju fonds); norādīšana uz iespējamajiem ekonomikas, darba tirgus un sabiedrības attīstības ieguvumiem, ko sniedz migranti un bēgļi; uzraudzība un sekošana tam, kā notiek Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) īstenošana 2014.–2020. gadā; sociālā pīlāra nostiprināšana. Varētu būt lietderīgs un nepieciešams īpašs instruments, kas ļautu cīnīties pret jauniešu bezdarbu, nodarbinātības nestabilitāti un tādu parādību kā NEET (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu). |
| --- | --- |

1.4.

ES spēja risināt pašreizējās un turpmākās problēmas būs atkarīga no intervences pasākumu kvalitātes un kvantitātes aspektiem. Debatēs par daudzgadu finanšu shēmu jākoncentrējas uz jautājumu par to, vai tā ir piemērota – gan piešķiramo līdzekļu, gan budžeta struktūras ziņā –, lai nodrošinātu Eiropas Savienībai vajadzīgos līdzekļus tās stratēģisko prioritāšu īstenošanai un vienlaikus nepalielinātu nodokļu slogu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, proti, runa ir par to, vai tad, ja iedzīvotājiem būs vienāds slogs, varēs panākt pievienoto vērtību Eiropas līmenī. Eiropas pievienotā vērtība, par kuru pastāv plaša politiskā vienprātība, tiek atbalstīts ar ES pasākumiem un nodrošina reālu labumu Eiropas iedzīvotājiem.

EESK uzskata, ka darbības ar lielāko Eiropas pievienoto vērtību ir šādas: lielu ieguldījumu un inovācijas finansējuma sekmēšana (Eiropas Stratēģisko investīciju fonds); norādīšana uz iespējamajiem ekonomikas, darba tirgus un sabiedrības attīstības ieguvumiem, ko sniedz migranti un bēgļi; uzraudzība un sekošana tam, kā notiek Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) īstenošana 2014.–2020. gadā; sociālā pīlāra nostiprināšana. Varētu būt lietderīgs un nepieciešams īpašs instruments, kas ļautu cīnīties pret jauniešu bezdarbu, nodarbinātības nestabilitāti un tādu parādību kā NEET (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu).

| 1.4.1. | Attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas kvantitatīvo daļu EESK piekrīt resursu palielinājumam atsevišķām izdevumu pozīcijām, kas uzskatītas par ļoti efektīvām, piemēram, pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI), Erasmus+, COSME un Wifi4EU, kā arī Eiropas Stratēģisko Investīciju fonda (ESIF) pagarināšana un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva. |
| --- | --- |

1.4.1.

Attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas kvantitatīvo daļu EESK piekrīt resursu palielinājumam atsevišķām izdevumu pozīcijām, kas uzskatītas par ļoti efektīvām, piemēram, pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI), Erasmus+, COSME un Wifi4EU, kā arī Eiropas Stratēģisko Investīciju fonda (ESIF) pagarināšana un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva.

| 1.4.2. | EESK piekrīt arī jauniem piešķīrumiem, kas paredzēti, lai risinātu migrācijas krīzi (Eiropas Robežu un krasta apsardze, Eiropols, Patvēruma aģentūra, Dublinas kopējā patvēruma sistēma, ārkārtas atbalsts ES mērogā un ieceļošanas/izceļošanas sistēma) un novērstu politiskās un ekonomiskās nestabilitātes apstākļus Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs (vispārīgā partnerība, Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai, makrofinansiāla palīdzība, Eiropas Investīciju bankas (EIB) ārējā finansējuma pilnvaras, kohēzijas politikai paredzētā piešķīruma tehniskās korekcijas). |
| --- | --- |

1.4.2.

EESK piekrīt arī jauniem piešķīrumiem, kas paredzēti, lai risinātu migrācijas krīzi (Eiropas Robežu un krasta apsardze, Eiropols, Patvēruma aģentūra, Dublinas kopējā patvēruma sistēma, ārkārtas atbalsts ES mērogā un ieceļošanas/izceļošanas sistēma) un novērstu politiskās un ekonomiskās nestabilitātes apstākļus Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs (vispārīgā partnerība, Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai, makrofinansiāla palīdzība, Eiropas Investīciju bankas (EIB) ārējā finansējuma pilnvaras, kohēzijas politikai paredzētā piešķīruma tehniskās korekcijas).

| 1.5. | Attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas kvalitatīvās daļas pārskatīšanu EESK atbalsta to, ka ir plānots radīt vienkāršākus un elastīgākus vispārīgos finanšu un nozaru noteikumus un tādēļ sevišķi atzinīgi vērtē to, ka tiek vienkāršotas administratīvās procedūras ES līdzekļu saņēmējiem, kā arī kontrole, revīzija un ziņošana. |
| --- | --- |

1.5.

Attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas kvalitatīvās daļas pārskatīšanu EESK atbalsta to, ka ir plānots radīt vienkāršākus un elastīgākus vispārīgos finanšu un nozaru noteikumus un tādēļ sevišķi atzinīgi vērtē to, ka tiek vienkāršotas administratīvās procedūras ES līdzekļu saņēmējiem, kā arī kontrole, revīzija un ziņošana.

| 1.5.1. | Tomēr labākas līdzekļu izlietošanas principa ieviešana ar mērķi uzlabot līdzekļu izmantojumu un budžetu, kura izstrādes pamatā ir darbības rezultāti, nedrīkst nepamatoti kalpot tam, lai samazinātu izdevumus jomām vai programmām, kuru vērtība ir mazāk acīmredzama vai nu tāpēc, ka ieguvumi parādās ilgtermiņā, vai arī tāpēc, ka to sniegumu ir grūti izteikt skaitļos. Šāda pieeja varētu būt īpaši nelabvēlīga tādām programmām kā “Apvārsnis 2020”, EISI un COSME. |
| --- | --- |

1.5.1.

Tomēr labākas līdzekļu izlietošanas principa ieviešana ar mērķi uzlabot līdzekļu izmantojumu un budžetu, kura izstrādes pamatā ir darbības rezultāti, nedrīkst nepamatoti kalpot tam, lai samazinātu izdevumus jomām vai programmām, kuru vērtība ir mazāk acīmredzama vai nu tāpēc, ka ieguvumi parādās ilgtermiņā, vai arī tāpēc, ka to sniegumu ir grūti izteikt skaitļos. Šāda pieeja varētu būt īpaši nelabvēlīga tādām programmām kā “Apvārsnis 2020”, EISI un COSME.

| 1.5.2. | EESK atbalsta gan stimulus, kas var veicināt atbildīgu finansējuma izlietojumu, gan arī sistēmu, kura ļauj atbilstīgi un savlaicīgi uzraudzīt mērķu sasniegšanu dažādās ES budžeta darbības jomās. |
| --- | --- |

1.5.2.

EESK atbalsta gan stimulus, kas var veicināt atbildīgu finansējuma izlietojumu, gan arī sistēmu, kura ļauj atbilstīgi un savlaicīgi uzraudzīt mērķu sasniegšanu dažādās ES budžeta darbības jomās.

| 1.6. | Attiecībā uz sarunām par priekšlikumu attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu, kāda tā būs pēc 2020. gada, EESK aicina nekavējoties rūpīgi izvērtēt pašreizējā budžeta rezultātus, ņemot vērā arī termiņa vidusposma pārskatu, un apspriest prioritāri risināmos jautājumus un veicamās izmaiņas. |
| --- | --- |

1.6.

Attiecībā uz sarunām par priekšlikumu attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu, kāda tā būs pēc 2020. gada, EESK aicina nekavējoties rūpīgi izvērtēt pašreizējā budžeta rezultātus, ņemot vērā arī termiņa vidusposma pārskatu, un apspriest prioritāri risināmos jautājumus un veicamās izmaiņas.

| 1.7. | EESK uzskata, ka būtu lietderīgi saskaņot nākamās daudzgadu finanšu shēmas ilgumu ar Komisijas un Parlamenta politikas ciklu. Atzinīgi vērtējams priekšlikums noteikt 5 + 5 gadu ilgu periodu ar obligātu vidusposma pārskatu dažām pozīcijām, kas prasa ilgtermiņa plānošanu (it īpaši kohēzijas politikā un lauku attīstībā), un visām pārējām pozīcijām – vidējo termiņu piecu gadu garumā atbilstīgi Eiropas Parlamenta vēlēšanu ciklam. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka būtu lietderīgi saskaņot nākamās daudzgadu finanšu shēmas ilgumu ar Komisijas un Parlamenta politikas ciklu. Atzinīgi vērtējams priekšlikums noteikt 5 + 5 gadu ilgu periodu ar obligātu vidusposma pārskatu dažām pozīcijām, kas prasa ilgtermiņa plānošanu (it īpaši kohēzijas politikā un lauku attīstībā), un visām pārējām pozīcijām – vidējo termiņu piecu gadu garumā atbilstīgi Eiropas Parlamenta vēlēšanu ciklam.

| 1.8. | EESK atbalsta Komisijas centienus, kuru mērķis ir ieviest jaunus resursu veidus, un pašreizējo darbu, ko veic Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos. Tomēr, ņemot vērā, ka jāsagatavo daudzgadu finanšu shēma periodam pēc 2020. gada, ir lietderīgi 2017. gadā, atbilstīgi iesaistot EESK, apspriest un pieņemt Komisijas priekšlikumus, ko tā izstrādās attiecībā uz pašu resursu sistēmu. |
| --- | --- |

1.8.

EESK atbalsta Komisijas centienus, kuru mērķis ir ieviest jaunus resursu veidus, un pašreizējo darbu, ko veic Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos. Tomēr, ņemot vērā, ka jāsagatavo daudzgadu finanšu shēma periodam pēc 2020. gada, ir lietderīgi 2017. gadā, atbilstīgi iesaistot EESK, apspriest un pieņemt Komisijas priekšlikumus, ko tā izstrādās attiecībā uz pašu resursu sistēmu.

| 1.8.1. | Šajā saistībā EESK norāda uz to, ka Eiropas Savienības uzdevums ir nodrošināt sev pašu resursu sistēmu, kas būtu neatkarīga, pārredzama un taisnīga, un samazināt dalībvalstu iemaksu sistēmu, taču nepalielināt finansiālo spiedienu, jo īpaši uz visnelabvēlīgākajā situācijā esošiem iedzīvotājiem. EESK uzsver arī to, ka ir svarīgi cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu, citstarp palielinot pārredzamību (1), un visa veida negodīgu nodokļu konkurenci starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.8.1.

Šajā saistībā EESK norāda uz to, ka Eiropas Savienības uzdevums ir nodrošināt sev pašu resursu sistēmu, kas būtu neatkarīga, pārredzama un taisnīga, un samazināt dalībvalstu iemaksu sistēmu, taču nepalielināt finansiālo spiedienu, jo īpaši uz visnelabvēlīgākajā situācijā esošiem iedzīvotājiem. EESK uzsver arī to, ka ir svarīgi cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu, citstarp palielinot pārredzamību (1), un visa veida negodīgu nodokļu konkurenci starp dalībvalstīm.

| 1.8.2. | EESK aicina Komisiju savlaicīgi izstrādāt aplēses par budžeta zaudējumiem, kas radušies, Apvienotajai Karalistei izstājoties no ES. |
| --- | --- |

1.8.2.

EESK aicina Komisiju savlaicīgi izstrādāt aplēses par budžeta zaudējumiem, kas radušies, Apvienotajai Karalistei izstājoties no ES.

| 1.9. | EESK piekrīt vēstījumam, ka Savienībai vajag “vairāk Eiropas (un labāku Eiropu), nevis mazāk” (2). ES krīzes cēlonis ir tas, ka nav stratēģiska redzējuma par Eiropas nākotni. Šī krīze var pasliktināties, ja daudzgadu finanšu shēma, kas paredzēta laikposmam pēc 2020. gada, neļaus risināt tos cēloņus, kuri saistīti ar demokrātijas un tiesiskuma trūkumu, kā arī globalizācijas ietekmi uz sociālajiem slāņiem un ražošanas nozarēm, kas globalizācijas laikmetā ir zaudētājas. Savienībai atkal jāizstrādā spēcīga nākotnes vīzija, lai sacenstos ar galvenajiem pasaules mēroga dalībniekiem, un tādēļ nepieciešama vērienīga daudzgadu finanšu shēma, kas ļautu risināt gaidāmās problēmas. |
| --- | --- |

1.9.

EESK piekrīt vēstījumam, ka Savienībai vajag “vairāk Eiropas (un labāku Eiropu), nevis mazāk” (2). ES krīzes cēlonis ir tas, ka nav stratēģiska redzējuma par Eiropas nākotni. Šī krīze var pasliktināties, ja daudzgadu finanšu shēma, kas paredzēta laikposmam pēc 2020. gada, neļaus risināt tos cēloņus, kuri saistīti ar demokrātijas un tiesiskuma trūkumu, kā arī globalizācijas ietekmi uz sociālajiem slāņiem un ražošanas nozarēm, kas globalizācijas laikmetā ir zaudētājas. Savienībai atkal jāizstrādā spēcīga nākotnes vīzija, lai sacenstos ar galvenajiem pasaules mēroga dalībniekiem, un tādēļ nepieciešama vērienīga daudzgadu finanšu shēma, kas ļautu risināt gaidāmās problēmas.

| 1.10. | Lai varētu sasniegt daudzgadu finanšu shēmas mērķus, jaunajam ES budžetam jābūt parauga cienīgam, efektīvam, rezultatīvam un pārredzamam tā, lai iegūtu Eiropas iedzīvotāju uzticību un viņiem uzskatāmi parādītu Eiropas ieguvumus un zaudējumus, kādi rastos bez Eiropas integrācijas. |
| --- | --- |

1.10.

Lai varētu sasniegt daudzgadu finanšu shēmas mērķus, jaunajam ES budžetam jābūt parauga cienīgam, efektīvam, rezultatīvam un pārredzamam tā, lai iegūtu Eiropas iedzīvotāju uzticību un viņiem uzskatāmi parādītu Eiropas ieguvumus un zaudējumus, kādi rastos bez Eiropas integrācijas.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1. | Eiropas Komisijas ierosinātais pasākumu kopums daudzgadu finanšu shēmas (2014–2020) vidusposma pārskatīšanas gadījumā paredz regulējuma grozījumus un resursu pārdali līdz EUR 12,8 miljardiem veikt līdz perioda beigām, ietverot 2017. gada budžeta projektu, kura mērķis ir izaugsme un nodarbinātība, migrācija un drošība. Pārskatīšanas laikā paredzēti šādi pasākumi:






  — | kvantitatīvā ziņā vairāk resursu piešķirt programmām, kas uzskatāmas par prioritārām un efektīvākām, piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), |
| --- | --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisijas ierosinātais pasākumu kopums daudzgadu finanšu shēmas (2014–2020) vidusposma pārskatīšanas gadījumā paredz regulējuma grozījumus un resursu pārdali līdz EUR 12,8 miljardiem veikt līdz perioda beigām, ietverot 2017. gada budžeta projektu, kura mērķis ir izaugsme un nodarbinātība, migrācija un drošība. Pārskatīšanas laikā paredzēti šādi pasākumi:

—

kvantitatīvā ziņā vairāk resursu piešķirt programmām, kas uzskatāmas par prioritārām un efektīvākām, piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF),

| — | kvalitatīvā ziņā vienkāršot vispārīgās un nozaru normas, kā arī nodrošināt lielāku elastību ES fondu īstenošanā un uzmanību pievērst rezultātu sasniegšanai (“uz rezultātiem vērsts budžets”). |
| --- | --- |

—

kvalitatīvā ziņā vienkāršot vispārīgās un nozaru normas, kā arī nodrošināt lielāku elastību ES fondu īstenošanā un uzmanību pievērst rezultātu sasniegšanai (“uz rezultātiem vērsts budžets”).

| 2.2. | Komiteja ir norādījusi iepriekš (3) un atkārtoti uzsver šajā atzinumā, ka tā apzinās, ka Eiropas Komisija 2013. gadā daudzgadu finanšu shēmā panāca līdzsvaru, pateicoties tam, ka Eiropas Komisija veica starpnieka funkciju starp divām pretrunīgām prasībām sociāli, ekonomiski un politiski sarežģītos apstākļos. Pirmā prasība bija noteiktu dalībvalstu vēlme ekonomikas un finanšu krīzes dēļ ierobežot publisko resursu izmantošanu. Otrā prasība bija nepieciešamība atbilstoši un efektīvi risināt vērienīgos Eiropas Savienības (ES) uzdevumus, ko paredz Lisabonas līgums un stratēģija “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

2.2.

Komiteja ir norādījusi iepriekš (3) un atkārtoti uzsver šajā atzinumā, ka tā apzinās, ka Eiropas Komisija 2013. gadā daudzgadu finanšu shēmā panāca līdzsvaru, pateicoties tam, ka Eiropas Komisija veica starpnieka funkciju starp divām pretrunīgām prasībām sociāli, ekonomiski un politiski sarežģītos apstākļos. Pirmā prasība bija noteiktu dalībvalstu vēlme ekonomikas un finanšu krīzes dēļ ierobežot publisko resursu izmantošanu. Otrā prasība bija nepieciešamība atbilstoši un efektīvi risināt vērienīgos Eiropas Savienības (ES) uzdevumus, ko paredz Lisabonas līgums un stratēģija “Eiropa 2020”.

| 2.3. | Daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšana notiek apstākļos, kas ir mainījušies kopš 2013. gada. ES joprojām saskaras ar grūtībām, jo dažās dalībvalstīs aizvien ir spēcīgi jūtamas finanšu un ekonomikas krīzes sekas, jo īpaši personām ar zemiem un vidējiem ienākumiem, kā arī tādēļ, ka Kopienas līmenī nav kopīgas atbildes krīzes risināšanai. Toties ir radušies jauni sociāli, politiski un institucionāli uzdevumi, kā arī raizes saistībā ar nesenajiem terora aktiem Eiropā. |
| --- | --- |

2.3.

Daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšana notiek apstākļos, kas ir mainījušies kopš 2013. gada. ES joprojām saskaras ar grūtībām, jo dažās dalībvalstīs aizvien ir spēcīgi jūtamas finanšu un ekonomikas krīzes sekas, jo īpaši personām ar zemiem un vidējiem ienākumiem, kā arī tādēļ, ka Kopienas līmenī nav kopīgas atbildes krīzes risināšanai. Toties ir radušies jauni sociāli, politiski un institucionāli uzdevumi, kā arī raizes saistībā ar nesenajiem terora aktiem Eiropā.

| 2.3.1. | Pirmkārt, Eiropā aizvien pieaugošais skaits migrantu un bēgļu, kas kara apstākļu un nabadzības spiesti atstāj Āfriku un Tuvos Austrumus, izraisīja sabiedrības bažas Eiropā, it sevišķi Vidusjūras un Balkānu valstīs, kuras cieš no migrācijas sākotnējās ietekmes, un mērķa valstīs, kuru uzdevums ir sekmēt integrāciju. |
| --- | --- |

2.3.1.

Pirmkārt, Eiropā aizvien pieaugošais skaits migrantu un bēgļu, kas kara apstākļu un nabadzības spiesti atstāj Āfriku un Tuvos Austrumus, izraisīja sabiedrības bažas Eiropā, it sevišķi Vidusjūras un Balkānu valstīs, kuras cieš no migrācijas sākotnējās ietekmes, un mērķa valstīs, kuru uzdevums ir sekmēt integrāciju.

| 2.3.2. | Otrkārt, migrācijas krīzi palielina plaši izplatītais skepticisms pret politikas, kā arī dalībvalstu un ES spēju saglabāt ekonomisko labklājību un sociālo kohēziju (4), kā rezultātā tiek izvirzīta prasība piešķirt dalībvalstīm lielāku rīcības brīvību jo īpaši tādā vēsturiskā brīdī, kad, tieši pretēji, Eiropas Savienībai jākļūst par globālo procesu dalībnieci. |
| --- | --- |

2.3.2.

Otrkārt, migrācijas krīzi palielina plaši izplatītais skepticisms pret politikas, kā arī dalībvalstu un ES spēju saglabāt ekonomisko labklājību un sociālo kohēziju (4), kā rezultātā tiek izvirzīta prasība piešķirt dalībvalstīm lielāku rīcības brīvību jo īpaši tādā vēsturiskā brīdī, kad, tieši pretēji, Eiropas Savienībai jākļūst par globālo procesu dalībnieci.

| 2.3.3. | Treškārt, referendums par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES (tā sauktais Brexit) apliecina, ka ES nav nedz pašsaprotama, nedz neatgriezeniska izvēle un rada jaunas institucionālās un finansiālās problēmas daudzgadu finanšu shēmai, ņemot vērā, ka viena dalībvalsts vēlas izstāties no Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

2.3.3.

Treškārt, referendums par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES (tā sauktais Brexit) apliecina, ka ES nav nedz pašsaprotama, nedz neatgriezeniska izvēle un rada jaunas institucionālās un finansiālās problēmas daudzgadu finanšu shēmai, ņemot vērā, ka viena dalībvalsts vēlas izstāties no Eiropas Savienības.

| 2.4. | Šajā strauji mainīgajā vidē daudzgadu finanšu shēmas efektivitātes novērtējums ir pilnībā atkarīgs no atbilstības gan Kopienas tiesību aktiem, it sevišķi Lisabonas līguma 3. pantam, kura mērķis ir nodrošināt, ka ES pilsoņiem viņu labsajūtas interesēs ir pienācīgi dzīves apstākļi (5), gan arī LESD 311. pantam, saskaņā ar kuru “Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku”. |
| --- | --- |

2.4.

Šajā strauji mainīgajā vidē daudzgadu finanšu shēmas efektivitātes novērtējums ir pilnībā atkarīgs no atbilstības gan Kopienas tiesību aktiem, it sevišķi Lisabonas līguma 3. pantam, kura mērķis ir nodrošināt, ka ES pilsoņiem viņu labsajūtas interesēs ir pienācīgi dzīves apstākļi (5), gan arī LESD 311. pantam, saskaņā ar kuru “Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku”.

| 2.5. | ES spēja risināt pašreizējās un turpmākās problēmas būs atkarīga no intervences pasākumu kvalitātes un kvantitātes aspektiem. Ir jāsaprot, kurās jomās labāk izlietot līdzekļus, lai sekmētu izaugsmi, nodarbinātību un risinātu jaunās problēmas; kā efektīvāk izlietot līdzekļus; kā veikt nopietnu novērtējumu, bet nevis tikai formālus ieguldījumus; visbeidzot, kā informēt par ES iestāžu darbību, ņemot vērā pilsoņu vidū plaši izplatīto neuzticēšanos (6). |
| --- | --- |

2.5.

ES spēja risināt pašreizējās un turpmākās problēmas būs atkarīga no intervences pasākumu kvalitātes un kvantitātes aspektiem. Ir jāsaprot, kurās jomās labāk izlietot līdzekļus, lai sekmētu izaugsmi, nodarbinātību un risinātu jaunās problēmas; kā efektīvāk izlietot līdzekļus; kā veikt nopietnu novērtējumu, bet nevis tikai formālus ieguldījumus; visbeidzot, kā informēt par ES iestāžu darbību, ņemot vērā pilsoņu vidū plaši izplatīto neuzticēšanos (6).

| 2.6. | Šo iemeslu dēļ patlaban var apgalvot: lai gan ir saprotami Komisijas centieni ierosināt daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatu 2014.–2020. gadam, ierosinātā sistēma ir pilnīgi nepietiekama, lai risinātu ES problēmas un ievērotu prioritātes. |
| --- | --- |

2.6.

Šo iemeslu dēļ patlaban var apgalvot: lai gan ir saprotami Komisijas centieni ierosināt daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatu 2014.–2020. gadam, ierosinātā sistēma ir pilnīgi nepietiekama, lai risinātu ES problēmas un ievērotu prioritātes.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1. | Attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas kvalitatīvās daļas pārskatīšanu EESK atbalsta to, ka ir plānots radīt vienkāršākus un elastīgākus vispārīgos finanšu un nozaru noteikumus, un tādēļ sevišķi atzinīgi vērtē to, ka tiek vienkāršotas administratīvās procedūras ES līdzekļu saņēmējiem, kā arī kontrole, revīzija un ziņošana. |
| --- | --- |

3.1.

Attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas kvalitatīvās daļas pārskatīšanu EESK atbalsta to, ka ir plānots radīt vienkāršākus un elastīgākus vispārīgos finanšu un nozaru noteikumus, un tādēļ sevišķi atzinīgi vērtē to, ka tiek vienkāršotas administratīvās procedūras ES līdzekļu saņēmējiem, kā arī kontrole, revīzija un ziņošana.

| 3.2. | Tomēr EESK uzskata, ka labākas līdzekļu izlietošanas principa ieviešana ar mērķi uzlabot līdzekļu izmantojumu un budžetu, kura izstrādes pamatā ir darbības rezultāti, nedrīkstētu nepamatoti kalpot tam, lai samazinātu izdevumus jomām vai programmām, kuru vērtība ir mazāk acīmredzama vai nu tāpēc, ka ieguvumi parādās ilgtermiņā, vai arī tāpēc, ka to sniegumu ir grūti izteikt skaitļos. Tas varētu būt īpaši nelabvēlīgs tādām programmām kā “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) un COSME. |
| --- | --- |

3.2.

Tomēr EESK uzskata, ka labākas līdzekļu izlietošanas principa ieviešana ar mērķi uzlabot līdzekļu izmantojumu un budžetu, kura izstrādes pamatā ir darbības rezultāti, nedrīkstētu nepamatoti kalpot tam, lai samazinātu izdevumus jomām vai programmām, kuru vērtība ir mazāk acīmredzama vai nu tāpēc, ka ieguvumi parādās ilgtermiņā, vai arī tāpēc, ka to sniegumu ir grūti izteikt skaitļos. Tas varētu būt īpaši nelabvēlīgs tādām programmām kā “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) un COSME.

| 3.2.1. | EESK atbalsta gan stimulus, kas var veicināt atbildīgu un efektīvu finansējuma izlietojumu, gan arī sistēmu, kura ļauj atbilstīgi un savlaicīgi uzraudzīt mērķu sasniegšanu dažādās ES budžeta darbības jomās. |
| --- | --- |

3.2.1.

EESK atbalsta gan stimulus, kas var veicināt atbildīgu un efektīvu finansējuma izlietojumu, gan arī sistēmu, kura ļauj atbilstīgi un savlaicīgi uzraudzīt mērķu sasniegšanu dažādās ES budžeta darbības jomās.

| 3.3. | Tomēr ar to vien nepietiek, lai, veicinot izaugsmi, nodarbinātību un sociālo pīlāru, efektīvi reaģētu uz pieaugošajām ekonomiskajām, sociālajām un politiskajām problēmām. Tas ir jo īpaši uzskatāmi, ja nav papildu resursu jomās, kurās ES budžetam ir pievienotā vērtība salīdzinājumā ar politikas pasākumiem, ko dalībvalstis var veikt. |
| --- | --- |

3.3.

Tomēr ar to vien nepietiek, lai, veicinot izaugsmi, nodarbinātību un sociālo pīlāru, efektīvi reaģētu uz pieaugošajām ekonomiskajām, sociālajām un politiskajām problēmām. Tas ir jo īpaši uzskatāmi, ja nav papildu resursu jomās, kurās ES budžetam ir pievienotā vērtība salīdzinājumā ar politikas pasākumiem, ko dalībvalstis var veikt.

| 3.4. | Kā minēts iepriekšējos EESK atzinumos, problēmas, ar kurām saskaras ES, liecina par to, ka Savienības budžeta palielināšana ir ne tikai vēlama, bet arī nepieciešama (7). |
| --- | --- |

3.4.

Kā minēts iepriekšējos EESK atzinumos, problēmas, ar kurām saskaras ES, liecina par to, ka Savienības budžeta palielināšana ir ne tikai vēlama, bet arī nepieciešama (7).

| 3.5. | Atbilde uz šīm problēmām galvenokārt meklējama gan publisko, gan privāto ieguldījumu spēcīgā atbalstā un sekmēšanā. Ieguldījumu līmenis 2014. gadā bija par 15 % zemāks, nekā reģistrēts 2007. gadā, tieši pirms lielās finanšu un ekonomikas krīzes, un tas atbilst samazinājumam par EUR 430 miljardiem no maksimālā apjoma un aptuveni EUR 300 miljardiem, salīdzinot pēdējo gadu vidējo rādītāju; taču piecas valstis (Spānija, Itālija, Grieķija, Lielbritānija un Francija) vien veido 75 % no šā samazinājuma (8). |
| --- | --- |

3.5.

Atbilde uz šīm problēmām galvenokārt meklējama gan publisko, gan privāto ieguldījumu spēcīgā atbalstā un sekmēšanā. Ieguldījumu līmenis 2014. gadā bija par 15 % zemāks, nekā reģistrēts 2007. gadā, tieši pirms lielās finanšu un ekonomikas krīzes, un tas atbilst samazinājumam par EUR 430 miljardiem no maksimālā apjoma un aptuveni EUR 300 miljardiem, salīdzinot pēdējo gadu vidējo rādītāju; taču piecas valstis (Spānija, Itālija, Grieķija, Lielbritānija un Francija) vien veido 75 % no šā samazinājuma (8).

| 3.6. | Lai netieši pārvarētu ieguldījumu trūkumu, Komisija ierosināja un aktivizēja ESIF, kam ar EIB starpniecību būtu papildus Savienības līdzekļiem jāpiesaista privātie resursi. Fonda vērtējums ir atkarīgs no spējas atbalstīt projektus papildus tiem, kas parasti tiek finansēti. Pirmie pētījumi rāda, ka tomēr lielākā daļa ESIF projektu ir ļoti līdzīgi citiem projektiem, kurus parasti finansē EIB, jo īpaši attīstītākajos reģionos (9). EESK aicina lielāku uzmanību piešķirt patiešām inovatīviem un riskantiem projektiem, kas pretējā gadījumā netiktu finansēti, un tādiem projektiem, kuri nodrošina reālu ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.6.

Lai netieši pārvarētu ieguldījumu trūkumu, Komisija ierosināja un aktivizēja ESIF, kam ar EIB starpniecību būtu papildus Savienības līdzekļiem jāpiesaista privātie resursi. Fonda vērtējums ir atkarīgs no spējas atbalstīt projektus papildus tiem, kas parasti tiek finansēti. Pirmie pētījumi rāda, ka tomēr lielākā daļa ESIF projektu ir ļoti līdzīgi citiem projektiem, kurus parasti finansē EIB, jo īpaši attīstītākajos reģionos (9). EESK aicina lielāku uzmanību piešķirt patiešām inovatīviem un riskantiem projektiem, kas pretējā gadījumā netiktu finansēti, un tādiem projektiem, kuri nodrošina reālu ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu Eiropas Savienībā.

| 3.7. | Migrantu un bēgļu krīze nav saistīta tikai ar uzņemšanas pienākumu. ES piešķirtie līdzekļi var kalpot arī tam, lai iekšējās drošības riskus pārveidotu par iespējām, uzsverot iespējamos ieguvumus ekonomikā, darba tirgū un sabiedrības attīstībā. EESK, tāpat kā Eiropas Parlaments (10), uzskata, ka resursi, kas piešķirti 3. pozīcijā (“Drošība un pilsoniskums”) un 4. pozīcijā (“Globālā Eiropa”), jo īpaši resursi, kas paredzēti bēgļu krīzei un ārējai palīdzībai, var būt nepietiekami, lai risinātu problēmas, kas var rasties nākamajos mēnešos un gados, un tāpēc aicina paaugstināt izdevumu ierobežojumus. |
| --- | --- |

3.7.

Migrantu un bēgļu krīze nav saistīta tikai ar uzņemšanas pienākumu. ES piešķirtie līdzekļi var kalpot arī tam, lai iekšējās drošības riskus pārveidotu par iespējām, uzsverot iespējamos ieguvumus ekonomikā, darba tirgū un sabiedrības attīstībā. EESK, tāpat kā Eiropas Parlaments (10), uzskata, ka resursi, kas piešķirti 3. pozīcijā (“Drošība un pilsoniskums”) un 4. pozīcijā (“Globālā Eiropa”), jo īpaši resursi, kas paredzēti bēgļu krīzei un ārējai palīdzībai, var būt nepietiekami, lai risinātu problēmas, kas var rasties nākamajos mēnešos un gados, un tāpēc aicina paaugstināt izdevumu ierobežojumus.

| 3.7.1. | Turklāt šajā sakarā EESK nosoda Eiropas Savienībā valdošo solidaritātes krīzi, kas jārisina un jāatrisina. Nav pieļaujams, ka dažas dalībvalstis piekrīt tam, ka solidaritātes princips ir pareizs, ja to piemēro attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas resursu sadali 2014.–2020. gadam, taču tajā pašā laikā to noraida, ja jāapmierina ārkārtas vajadzības bēgļiem un migrantiem. |
| --- | --- |

3.7.1.

Turklāt šajā sakarā EESK nosoda Eiropas Savienībā valdošo solidaritātes krīzi, kas jārisina un jāatrisina. Nav pieļaujams, ka dažas dalībvalstis piekrīt tam, ka solidaritātes princips ir pareizs, ja to piemēro attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas resursu sadali 2014.–2020. gadam, taču tajā pašā laikā to noraida, ja jāapmierina ārkārtas vajadzības bēgļiem un migrantiem.

| 3.8. | Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi) ir stratēģijas “Eiropa 2020” un tās mērķu pamatā un nodrošina EUR 454 miljardu budžetu 2014.–2020. gada programmu izstrādes ciklam. ESI fondi, kas ir galvenais ES ieguldījumu instruments, var veicināt ekonomikas izaugsmi un jaunu kvalitatīvu darbvietu izveidi, pateicoties lielākai sociālajai un teritoriālajai kohēzijai. Tikko uzsāktā cikla īstenošana jāuzrauga, cieši sadarbojoties ar ES institūcijām, lai sasniegtu paredzētos rezultātus, kas saskaņoti starp Komisiju, dalībvalstīm un reģioniem. Lai to īstenotu, rūpīgāk jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri, kas ir pārstāvēti komitejā. |
| --- | --- |

3.8.

Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi) ir stratēģijas “Eiropa 2020” un tās mērķu pamatā un nodrošina EUR 454 miljardu budžetu 2014.–2020. gada programmu izstrādes ciklam. ESI fondi, kas ir galvenais ES ieguldījumu instruments, var veicināt ekonomikas izaugsmi un jaunu kvalitatīvu darbvietu izveidi, pateicoties lielākai sociālajai un teritoriālajai kohēzijai. Tikko uzsāktā cikla īstenošana jāuzrauga, cieši sadarbojoties ar ES institūcijām, lai sasniegtu paredzētos rezultātus, kas saskaņoti starp Komisiju, dalībvalstīm un reģioniem. Lai to īstenotu, rūpīgāk jāiesaista pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri, kas ir pārstāvēti komitejā.

| 3.9. | Jauniešu bezdarbs (aptuveni 20 % no darbaspēka, lai gan starp dalībvalstīm ir lielas atšķirības (11)), nodarbinātības nestabilitāte un tādas parādības izplatība kā NEET (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) vēl joprojām ir nepieņemami augstā līmenī (apmēram 19 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 34 gadiem (12)), un tas negatīvi ietekmē izglītības līmeni un kopumā cilvēkkapitālu Eiropā. Lai to atrisinātu, ar lielākiem līdzekļiem jānostiprina un jāfinansē Eiropas Sociālais fonds (ESF), jauniešu nodarbinātības iniciatīva, un jāpalielina 1.B pozīcijā (“Sociālā un teritoriālā kohēzija”) paredzētie izdevumu ierobežojumi. |
| --- | --- |

3.9.

Jauniešu bezdarbs (aptuveni 20 % no darbaspēka, lai gan starp dalībvalstīm ir lielas atšķirības (11)), nodarbinātības nestabilitāte un tādas parādības izplatība kā NEET (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) vēl joprojām ir nepieņemami augstā līmenī (apmēram 19 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 34 gadiem (12)), un tas negatīvi ietekmē izglītības līmeni un kopumā cilvēkkapitālu Eiropā. Lai to atrisinātu, ar lielākiem līdzekļiem jānostiprina un jāfinansē Eiropas Sociālais fonds (ESF), jauniešu nodarbinātības iniciatīva, un jāpalielina 1.B pozīcijā (“Sociālā un teritoriālā kohēzija”) paredzētie izdevumu ierobežojumi.

| 3.10. | Visbeidzot, jāsāk risināt jautājums par kavētiem maksājumiem. Atšķirība, kas radusies pēdējo gadu laikā starp izdevumu saistībām un dalībvalstu veiktajiem maksājumiem, 2014. gada beigās sasniedza gandrīz EUR 25 miljardus, un šīs atšķirības samazināšana jāuzsāk līdz 2016. gada beigām. Izdevumu parādu negatīvās sekas ietekmē visus ES budžeta saņēmējus, tostarp uzņēmumus, pētniecības institūtus un pašvaldības. Ņemot vērā budžetu, kas jau pats par sevi ir ierobežots salīdzinājumā ar Eiropas IKP, šķiet, ka ir nepieciešams vismaz nodrošināt saistību savlaicīgu apmaksu, veicot visus pasākumus, lai šī situācija nesaglabātos vai neatkārtotos nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. |
| --- | --- |

3.10.

Visbeidzot, jāsāk risināt jautājums par kavētiem maksājumiem. Atšķirība, kas radusies pēdējo gadu laikā starp izdevumu saistībām un dalībvalstu veiktajiem maksājumiem, 2014. gada beigās sasniedza gandrīz EUR 25 miljardus, un šīs atšķirības samazināšana jāuzsāk līdz 2016. gada beigām. Izdevumu parādu negatīvās sekas ietekmē visus ES budžeta saņēmējus, tostarp uzņēmumus, pētniecības institūtus un pašvaldības. Ņemot vērā budžetu, kas jau pats par sevi ir ierobežots salīdzinājumā ar Eiropas IKP, šķiet, ka ir nepieciešams vismaz nodrošināt saistību savlaicīgu apmaksu, veicot visus pasākumus, lai šī situācija nesaglabātos vai neatkārtotos nākamajā daudzgadu finanšu shēmā.

| 3.11. | EESK tāpēc atbalsta resursu palielināšanu tām izdevumu pozīcijām, kas uzskatāmas par īpaši efektīvām, piemēram, “Apvārsnis 2020”, Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Transports, Erasmus+, COSME un Wifi4EU, ESIF pagarināšana un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva. |
| --- | --- |

3.11.

EESK tāpēc atbalsta resursu palielināšanu tām izdevumu pozīcijām, kas uzskatāmas par īpaši efektīvām, piemēram, “Apvārsnis 2020”, Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) – Transports, Erasmus+, COSME un Wifi4EU, ESIF pagarināšana un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva.

| 3.11.1. | EESK piekrīt arī jauniem piešķīrumiem, kas paredzēti, lai risinātu migrācijas krīzi (Eiropas Robežu un krasta apsardze, Eiropols, Patvēruma aģentūra, Dublinas kopējā patvēruma sistēma, ārkārtas atbalsts ES mērogā un ieceļošanas/izceļošanas sistēma) un novērstu politiskās un ekonomiskās nestabilitātes apstākļus Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs (vispārīgā partnerība, Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai, makrofinansiāla palīdzība, EIB ārējā finansējuma pilnvaras, kohēzijas politikai paredzētā piešķīruma tehniskās korekcijas). |
| --- | --- |

3.11.1.

EESK piekrīt arī jauniem piešķīrumiem, kas paredzēti, lai risinātu migrācijas krīzi (Eiropas Robežu un krasta apsardze, Eiropols, Patvēruma aģentūra, Dublinas kopējā patvēruma sistēma, ārkārtas atbalsts ES mērogā un ieceļošanas/izceļošanas sistēma) un novērstu politiskās un ekonomiskās nestabilitātes apstākļus Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs (vispārīgā partnerība, Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai, makrofinansiāla palīdzība, EIB ārējā finansējuma pilnvaras, kohēzijas politikai paredzētā piešķīruma tehniskās korekcijas).

4.   Daudzgadu finanšu shēma pēc 2020. gada

| 4.1. | Eiropas Komisija 2018. gada 1. janvārī iesniegs priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu pēc 2020. gada. EESK aicina nekavējoties rūpīgi izvērtēt pašreizējā budžeta rezultātus, ņemot vērā arī termiņa vidusposma pārskatu, un apspriest prioritāri risināmos jautājumus un veicamās izmaiņas. Mērķis ir izstrādāt daudzgadu finanšu shēmu, kas ļautu risināt ES problēmas un atbilstu prioritātēm ilgtermiņā. |
| --- | --- |

4.1.

Eiropas Komisija 2018. gada 1. janvārī iesniegs priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu pēc 2020. gada. EESK aicina nekavējoties rūpīgi izvērtēt pašreizējā budžeta rezultātus, ņemot vērā arī termiņa vidusposma pārskatu, un apspriest prioritāri risināmos jautājumus un veicamās izmaiņas. Mērķis ir izstrādāt daudzgadu finanšu shēmu, kas ļautu risināt ES problēmas un atbilstu prioritātēm ilgtermiņā.

| 4.2. | ES krīzes cēlonis ir tas, ka nav stratēģiska redzējuma par Eiropas nākotni. Šī krīze var pasliktināties, ja daudzgadu finanšu shēma, kas paredzēta laikposmam pēc 2020. gada, neļaus risināt tos cēloņus, kuri saistīti ar demokrātijas un tiesiskuma trūkumu, kā arī globalizācijas ietekmi uz sociālajiem slāņiem un ražošanas nozarēm, kas globalizācijas laikmetā ir zaudētājas. ES fiskālie noteikumi ir samazinājuši dalībvalstu spēju rīkoties patstāvīgi un ir radījuši nedrošību darba tirgū un valsts labklājības sistēmā, taču šobrīd tie nerada pilsoņu sociālās aizsardzības tīklus Savienības līmenī un vēl mazāk Eiropas ekonomikas sistēmu, kas būtu patiešām inovatīva un konkurētspējīga, lai varētu stāties pretī globālām problēmām (13). |
| --- | --- |

4.2.

ES krīzes cēlonis ir tas, ka nav stratēģiska redzējuma par Eiropas nākotni. Šī krīze var pasliktināties, ja daudzgadu finanšu shēma, kas paredzēta laikposmam pēc 2020. gada, neļaus risināt tos cēloņus, kuri saistīti ar demokrātijas un tiesiskuma trūkumu, kā arī globalizācijas ietekmi uz sociālajiem slāņiem un ražošanas nozarēm, kas globalizācijas laikmetā ir zaudētājas. ES fiskālie noteikumi ir samazinājuši dalībvalstu spēju rīkoties patstāvīgi un ir radījuši nedrošību darba tirgū un valsts labklājības sistēmā, taču šobrīd tie nerada pilsoņu sociālās aizsardzības tīklus Savienības līmenī un vēl mazāk Eiropas ekonomikas sistēmu, kas būtu patiešām inovatīva un konkurētspējīga, lai varētu stāties pretī globālām problēmām (13).

| 4.3. | Tāpēc ir ļoti svarīgi pievērst lielāku uzmanību jaunajai daudzgadu finanšu shēmai, kā arī jaunajiem resursiem attiecībā uz Eiropas galveno stratēģisko prioritāti, kurai ir izšķirošā loma ES pastāvēšanā:






  — | izaugsmes un nodarbinātības sekmēšana, īpaši jauniešu vidū, piemēram, tādu jaunu profesiju gadījumā, kas saistītas ar IT un telekomunikāciju attīstību (sākot no “lietiskā interneta” un rūpniecības 4.0), |
| --- | --- | --- |

4.3.

Tāpēc ir ļoti svarīgi pievērst lielāku uzmanību jaunajai daudzgadu finanšu shēmai, kā arī jaunajiem resursiem attiecībā uz Eiropas galveno stratēģisko prioritāti, kurai ir izšķirošā loma ES pastāvēšanā:

—

izaugsmes un nodarbinātības sekmēšana, īpaši jauniešu vidū, piemēram, tādu jaunu profesiju gadījumā, kas saistītas ar IT un telekomunikāciju attīstību (sākot no “lietiskā interneta” un rūpniecības 4.0),

| — | atbilstošu pārkvalifikācijas fondu izveide, lai vadītu jauno tehnoloģiju veicinātas ievērojamas pārmaiņas ražošanas sistēmā un darba tirgū, un tas sekmēs jaunu profesiju rašanos, vienlaikus likvidējot citas, |
| --- | --- |

—

atbilstošu pārkvalifikācijas fondu izveide, lai vadītu jauno tehnoloģiju veicinātas ievērojamas pārmaiņas ražošanas sistēmā un darba tirgū, un tas sekmēs jaunu profesiju rašanos, vienlaikus likvidējot citas,

| — | ekonomikas un finanšu krīzes atstātā ieguldījumu deficīta likvidēšana un to krīzes seku novēršana, kuras vēl saglabājušās, it sevišķi attiecībā uz vidējiem un zemiem ienākumiem, un kuras saasinājusi taupības politika eurozonas valstīs, |
| --- | --- |

—

ekonomikas un finanšu krīzes atstātā ieguldījumu deficīta likvidēšana un to krīzes seku novēršana, kuras vēl saglabājušās, it sevišķi attiecībā uz vidējiem un zemiem ienākumiem, un kuras saasinājusi taupības politika eurozonas valstīs,

| — | vides ilgtspēja, tostarp saistībā ar Parīzes vienošanos par klimata pārmaiņām, kā arī plašāka kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) resursu piesaiste un nepieciešamība pēc to darbinieku un amatu pārcelšanas, kas cietuši ekonomikas progresīvas dekarbonizācijas dēļ, |
| --- | --- |

—

vides ilgtspēja, tostarp saistībā ar Parīzes vienošanos par klimata pārmaiņām, kā arī plašāka kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) resursu piesaiste un nepieciešamība pēc to darbinieku un amatu pārcelšanas, kas cietuši ekonomikas progresīvas dekarbonizācijas dēļ,

| — | atbalsta pasākumi, kas veicami saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, lai nekaitētu citu dalībvalstu ekonomikai un Eiropas pilsoņu profesionālajām iespējām, |
| --- | --- |

—

atbalsta pasākumi, kas veicami saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, lai nekaitētu citu dalībvalstu ekonomikai un Eiropas pilsoņu profesionālajām iespējām,

| — | ārējā palīdzība kaimiņvalstīm un jaunattīstības valstīm, kuras raugās uz Eiropu kā paraugu un nozīmīgu dalībnieku pasaules mērogā. |
| --- | --- |

—

ārējā palīdzība kaimiņvalstīm un jaunattīstības valstīm, kuras raugās uz Eiropu kā paraugu un nozīmīgu dalībnieku pasaules mērogā.

| 4.4. | Attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas reformas ilgumu EESK, tāpat kā Eiropas Parlaments (14), uzskata, ka ir lietderīgi saskaņot Parlamenta un Komisijas politiskos ciklus, lai Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņa koncentrētos uz sarunām par Kopienas budžeta prioritātēm. Atzinīgi vērtējams priekšlikums noteikt 5 + 5 gadu ilgu periodu ar obligātu vidusposma pārskatu dažām pozīcijām, kas prasa ilgtermiņa plānošanu (it īpaši kohēzijas politikā un lauku attīstībā), un visām pārējām pozīcijām – vidējo termiņu piecu gadu garumā atbilstīgi Eiropas Parlamenta vēlēšanu ciklam. |
| --- | --- |

4.4.

Attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas reformas ilgumu EESK, tāpat kā Eiropas Parlaments (14), uzskata, ka ir lietderīgi saskaņot Parlamenta un Komisijas politiskos ciklus, lai Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņa koncentrētos uz sarunām par Kopienas budžeta prioritātēm. Atzinīgi vērtējams priekšlikums noteikt 5 + 5 gadu ilgu periodu ar obligātu vidusposma pārskatu dažām pozīcijām, kas prasa ilgtermiņa plānošanu (it īpaši kohēzijas politikā un lauku attīstībā), un visām pārējām pozīcijām – vidējo termiņu piecu gadu garumā atbilstīgi Eiropas Parlamenta vēlēšanu ciklam.

| 4.5. | Būtu lietderīgi, ja Komisija, ņemot vērā arī paredzamo priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu pēc 2020. gada, pēc iespējas drīzāk sagatavotu precīzas aplēses par to, kāBrexit ietekmēs ES ienākumus un izdevumus (15). |
| --- | --- |

4.5.

Būtu lietderīgi, ja Komisija, ņemot vērā arī paredzamo priekšlikumu par daudzgadu finanšu shēmu pēc 2020. gada, pēc iespējas drīzāk sagatavotu precīzas aplēses par to, kāBrexit ietekmēs ES ienākumus un izdevumus (15).

| 4.6. | Turklāt eurozonā jāpieņem atbilstīgs budžets, ar ko var risināt specifiskus to dalībvalstu jautājumus, kuras ievieš euro. EESK jau agrāk ir ieteikusi, ka “būtu vajadzīga virzība uz atbilstīgu eurozonas budžetu ar kopīgiem noteikumiem; tikai šādi varētu radīt iespēju, lai virzītos uz kopēju fiskālo politiku, un spētu absorbēt jebkurus turpmākus “triecienus”” (16). |
| --- | --- |

4.6.

Turklāt eurozonā jāpieņem atbilstīgs budžets, ar ko var risināt specifiskus to dalībvalstu jautājumus, kuras ievieš euro. EESK jau agrāk ir ieteikusi, ka “būtu vajadzīga virzība uz atbilstīgu eurozonas budžetu ar kopīgiem noteikumiem; tikai šādi varētu radīt iespēju, lai virzītos uz kopēju fiskālo politiku, un spētu absorbēt jebkurus turpmākus “triecienus”” (16).

| 4.7. | Attiecībā uz ieņēmumiem jaunajā daudzgadu finanšu shēmā būs jāņem vērā priekšlikumi, ko Mario Monti vadībā izstrādā Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos, no kuras līdz 2016. gada beigām gaidāms galīgais ziņojums kopā ar Komisijas izstrādātu tiesību aktu priekšlikumu. |
| --- | --- |

4.7.

Attiecībā uz ieņēmumiem jaunajā daudzgadu finanšu shēmā būs jāņem vērā priekšlikumi, ko Mario Monti vadībā izstrādā Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos, no kuras līdz 2016. gada beigām gaidāms galīgais ziņojums kopā ar Komisijas izstrādātu tiesību aktu priekšlikumu.

| 4.7.1. | EESK uzskata, ka sevišķi svarīga nozīme ir jaunam budžetam, kurā pareizi novirzītiem un ilgtspējīgiem pašu resursiem tiktu dota priekšroka salīdzinājumā ar dalībvalstu iemaksām, kuras, gluži pretēji, pastiprina nepareizo “taisnīgas atdeves” principu. Lai to panāktu, komiteja atkārtoti norāda uz to, kas tika apgalvots iepriekšējos atzinumos (17), atbalstot Eiropas Komisijas priekšlikumu par pašu resursiem, kuru ieņēmumi nonāktu tieši ES budžetā, nevis ar dalībvalstu starpniecību. Jaunā sistēma nedrīkst palielināt kopējo nodokļu slogu, jo īpaši visnelabvēlīgākajos apstākļos esošiem iedzīvotājiem, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.7.1.

EESK uzskata, ka sevišķi svarīga nozīme ir jaunam budžetam, kurā pareizi novirzītiem un ilgtspējīgiem pašu resursiem tiktu dota priekšroka salīdzinājumā ar dalībvalstu iemaksām, kuras, gluži pretēji, pastiprina nepareizo “taisnīgas atdeves” principu. Lai to panāktu, komiteja atkārtoti norāda uz to, kas tika apgalvots iepriekšējos atzinumos (17), atbalstot Eiropas Komisijas priekšlikumu par pašu resursiem, kuru ieņēmumi nonāktu tieši ES budžetā, nevis ar dalībvalstu starpniecību. Jaunā sistēma nedrīkst palielināt kopējo nodokļu slogu, jo īpaši visnelabvēlīgākajos apstākļos esošiem iedzīvotājiem, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

| 4.7.2. | Būtu jānosaka kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB), lai uzlabotu nodokļu pārredzamību, palīdzētu cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicinātu darbvietu radīšanu, ieguldījumus un tirdzniecību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.7.2.

Būtu jānosaka kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB), lai uzlabotu nodokļu pārredzamību, palīdzētu cīnīties pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicinātu darbvietu radīšanu, ieguldījumus un tirdzniecību Eiropas Savienībā.

| 4.8. | EESK piekrīt vēstījumam, ka Savienībai vajag “vairāk Eiropas (un labāku Eiropu), nevis mazāk”. Lai varētu sasniegt daudzgadu finanšu shēmas mērķus, jaunajam ES budžetam jābūt parauga cienīgam, efektīvam, rezultatīvam un pārredzamam tā, lai iegūtu Eiropas iedzīvotāju uzticību un viņiem uzskatāmi parādītu Eiropas ieguvumus un zaudējumus, kādi rastos bez Eiropas integrācijas. |
| --- | --- |

4.8.

EESK piekrīt vēstījumam, ka Savienībai vajag “vairāk Eiropas (un labāku Eiropu), nevis mazāk”. Lai varētu sasniegt daudzgadu finanšu shēmas mērķus, jaunajam ES budžetam jābūt parauga cienīgam, efektīvam, rezultatīvam un pārredzamam tā, lai iegūtu Eiropas iedzīvotāju uzticību un viņiem uzskatāmi parādītu Eiropas ieguvumus un zaudējumus, kādi rastos bez Eiropas integrācijas.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  EESK atzinums “Publiskā nodokļu pārredzamība (pārskats par katru valsti)” (OV C 487, 28.12.2016., 62. lpp.).

1

(2)  EESK atzinumā “Eiropas pasivitātes izmaksu atjaunināta analīze” teikts, ka “(..) jāatrod tādi problēmu risinājumi, kuros subsidiaritāte būtu virzīta uz mērķi panākt “vairāk labākas Eiropas” (..)” (OV C 351, 15.11.2012., 36. lpp.).

2

(3)  EESK atzinums “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam” (OV C 229, 31.7.2012., 32. lpp.).

3

(4)  Tikai trešdaļa Eiropas iedzīvotāju uzticas ES un tās iestādēm. Eiropas Komisija, Sabiedriskā domā Eiropas Savienībā, Eirobarometra standartaptauja Nr. 85, 2016. gada maijs,

4

http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/STANDARD/surveyKy/2130

(5)  “Savienības mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību.”

5

(6)  Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam vidusposma pārskats/pārskatīšana. Uz rezultātiem orientēts ES budžets (SWD(2016) 299 final).

6

(7)  EESK atzinums par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV C 229, 31.7.2012., 32. lpp.).

7

(8)  Eiropas Komisijas – Eiropas Investīciju banka. Why does the EU need an investment plan? (“Kāpēc ES ir vajadzīgs investīciju plāns?”), 2015. gads.

8

Why does the EU need an investment plan?

(9)  G. Claeys, A. Leandro, Assessing the Juncker Plan after one year, Bruegel.org, 2016. gada maijs.

9

Claeys, A. Leandro

Assessing the Juncker Plan after one year

Bruegel.org

(10)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par gatavošanos DFS 2014.–2020. gadam pārskatīšanai pēc vēlēšanām – Parlamenta ieteikumi pirms Komisijas priekšlikuma izstrādes (P8_TA-PROV(2016)0309).

10

(11)  Eurostat, Bezdarba statistika (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics).

11

Eurostat

(12)  Eurostat, Statistika par jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training).

12

Eurostat

(13)  P. De Grauwe, “What Future for the EU After Brexit?”, CEPS, 2016. gada oktobris.

13

De Grauwe, “What Future for the EU After Brexit?”, CEPS

(14)  Skatīt 10. zemsvītras piezīmi..

14

(15)  Fiskālo pētījumu institūts ir aprēķinājis, ka Apvienotās Karalistes gada vidējo neto ieguldījumu ES budžetā var novērtēt EUR 8 miljardu apmērā. Skatīt: Institute for Fiscal Studies, “The Budget of the EU: a guide”, 2016. gads. IFS Briefing Note BN 181. J. Browne, P. Johnson, D. Phillips.

15

Institute for Fiscal Studies

“The Budget of the EU: a guide”

IFS Briefing Note BN 181

J. Browne, P. Johnson, D. Phillips.

(16)  Nākamajam ES likumdošanas periodam veltītais EESK atzinums “EMS pabeigšana – priekšlikumi nākamajam Eiropas Savienības likumdošanas periodam” (OV C 451, 16.12.2014., 10. lpp.).

16

(17)  EESK atzinums “ES budžeta pārskatīšana” (OV C 248, 25.8.2011., 75. lpp.).

17

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/70 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/70

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164”

(COM(2016) 687 final – 2016/0339 (CNS))

(2017/C 075/13)

| Galvenais ziņotājs: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |

Galvenais ziņotājs:

Mihai IVAŞCU

| Apspriešanās | Padome, 21.11.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 176/1/4 |

Apspriešanās

Padome, 21.11.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

176/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas pastāvīgos centienus cīņā pret agresīvu nodokļu plānošanu, proti, ar Nodokļu apiešanas prakses novēršanas direktīvu (1), kas pilnībā atbilst ESAO BEPS projektam (2) un Eiropas ieinteresēto personu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta, prasībām. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Komisijas pastāvīgos centienus cīņā pret agresīvu nodokļu plānošanu, proti, ar Nodokļu apiešanas prakses novēršanas direktīvu (1), kas pilnībā atbilst ESAO BEPS projektam (2) un Eiropas ieinteresēto personu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta, prasībām.

| 1.2. | Lai gan precīzu ekonomisku analīzi par hibrīdneatbilstības ietekmi ir grūti veikt, kā norādīts arī ESAO ziņojumā, EESK uzskata, ka priekšlikuma Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164 (3) (turpmāk – “direktīva”), pieņemšanai būtu ievērojami jāpalielina uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumi visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.2.

Lai gan precīzu ekonomisku analīzi par hibrīdneatbilstības ietekmi ir grūti veikt, kā norādīts arī ESAO ziņojumā, EESK uzskata, ka priekšlikuma Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm groza Direktīvu (ES) 2016/1164 (3) (turpmāk – “direktīva”), pieņemšanai būtu ievērojami jāpalielina uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumi visās dalībvalstīs.

| 1.3. | EESK uzskata, ka šī direktīva savu potenciālu pilnībā sasniegs tikai tad, ja līdzīgi noteikumi tiks ieviesti arī trešās valstīs. Minētās direktīvas īstenošanai ļoti svarīgi ir līdzvērtīgi konkurences apstākļi un globālās nodokļu politikas taisnīgums. Pretējā gadījumā vienotais tirgus varētu zaudēt savu pievilcību salīdzinājumā ar mazāk regulētiem tirgiem, savukārt direktīvas pozitīvā ietekme būtu minimāla. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka šī direktīva savu potenciālu pilnībā sasniegs tikai tad, ja līdzīgi noteikumi tiks ieviesti arī trešās valstīs. Minētās direktīvas īstenošanai ļoti svarīgi ir līdzvērtīgi konkurences apstākļi un globālās nodokļu politikas taisnīgums. Pretējā gadījumā vienotais tirgus varētu zaudēt savu pievilcību salīdzinājumā ar mazāk regulētiem tirgiem, savukārt direktīvas pozitīvā ietekme būtu minimāla.

| 1.4. | EESK piekrīt, ka neatbilstības jānovērš tikai tad, kad vienam no saistītajiem uzņēmumiem ir faktiska kontrole pār citu saistīto uzņēmumu ar līdzdalību attiecībā uz balsstiesībām, kapitāla īpašumtiesībām vai tiesībām uz peļņu 50 % vai lielākā apmērā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK piekrīt, ka neatbilstības jānovērš tikai tad, kad vienam no saistītajiem uzņēmumiem ir faktiska kontrole pār citu saistīto uzņēmumu ar līdzdalību attiecībā uz balsstiesībām, kapitāla īpašumtiesībām vai tiesībām uz peļņu 50 % vai lielākā apmērā.

| 1.5. | Komiteja uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš importētai neatbilstībai, kas mazina to noteikumu efektivitāti, kuri paredzēti hibrīdneatbilstību likvidēšanai, un uzskata, ka ir vajadzīgi papildu precizējumi, lai nodrošinātu saskanīgu īstenošanu visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš importētai neatbilstībai, kas mazina to noteikumu efektivitāti, kuri paredzēti hibrīdneatbilstību likvidēšanai, un uzskata, ka ir vajadzīgi papildu precizējumi, lai nodrošinātu saskanīgu īstenošanu visās dalībvalstīs.

| 1.6. | Attiecībā uz atšķirīgiem nodokļu uzskaites periodiem, kas ir dažādās jurisdikcijās, EESK piekrīt, ka šādām periodu atšķirībām nevajadzētu radīt neatbilstības saistībā ar nodokļiem. Nodokļu maksātājiem tomēr saprātīgā termiņā ir jāpaziņo par maksājumu abās jurisdikcijās. |
| --- | --- |

1.6.

Attiecībā uz atšķirīgiem nodokļu uzskaites periodiem, kas ir dažādās jurisdikcijās, EESK piekrīt, ka šādām periodu atšķirībām nevajadzētu radīt neatbilstības saistībā ar nodokļiem. Nodokļu maksātājiem tomēr saprātīgā termiņā ir jāpaziņo par maksājumu abās jurisdikcijās.

| 1.7. | Lai gan komiteja atbalsta pašreizējo pieeju attiecībā uz hibrīdneatbilstībām, EESK uzskata, ka dalībvalstīm būtu jācenšas nevis tikai gūt nodokļu ieņēmumus, bet jāizskata arī hibrīdneatbilstības pasākumu cēloņi, jālikvidē iespējamās nepilnības un jānovērš agresīva nodokļu plānošana. |
| --- | --- |

1.7.

Lai gan komiteja atbalsta pašreizējo pieeju attiecībā uz hibrīdneatbilstībām, EESK uzskata, ka dalībvalstīm būtu jācenšas nevis tikai gūt nodokļu ieņēmumus, bet jāizskata arī hibrīdneatbilstības pasākumu cēloņi, jālikvidē iespējamās nepilnības un jānovērš agresīva nodokļu plānošana.

| 1.8. | Lai novērstu un/vai ierobežotu šādu praksi, EESK iesaka visām dalībvalstīm apsvērt iespēju ieviest un piemērot sankcijas nodokļu maksātājiem, kuri gūst labumu no hibrīdneatbilstības pasākumiem. |
| --- | --- |

1.8.

Lai novērstu un/vai ierobežotu šādu praksi, EESK iesaka visām dalībvalstīm apsvērt iespēju ieviest un piemērot sankcijas nodokļu maksātājiem, kuri gūst labumu no hibrīdneatbilstības pasākumiem.

| 1.9. | EESK ierosina, lai Komisija paredz izstrādāt plašu ziņojumu, kurā raksturots direktīvas īstenošanas stāvoklis visās dalībvalstīs, kā arī vispārējā situācija attiecībā uz hibrīdneatbilstības pasākumiem. |
| --- | --- |

1.9.

EESK ierosina, lai Komisija paredz izstrādāt plašu ziņojumu, kurā raksturots direktīvas īstenošanas stāvoklis visās dalībvalstīs, kā arī vispārējā situācija attiecībā uz hibrīdneatbilstības pasākumiem.

| 1.10. | EESK uzskata, ka nolūkā paātrināt šo procesu un nodrošināt vienotu īstenošanu dalībvalstīm jāapmainās ar būtisko informāciju un labākās prakses piemēriem. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka nolūkā paātrināt šo procesu un nodrošināt vienotu īstenošanu dalībvalstīm jāapmainās ar būtisko informāciju un labākās prakses piemēriem.

2.   Atzinuma konteksts, tostarp vispārīga informācija par attiecīgo leģislatīvo priekšlikumu

| 2.1. | Eiropas Komisija 2016. gada janvārī nāca klajā ar pasākumu kopumu nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas ir daļa no programmas taisnīgākai, pārredzamākai un efektīvākai nodokļu uzlikšanai uzņēmumiem (4). Minētajā pasākumu kopumā iekļauti konkrēti pasākumi, lai novērstu agresīvu nodokļu plānošanu, uzlabotu nodokļu pārredzamību un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisija 2016. gada janvārī nāca klajā ar pasākumu kopumu nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas ir daļa no programmas taisnīgākai, pārredzamākai un efektīvākai nodokļu uzlikšanai uzņēmumiem (4). Minētajā pasākumu kopumā iekļauti konkrēti pasākumi, lai novērstu agresīvu nodokļu plānošanu, uzlabotu nodokļu pārredzamību un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā.

| 2.2. | Pasākumu kopumā ietverts vispārīgs paziņojums (5), kurā izklāstīts agresīvas nodokļu plānošanas apkarošanas politiskais, ekonomiskais un starptautiskais konteksts, kā arī tā galvenie instrumenti: direktīva par nodokļu apiešanas prakses novēršanu (6), direktīva, ar ko groza Direktīvu par administratīvo sadarbību (7) (DAC), Komisijas ieteikums par nodokļu nolīgumiem (8) un paziņojums par ES ārējo stratēģiju (9) sadarbībai ar trešām valstīm nodokļu pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

2.2.

Pasākumu kopumā ietverts vispārīgs paziņojums (5), kurā izklāstīts agresīvas nodokļu plānošanas apkarošanas politiskais, ekonomiskais un starptautiskais konteksts, kā arī tā galvenie instrumenti: direktīva par nodokļu apiešanas prakses novēršanu (6), direktīva, ar ko groza Direktīvu par administratīvo sadarbību (7) (DAC), Komisijas ieteikums par nodokļu nolīgumiem (8) un paziņojums par ES ārējo stratēģiju (9) sadarbībai ar trešām valstīm nodokļu pārvaldības jomā.

| 2.3. | Ecofin padome 2016. gada 12. jūlijā nāca klajā ar paziņojumu par hibrīdneatbilstībām, kurās iesaistītas trešās valstis, aicinot Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu par noteikumiem, kas ir saskanīgi ar ESAO ziņojumā par BEPS 2. rīcībpasākumu ieteiktajiem noteikumiem un ne mazāk efektīvi par tiem. Lielākā daļa dalībvalstu ir apņēmušās īstenot šos ieteikumus. |
| --- | --- |

2.3.

Ecofin padome 2016. gada 12. jūlijā nāca klajā ar paziņojumu par hibrīdneatbilstībām, kurās iesaistītas trešās valstis, aicinot Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu par noteikumiem, kas ir saskanīgi ar ESAO ziņojumā par BEPS 2. rīcībpasākumu ieteiktajiem noteikumiem un ne mazāk efektīvi par tiem. Lielākā daļa dalībvalstu ir apņēmušās īstenot šos ieteikumus.

| 2.4. | Ar šo direktīvu groza Nodokļu apiešanas prakses novēršanas direktīvu, un tā ir daļa no pasākumu kopuma, kurā ietilpst arī priekšlikums par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) un priekšlikums par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KUINB), un noteikumi par hibrīdneatbilstības pasākumiem minētajos priekšlikumos ir saskaņoti ar šajā direktīvā iekļautajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.4.

Ar šo direktīvu groza Nodokļu apiešanas prakses novēršanas direktīvu, un tā ir daļa no pasākumu kopuma, kurā ietilpst arī priekšlikums par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) un priekšlikums par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KUINB), un noteikumi par hibrīdneatbilstības pasākumiem minētajos priekšlikumos ir saskaņoti ar šajā direktīvā iekļautajiem noteikumiem.

| 2.5. | Lai atbalstītu dalībvalstis un ņemot vērā Ecofin padomes paziņojumu par šo jautājumu, Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu, lai grozītu Direktīvu (ES) 2016/1164 attiecībā uz hibrīdneatbilstības pasākumiem ar trešām valstīm, piemēram, hibrīda pastāvīgo iestāžu neatbilstībām, hibrīdpārvešanu, importētām neatbilstībām un dubultu rezidences vietu neatbilstībām. |
| --- | --- |

2.5.

Lai atbalstītu dalībvalstis un ņemot vērā Ecofin padomes paziņojumu par šo jautājumu, Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu, lai grozītu Direktīvu (ES) 2016/1164 attiecībā uz hibrīdneatbilstības pasākumiem ar trešām valstīm, piemēram, hibrīda pastāvīgo iestāžu neatbilstībām, hibrīdpārvešanu, importētām neatbilstībām un dubultu rezidences vietu neatbilstībām.

| 2.6. | Ņemot vērā to, ka dalībvalstīm pamatnostādnes nav saistošas, ir jāpieņem saistoši noteikumi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis patiešām efektīvi cīnās pret šīm neatbilstībām. Dalībvalstu neatkarīga rīcība tikai palielinātu iekšējā tirgus sadrumstalotību, pieļautu neatbilstību turpināšanos un ievērojami kavētu nodokļu iekasēšanu. |
| --- | --- |

2.6.

Ņemot vērā to, ka dalībvalstīm pamatnostādnes nav saistošas, ir jāpieņem saistoši noteikumi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis patiešām efektīvi cīnās pret šīm neatbilstībām. Dalībvalstu neatkarīga rīcība tikai palielinātu iekšējā tirgus sadrumstalotību, pieļautu neatbilstību turpināšanos un ievērojami kavētu nodokļu iekasēšanu.

| 2.7. | Komisijas priekšlikuma mērķis ir risināt neatbilstības, kas rodas vienības vai finanšu instrumenta juridiskā raksturojuma atšķirību dēļ. Turklāt šajā priekšlikumā risinātas neatbilstības, kas izriet no atšķirīgiem noteikumiem par to, vai komerciālu klātbūtni uzskata vai neuzskata par pastāvīgo iestādi. Saskaņā ar šajā priekšlikumā ietvertajiem noteikumiem dalībvalstīm būs pienākums atkarībā no situācijas vai nu liegt nodokļu maksātājam maksājuma atskaitījumu, vai pieprasīt nodokļu maksātājam iekļaut maksājumu vai peļņu savā apliekamajā ienākumā. |
| --- | --- |

2.7.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir risināt neatbilstības, kas rodas vienības vai finanšu instrumenta juridiskā raksturojuma atšķirību dēļ. Turklāt šajā priekšlikumā risinātas neatbilstības, kas izriet no atšķirīgiem noteikumiem par to, vai komerciālu klātbūtni uzskata vai neuzskata par pastāvīgo iestādi. Saskaņā ar šajā priekšlikumā ietvertajiem noteikumiem dalībvalstīm būs pienākums atkarībā no situācijas vai nu liegt nodokļu maksātājam maksājuma atskaitījumu, vai pieprasīt nodokļu maksātājam iekļaut maksājumu vai peļņu savā apliekamajā ienākumā.

| 2.8. | Visbeidzot, šī direktīva neparedz pilnīgu saskaņošanu, bet aprobežojas ar cīņu pret agresīvu nodokļu plānošanu, kurā tiek izmantoti hibrīdneatbilstības pasākumi, un pievēršas situācijām, kurās pastāv atskaitījumi vienā valstī bez ienākuma iekļaušanas otras valsts nodokļa bāzē vai ienākumu neaplikšana ar nodokli vienā valstī un tā neiekļaušana otrā valstī, kā arī novērš nodokļu dubultās uzlikšanas risku. |
| --- | --- |

2.8.

Visbeidzot, šī direktīva neparedz pilnīgu saskaņošanu, bet aprobežojas ar cīņu pret agresīvu nodokļu plānošanu, kurā tiek izmantoti hibrīdneatbilstības pasākumi, un pievēršas situācijām, kurās pastāv atskaitījumi vienā valstī bez ienākuma iekļaušanas otras valsts nodokļa bāzē vai ienākumu neaplikšana ar nodokli vienā valstī un tā neiekļaušana otrā valstī, kā arī novērš nodokļu dubultās uzlikšanas risku.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzīst, ka pašreizējās uzņēmumu nodokļu sistēmas ir izstrādātas atbilstoši sen pagājuša laika ekonomiskajai situācijai, kad uzņēmumi faktiski un juridiski bija saistīti ar vietējo tirgu. Tā kā vispārējā situācija ir mainījusies, nodokļu sistēma ir jāpielāgo starptautiskajai videi un pašreizējām problēmām. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzīst, ka pašreizējās uzņēmumu nodokļu sistēmas ir izstrādātas atbilstoši sen pagājuša laika ekonomiskajai situācijai, kad uzņēmumi faktiski un juridiski bija saistīti ar vietējo tirgu. Tā kā vispārējā situācija ir mainījusies, nodokļu sistēma ir jāpielāgo starptautiskajai videi un pašreizējām problēmām.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas pastāvīgos centienus šajā jomā, proti, Nodokļu apiešanas prakses novēršanas direktīvu, kas pilnībā atbilst ESAO BEPS projektam un Eiropas ieinteresēto personu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta, prasībām. |
| --- | --- |

3.2.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas pastāvīgos centienus šajā jomā, proti, Nodokļu apiešanas prakses novēršanas direktīvu, kas pilnībā atbilst ESAO BEPS projektam un Eiropas ieinteresēto personu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta, prasībām.

| 3.3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta ESAO/G20 BEPS secinājumus un ar šo direktīvu ieviestos noteikumus. |
| --- | --- |

3.3.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atbalsta ESAO/G20 BEPS secinājumus un ar šo direktīvu ieviestos noteikumus.

| 3.4. | EESK atzīst, ka priekšlikums attiecas uz hibrīdneatbilstības pasākumiem, kas noteikti ESAO ziņojumā par BEPS 2. rīcībpasākumu (10), un neattiecas uz situācijām, kurās nodoklis ir mazs vai tā vispār nav zemas nodokļu likmes vai jurisdikcijas īpašas nodokļu sistēmas dēļ. |
| --- | --- |

3.4.

EESK atzīst, ka priekšlikums attiecas uz hibrīdneatbilstības pasākumiem, kas noteikti ESAO ziņojumā par BEPS 2. rīcībpasākumu (10), un neattiecas uz situācijām, kurās nodoklis ir mazs vai tā vispār nav zemas nodokļu likmes vai jurisdikcijas īpašas nodokļu sistēmas dēļ.

| 3.5. | Hibrīdneatbilstības pasākumi tiek uzskatīti par plaši izplatītu agresīvas nodokļu plānošanas paņēmienu, ko izmanto daudznacionāli uzņēmumi, lai izveidotu juridiskus vai komerciālus birojus vairākās valstīs, neatkarīgi no tā, vai runa ir par dalībvalstīm vai trešām valstīm. Tā kā Padomes Direktīva (ES) 2016/1164 šobrīd attiecas tikai uz hibrīdneatbilstībām dalībvalstu līmenī, EESK piekrīt, ka, lai aizsargātu vienoto tirgu, tā ir jāgroza, paredzot īpašus noteikumus gadījumiem, kad ir iesaistītas trešās valstis. Tomēr EESK norāda, ka noteikumi, kas piemērojami Eiropas Savienībā, ir atkarīgi no tā, vai attiecīgā trešā valsts konkrētajā situācijā piemēro vai nepiemēro noteikumus par hibrīdneatbilstībām. |
| --- | --- |

3.5.

Hibrīdneatbilstības pasākumi tiek uzskatīti par plaši izplatītu agresīvas nodokļu plānošanas paņēmienu, ko izmanto daudznacionāli uzņēmumi, lai izveidotu juridiskus vai komerciālus birojus vairākās valstīs, neatkarīgi no tā, vai runa ir par dalībvalstīm vai trešām valstīm. Tā kā Padomes Direktīva (ES) 2016/1164 šobrīd attiecas tikai uz hibrīdneatbilstībām dalībvalstu līmenī, EESK piekrīt, ka, lai aizsargātu vienoto tirgu, tā ir jāgroza, paredzot īpašus noteikumus gadījumiem, kad ir iesaistītas trešās valstis. Tomēr EESK norāda, ka noteikumi, kas piemērojami Eiropas Savienībā, ir atkarīgi no tā, vai attiecīgā trešā valsts konkrētajā situācijā piemēro vai nepiemēro noteikumus par hibrīdneatbilstībām.

| 3.6. | EESK jau ir norādījusi, ka agresīva nodokļu plānošana samazina nodokļu bāzi dalībvalstīs aptuveni par EUR 50 līdz 70 miljardiem gadā (11) un ka ievērojama procentuālā daļa attiecināma uz hibrīdneatbilstībām, kam ir būtiska negatīva ietekme uz nodokļu ieņēmumiem, kā arī uz konkurenci, taisnīgumu un pārredzamību. Lai gan precīzu ekonomisku analīzi par hibrīdneatbilstību ietekmi ir grūti veikt, kā norādīts arī ESAO ziņojumā, EESK uzskata, ka šīs direktīvas pieņemšana ievērojami palielinās uzņēmumu ienākuma nodokli (CIT) visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.6.

EESK jau ir norādījusi, ka agresīva nodokļu plānošana samazina nodokļu bāzi dalībvalstīs aptuveni par EUR 50 līdz 70 miljardiem gadā (11) un ka ievērojama procentuālā daļa attiecināma uz hibrīdneatbilstībām, kam ir būtiska negatīva ietekme uz nodokļu ieņēmumiem, kā arī uz konkurenci, taisnīgumu un pārredzamību. Lai gan precīzu ekonomisku analīzi par hibrīdneatbilstību ietekmi ir grūti veikt, kā norādīts arī ESAO ziņojumā, EESK uzskata, ka šīs direktīvas pieņemšana ievērojami palielinās uzņēmumu ienākuma nodokli (CIT) visās dalībvalstīs.

| 3.7. | Ņemot vērā ciešo saikni ar visaptverošo ESAO BEPS ziņojumu, Komisijas dienestu darba dokumentu (12), kurā sniegta nozīmīga analīze, jau notikušās apspriedes, kā arī Padomes paziņojumā izteikto prasību, ka šī direktīva jāiesniedz līdz 2016. gada oktobrim, šā priekšlikuma ietekmes novērtējums attiecībā uz direktīvu, ko tas groza, netika veikts. Dalībvalstīm ir jāpieņem normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu, un jādara tie zināmi Eiropas Komisijai vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim. EESK piekrīt, ka šobrīd ietekmes novērtējums nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

3.7.

Ņemot vērā ciešo saikni ar visaptverošo ESAO BEPS ziņojumu, Komisijas dienestu darba dokumentu (12), kurā sniegta nozīmīga analīze, jau notikušās apspriedes, kā arī Padomes paziņojumā izteikto prasību, ka šī direktīva jāiesniedz līdz 2016. gada oktobrim, šā priekšlikuma ietekmes novērtējums attiecībā uz direktīvu, ko tas groza, netika veikts. Dalībvalstīm ir jāpieņem normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu, un jādara tie zināmi Eiropas Komisijai vēlākais līdz 2018. gada 31. decembrim. EESK piekrīt, ka šobrīd ietekmes novērtējums nav vajadzīgs.

| 3.8. | Komisiju aicina četrus gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā novērtēt šīs direktīvas īstenošanu un ziņot par to Padomei. EESK tomēr ierosina Komisijai izvērtēt īstenošanas gaitu katru gadu un vienu gadu pēc ierosinātā termiņa beigām iesniegt Padomei īstenošanas novērtējumu. Šajā īstenošanas novērtējumā būtu jāiekļauj pētījums par stāvokli tiesību aktu īstenošanā dalībvalstīs, kā arī visaptverošs pētījums par trešām valstīm, kuras ir ieviesušas vai kurās notiek ESAO BEPS noteikumu ieviešana, un pētījums par ES vienotā tirgus stāvokli globālajā kontekstā. Turklāt EESK iesaka Komisijai iekļaut ziņojumā iespējamu negatīvo ietekmi uz valstu tiesisko regulējumu, proti, citas nodokļu, komerciālas vai regulatīvas sekas, ja tādas būtu. |
| --- | --- |

3.8.

Komisiju aicina četrus gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā novērtēt šīs direktīvas īstenošanu un ziņot par to Padomei. EESK tomēr ierosina Komisijai izvērtēt īstenošanas gaitu katru gadu un vienu gadu pēc ierosinātā termiņa beigām iesniegt Padomei īstenošanas novērtējumu. Šajā īstenošanas novērtējumā būtu jāiekļauj pētījums par stāvokli tiesību aktu īstenošanā dalībvalstīs, kā arī visaptverošs pētījums par trešām valstīm, kuras ir ieviesušas vai kurās notiek ESAO BEPS noteikumu ieviešana, un pētījums par ES vienotā tirgus stāvokli globālajā kontekstā. Turklāt EESK iesaka Komisijai iekļaut ziņojumā iespējamu negatīvo ietekmi uz valstu tiesisko regulējumu, proti, citas nodokļu, komerciālas vai regulatīvas sekas, ja tādas būtu.

| 3.9. | Pēc īstenošanas novērtējuma EESK iesaka Komisijai izstrādāt plašu novērtējumu par direktīvas ietekmi uz vienoto tirgu. Šis pētījums būtu jāveic, tiklīdz no dalībvalstīm būs pieejami vajadzīgie dati. |
| --- | --- |

3.9.

Pēc īstenošanas novērtējuma EESK iesaka Komisijai izstrādāt plašu novērtējumu par direktīvas ietekmi uz vienoto tirgu. Šis pētījums būtu jāveic, tiklīdz no dalībvalstīm būs pieejami vajadzīgie dati.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Šī direktīva ievieš saistīto uzņēmumu visaptverošu definīciju, kurā ietvertas tās vienības, kuras grāmatvedības vajadzībām ir daļa no tās pašas konsolidētās grupas, un uzņēmumi, kam ir būtiska loma nodokļu maksātāja pārvaldībā, kā arī uzņēmumus, kuru pārvaldībā nodokļu maksātājam ir būtiska ietekme. EESK piekrīt, ka neatbilstības jānovērš tikai tad, kad vienam no saistītajiem uzņēmumiem ir faktiska kontrole pār citu saistīto uzņēmumu. |
| --- | --- |

4.1.

Šī direktīva ievieš saistīto uzņēmumu visaptverošu definīciju, kurā ietvertas tās vienības, kuras grāmatvedības vajadzībām ir daļa no tās pašas konsolidētās grupas, un uzņēmumi, kam ir būtiska loma nodokļu maksātāja pārvaldībā, kā arī uzņēmumus, kuru pārvaldībā nodokļu maksātājam ir būtiska ietekme. EESK piekrīt, ka neatbilstības jānovērš tikai tad, kad vienam no saistītajiem uzņēmumiem ir faktiska kontrole pār citu saistīto uzņēmumu.

| 4.2. | EESK atbalsta šajā direktīvā paredzētos papildu noteikumus. Minētās direktīvas efektīvai īstenošanai tomēr ļoti svarīgi ir līdzvērtīgi konkurences apstākļi un globālās nodokļu politikas taisnīgums. Pretējā gadījumā vienotais tirgus zināmā mērā varētu zaudēt savu pievilcību salīdzinājumā ar mazāk regulētiem tirgiem. |
| --- | --- |

4.2.

EESK atbalsta šajā direktīvā paredzētos papildu noteikumus. Minētās direktīvas efektīvai īstenošanai tomēr ļoti svarīgi ir līdzvērtīgi konkurences apstākļi un globālās nodokļu politikas taisnīgums. Pretējā gadījumā vienotais tirgus zināmā mērā varētu zaudēt savu pievilcību salīdzinājumā ar mazāk regulētiem tirgiem.

| 4.3. | EESK uzskata, ka situācijā, kad ir pieejama hibrīdneatbilstība, pārrobežu ieguldījumiem tiek noteikti dota priekšroka, salīdzinot ar iekšzemes ieguldījumiem, un tas rada acīmredzamus traucējumus vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

4.3.

EESK uzskata, ka situācijā, kad ir pieejama hibrīdneatbilstība, pārrobežu ieguldījumiem tiek noteikti dota priekšroka, salīdzinot ar iekšzemes ieguldījumiem, un tas rada acīmredzamus traucējumus vienotajā tirgū.

| 4.4. | Padome ir ierosinājusi 2018. gada 31. decembri par termiņu dalībvalstīm, lai tās šo direktīvu transponētu savā tiesiskajā regulējumā. EESK uzskata, ka minētais termiņš ir saprātīgs, bet iesaka rūpīgi uzraudzīt īstenošanas norisi, tā ka visas dalībvalstis direktīvas mērķus sasniedz ierosinātajā termiņā. Ja pasākumi netiks piemēroti konsekventi, uzņēmumu konkurētspējai ES līmenī var tikt nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

4.4.

Padome ir ierosinājusi 2018. gada 31. decembri par termiņu dalībvalstīm, lai tās šo direktīvu transponētu savā tiesiskajā regulējumā. EESK uzskata, ka minētais termiņš ir saprātīgs, bet iesaka rūpīgi uzraudzīt īstenošanas norisi, tā ka visas dalībvalstis direktīvas mērķus sasniedz ierosinātajā termiņā. Ja pasākumi netiks piemēroti konsekventi, uzņēmumu konkurētspējai ES līmenī var tikt nodarīts būtisks kaitējums.

| 4.5. | Ņemot vērā to, ka BEPS rīcības plāns ir vienprātīgi pieņemta vienošanās bez saistošiem noteikumiem un ne visas ES dalībvalstis ir ESAO dalībvalstis, EESK atzinīgi vērtē valstu, kas nav ESAO dalībvalstis, sniegto atbalstu BEPS projekta koordinēšanā un īstenošanā. EESK tomēr iesaka īpašu uzmanību pievērst gan šīs direktīvas, gan pašas Nodokļu apiešanas prakses direktīvas īstenošanas norisei minētajās valstīs. |
| --- | --- |

4.5.

Ņemot vērā to, ka BEPS rīcības plāns ir vienprātīgi pieņemta vienošanās bez saistošiem noteikumiem un ne visas ES dalībvalstis ir ESAO dalībvalstis, EESK atzinīgi vērtē valstu, kas nav ESAO dalībvalstis, sniegto atbalstu BEPS projekta koordinēšanā un īstenošanā. EESK tomēr iesaka īpašu uzmanību pievērst gan šīs direktīvas, gan pašas Nodokļu apiešanas prakses direktīvas īstenošanas norisei minētajās valstīs.

| 4.6. | Direktīvā nav ierosinātas sankcijas nodokļu maksātājiem, jo sankciju piemērošana vai nepiemērošana ir dalībvalstu kompetencē. EESK iesaka dalībvalstīm izskatīt šo jautājumu sīkāk un piemērot piespiedu pasākumus, ja tās uzskata, ka tas novērsīs un/vai risinās hibrīdneatbilstības problēmu. |
| --- | --- |

4.6.

Direktīvā nav ierosinātas sankcijas nodokļu maksātājiem, jo sankciju piemērošana vai nepiemērošana ir dalībvalstu kompetencē. EESK iesaka dalībvalstīm izskatīt šo jautājumu sīkāk un piemērot piespiedu pasākumus, ja tās uzskata, ka tas novērsīs un/vai risinās hibrīdneatbilstības problēmu.

| 4.7. | Tā kā ar Nodokļu apiešanas prakses novēršanas direktīvu netiek risināti citi neatbilstību veidi, piemēram, hibrīda pastāvīgo iestāžu neatbilstības, hibrīdpārvešana, importētas neatbilstības un dubultu rezidences vietu neatbilstības, EESK uzskata, ka minētās direktīvas 9. panta paplašināšana ir pietiekami sīki pamatota. |
| --- | --- |

4.7.

Tā kā ar Nodokļu apiešanas prakses novēršanas direktīvu netiek risināti citi neatbilstību veidi, piemēram, hibrīda pastāvīgo iestāžu neatbilstības, hibrīdpārvešana, importētas neatbilstības un dubultu rezidences vietu neatbilstības, EESK uzskata, ka minētās direktīvas 9. panta paplašināšana ir pietiekami sīki pamatota.

| 4.8. | Attiecībā uz atšķirīgiem nodokļu uzskaites periodiem, kas ir dažādās jurisdikcijās, EESK piekrīt, ka šādām periodu atšķirībām nevajadzētu radīt neatbilstības saistībā ar nodokļiem. Lai izvairītos no dubultas atskaitīšanas, nodokļu maksātājiem saprātīgā termiņā tomēr ir jāpaziņo par maksājumu abās jurisdikcijās. |
| --- | --- |

4.8.

Attiecībā uz atšķirīgiem nodokļu uzskaites periodiem, kas ir dažādās jurisdikcijās, EESK piekrīt, ka šādām periodu atšķirībām nevajadzētu radīt neatbilstības saistībā ar nodokļiem. Lai izvairītos no dubultas atskaitīšanas, nodokļu maksātājiem saprātīgā termiņā tomēr ir jāpaziņo par maksājumu abās jurisdikcijās.

| 4.9. | EESK iesaka visām dalībvalstīm rūpīgāk izskatīt hibrīdneatbilstības pamatcēloņus, novērst iespējamās nepilnības un nepieļaut agresīvu nodokļu plānošanu, nevis tikai censties gūt nodokļu ieņēmumus. |
| --- | --- |

4.9.

EESK iesaka visām dalībvalstīm rūpīgāk izskatīt hibrīdneatbilstības pamatcēloņus, novērst iespējamās nepilnības un nepieļaut agresīvu nodokļu plānošanu, nevis tikai censties gūt nodokļu ieņēmumus.

| 4.10. | Komiteja uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš importētai neatbilstībai, kas mazina to noteikumu efektivitāti, kuri paredzēti hibrīdneatbilstību likvidēšanai. EESK atbalsta Komisijas centienus novērst dubultu atskaitīšanu vai atskaitīšanu bez iekļaušanas, ko izraisa importētas neatbilstības, kā izklāstīts 9. panta 4. un 5. punktā, taču uzskata, ka ir vajadzīgi papildu precizējumi. |
| --- | --- |

4.10.

Komiteja uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš importētai neatbilstībai, kas mazina to noteikumu efektivitāti, kuri paredzēti hibrīdneatbilstību likvidēšanai. EESK atbalsta Komisijas centienus novērst dubultu atskaitīšanu vai atskaitīšanu bez iekļaušanas, ko izraisa importētas neatbilstības, kā izklāstīts 9. panta 4. un 5. punktā, taču uzskata, ka ir vajadzīgi papildu precizējumi.

| 4.11. | Visbeidzot, EESK iesaka visām dalībvalstīm īstenošanas periodā apmainīties ar attiecīgu informāciju un paraugprakses piemēriem nolūkā paātrināt šo procesu un nodrošināt tā saskaņotību. |
| --- | --- |

4.11.

Visbeidzot, EESK iesaka visām dalībvalstīm īstenošanas periodā apmainīties ar attiecīgu informāciju un paraugprakses piemēriem nolūkā paātrināt šo procesu un nodrošināt tā saskaņotību.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2016) 26 final.

1

(2)  Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana (BEPS) attiecas uz nodokļu apiešanas stratēģijām, kurās izmanto nodokļu noteikumu nepilnības un neatbilstības, lai peļņu mākslīgi pārnestu uz vietām, kur nodokļi ir mazi vai to vispār nav (http://www.oecd.org/ctp/beps/).

2

BEPS

(3)  COM(2016) 687 final.

3

(4)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/business/company-tax/anti-tax-avoidance-package_en

4

(5)  COM(2016) 23 final.

5

(6)  COM(2016) 26 final.

6

(7)  COM(2016) 25 final.

7

(8)  C(2016) 271 final.

8

(9)  COM(2016) 24 final.

9

(10)  http://www.oecd.org/ctp/neutralising-the-effects-of-hybrid-mismatch-arrangements-action-2-2015-final-report-9789264241138-en.htm

10

(11)  OV C 264, 20.7.2016., 93. lpp.

11

(12)  SWD(2016) 345 final.

12

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/75 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/75

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augstprasmes nodarbinātības nolūkos”

(COM(2016) 378 final – 2016/0176 (COD))

(2017/C 075/14)

| Ziņotājs: | Peter CLEVER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Peter CLEVER

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 4.7.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 20.7.2016. |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| | |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 195/0/7 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 4.7.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 20.7.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

195/0/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, ES ir atkarīga arī no augsti kvalificētu darba ņēmēju imigrācijas, kas ļauj nodrošināt izaugsmi un labklājību. Šajā gadījumā nepietiek ar dalībvalstu darba tirgus iespēju izmantošanu, lai arī valstu politikā tām neapšaubāmi ir svarīga nozīme; drīzāk ir nepieciešama kopīga Eiropas stratēģija kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai, jo starptautiskajā konkurencē par speciālistiem Eiropai kā vienam veselumam ir labākas izredzes nekā dalībvalstīm atsevišķi. |
| --- | --- |

1.1.

Ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, ES ir atkarīga arī no augsti kvalificētu darba ņēmēju imigrācijas, kas ļauj nodrošināt izaugsmi un labklājību. Šajā gadījumā nepietiek ar dalībvalstu darba tirgus iespēju izmantošanu, lai arī valstu politikā tām neapšaubāmi ir svarīga nozīme; drīzāk ir nepieciešama kopīga Eiropas stratēģija kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai, jo starptautiskajā konkurencē par speciālistiem Eiropai kā vienam veselumam ir labākas izredzes nekā dalībvalstīm atsevišķi.

| 1.2. | Kopējai stratēģijai, kas ļautu piesaistīt speciālistus no trešām valstīm, vajadzētu būt vispusīgai, un tai jāaptver visi aspekti, no pirmajiem kontaktiem ar speciālistiem, kuri ir ieinteresēti ieceļot, līdz pat pensiju tiesību izskatīšanai. Šajā sakarā jāpievēršas arī imigrantiem, kas ir absolvējuši tikai daļu no augstskolas programmas savā valstī. Jāņem vērā arī speciālistu imigrācijas ietekme uz viņu izcelsmes valstīm, un šīs valstis jāatbalsta to izglītības sistēmu pilnveidošanā. |
| --- | --- |

1.2.

Kopējai stratēģijai, kas ļautu piesaistīt speciālistus no trešām valstīm, vajadzētu būt vispusīgai, un tai jāaptver visi aspekti, no pirmajiem kontaktiem ar speciālistiem, kuri ir ieinteresēti ieceļot, līdz pat pensiju tiesību izskatīšanai. Šajā sakarā jāpievēršas arī imigrantiem, kas ir absolvējuši tikai daļu no augstskolas programmas savā valstī. Jāņem vērā arī speciālistu imigrācijas ietekme uz viņu izcelsmes valstīm, un šīs valstis jāatbalsta to izglītības sistēmu pilnveidošanā.

| 1.3. | Turklāt ir svarīgi panākt iespējami lielu vienprātību, kas nodrošina, ka arī dalībvalstis atbalsta šo stratēģiju un konsekventi īsteno ES līmenī apstiprinātos pasākumus. Šajā sakarā jācenšas, lai tiktu cieši iesaistīti valstu un Eiropas sociālie partneri. Nodarbinot trešo valstu valstspiederīgos, jānodrošina vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija. |
| --- | --- |

1.3.

Turklāt ir svarīgi panākt iespējami lielu vienprātību, kas nodrošina, ka arī dalībvalstis atbalsta šo stratēģiju un konsekventi īsteno ES līmenī apstiprinātos pasākumus. Šajā sakarā jācenšas, lai tiktu cieši iesaistīti valstu un Eiropas sociālie partneri. Nodarbinot trešo valstu valstspiederīgos, jānodrošina vienlīdzīgas iespējas un nediskriminācija.

| 1.4. | Nozīmīgs saskaņotas darbaspēka imigrācijas politikas aspekts ir uzņemšanas politika. Kopīgi noteikumi var atvieglot trešo valstu valstspiederīgo piekļuvi Eiropas darba tirgiem, taču vienlaikus tā vienmēr ir iejaukšanās dalībvalstu suverenitātē. Tāpēc šajā saistībā ir rūpīgi jāizvērtē tālākas saskaņošanas priekšrocības un trūkumi. Uzņemšanas politikas pilnīga saskaņošana pašreizējā situācijā nešķiet ne lietderīga, ne nepieciešama. |
| --- | --- |

1.4.

Nozīmīgs saskaņotas darbaspēka imigrācijas politikas aspekts ir uzņemšanas politika. Kopīgi noteikumi var atvieglot trešo valstu valstspiederīgo piekļuvi Eiropas darba tirgiem, taču vienlaikus tā vienmēr ir iejaukšanās dalībvalstu suverenitātē. Tāpēc šajā saistībā ir rūpīgi jāizvērtē tālākas saskaņošanas priekšrocības un trūkumi. Uzņemšanas politikas pilnīga saskaņošana pašreizējā situācijā nešķiet ne lietderīga, ne nepieciešama.

| 1.5. | Eiropas Komisijas iesniegtais priekšlikums pārstrādāt zilās kartes sistēmu šobrīd ir pārāk tālejošs, jo tas dalībvalstīm atņem iespēju saglabāt savus, savām konkrētajām vajadzībām pielāgotus augsti kvalificētu darba ņēmēju piekļuves ceļus. Tomēr ir pareizi censties nodrošināt, lai nākotnē augsti kvalificētu darba ņēmēju, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, ieceļošanai Eiropas Savienībā tiktu vairāk izmantota zilā karte. Līdzīgi ASV zaļajai kartei tā varētu būt zīmols, kas Eiropas Savienību padara par augsti kvalificētiem darba ņēmējiem pievilcīgu galamērķa reģionu. |
| --- | --- |

1.5.

Eiropas Komisijas iesniegtais priekšlikums pārstrādāt zilās kartes sistēmu šobrīd ir pārāk tālejošs, jo tas dalībvalstīm atņem iespēju saglabāt savus, savām konkrētajām vajadzībām pielāgotus augsti kvalificētu darba ņēmēju piekļuves ceļus. Tomēr ir pareizi censties nodrošināt, lai nākotnē augsti kvalificētu darba ņēmēju, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, ieceļošanai Eiropas Savienībā tiktu vairāk izmantota zilā karte. Līdzīgi ASV zaļajai kartei tā varētu būt zīmols, kas Eiropas Savienību padara par augsti kvalificētiem darba ņēmējiem pievilcīgu galamērķa reģionu.

| 1.6. | Kopumā Komisijas priekšlikums pārskatīt zilās kartes noteikumus vērtējams atzinīgi, jo ar to zilā karte ir padarīta pievilcīgāka kā veids iekļūšanai ES, un tas ievērojami atvieglo zilās kartes turētāju mobilitāti Eiropas Savienībā. Šajā saistībā ir ļoti vēlams radīt citās ES dalībvalstīs labākas iespējas uzturēties tajās darba nolūkos. |
| --- | --- |

1.6.

Kopumā Komisijas priekšlikums pārskatīt zilās kartes noteikumus vērtējams atzinīgi, jo ar to zilā karte ir padarīta pievilcīgāka kā veids iekļūšanai ES, un tas ievērojami atvieglo zilās kartes turētāju mobilitāti Eiropas Savienībā. Šajā saistībā ir ļoti vēlams radīt citās ES dalībvalstīs labākas iespējas uzturēties tajās darba nolūkos.

| 1.7. | Arī kartes piešķiršanas atvieglojumi ir pareizi. Tomēr algas sliekšņa pazemināšana ir jāvērtē kritiski. Līmenis, kas ir zemāks par vidējo algu, attiecībā uz augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, ir noraidāms. |
| --- | --- |

1.7.

Arī kartes piešķiršanas atvieglojumi ir pareizi. Tomēr algas sliekšņa pazemināšana ir jāvērtē kritiski. Līmenis, kas ir zemāks par vidējo algu, attiecībā uz augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, ir noraidāms.

| 1.8. | Tas pats attiecas uz brīvprātīgo iespēju augstākās izglītības kvalifikāciju aizstāt ar atbilstīgu profesionālo pieredzi. Šajā gadījumā vajadzētu apsvērt iespēju pārskatīt nepieciešamās salīdzināmās profesionālās pieredzes samazinājumu no pieciem uz trim gadiem, un būtu lietderīgi sniegt vismaz norādes, pēc kādiem kritērijiem šāda pieredze būtu jāvērtē. |
| --- | --- |

1.8.

Tas pats attiecas uz brīvprātīgo iespēju augstākās izglītības kvalifikāciju aizstāt ar atbilstīgu profesionālo pieredzi. Šajā gadījumā vajadzētu apsvērt iespēju pārskatīt nepieciešamās salīdzināmās profesionālās pieredzes samazinājumu no pieciem uz trim gadiem, un būtu lietderīgi sniegt vismaz norādes, pēc kādiem kritērijiem šāda pieredze būtu jāvērtē.

2.   Konteksts: augsti kvalificētu darba ņēmēju migrācijas nozīme Eiropas Savienībai un nepieciešamība pēc Eiropas stratēģijas kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai

| 2.1. | Migrācijas politikai ir dažādi mērķi. Viens no tiem ir stabilizēt darbaspēka bāzi valstīs, ko spēcīgi skārušas demogrāfiskās pārmaiņas. Vēl viens mērķis ir uzņemties sociālo atbildību pasaulē, piemēram, uzņemot bēgļus. Apzinoties temata sarežģītību, šajā atzinumā izskatīta augsti kvalificētu darba ņēmēju, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, ieceļošana. |
| --- | --- |

2.1.

Migrācijas politikai ir dažādi mērķi. Viens no tiem ir stabilizēt darbaspēka bāzi valstīs, ko spēcīgi skārušas demogrāfiskās pārmaiņas. Vēl viens mērķis ir uzņemties sociālo atbildību pasaulē, piemēram, uzņemot bēgļus. Apzinoties temata sarežģītību, šajā atzinumā izskatīta augsti kvalificētu darba ņēmēju, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, ieceļošana.

| 2.2. | Ja nenotiks migrācija no trešām valstīm, demogrāfiskās pārmaiņas tuvāko divdesmit gadu laikā izraisīs ievērojamu darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazinājumu Eiropas Savienībā. Vienlaikus būtiski pieaugs vecu cilvēku skaits. Šādas pārmaiņas rada lielus izaicinājumus attiecībā uz publiskā budžeta plānošanu, jo faktiskais nodokļu maksātāju skaits samazinās, bet faktiskais valsts pabalstu saņēmēju skaits – palielinās. Turklāt darba tirgum draud darbaspēka trūkums. |
| --- | --- |

2.2.

Ja nenotiks migrācija no trešām valstīm, demogrāfiskās pārmaiņas tuvāko divdesmit gadu laikā izraisīs ievērojamu darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazinājumu Eiropas Savienībā. Vienlaikus būtiski pieaugs vecu cilvēku skaits. Šādas pārmaiņas rada lielus izaicinājumus attiecībā uz publiskā budžeta plānošanu, jo faktiskais nodokļu maksātāju skaits samazinās, bet faktiskais valsts pabalstu saņēmēju skaits – palielinās. Turklāt darba tirgum draud darbaspēka trūkums.

| 2.3. | Lai demogrāfisko pārmaiņu negatīvās sekas būtu pārvaldāmas, vispirms ir jāpalielina ES dalībvalstu pašreizējā darbaspēka potenciāls. Jāpieliek lielas pūles, lai nodrošinātu it īpaši sociāli nelabvēlīgā situācijā esošu mērķgrupu kvalifikāciju darba tirgum. Arī mobilitāte Eiropas Savienībā vidējā termiņā var veicināt darba tirgus stabilizēšanu valstīs, ko īpaši smagi skārušas demogrāfiskās pārmaiņas. Šī Eiropas iekšējā mobilitāte vēl netiek izmantota tik lielā mērā, cik tas būtu juridiski un faktiski iespējams. Tomēr ar abiem minētajiem elementiem kopā nepietiks. Līdztekus nepieciešama mērķtiecīga ilgtermiņa stratēģija, lai veicinātu kvalificēta darbaspēka likumīgu imigrāciju no trešām valstīm. |
| --- | --- |

2.3.

Lai demogrāfisko pārmaiņu negatīvās sekas būtu pārvaldāmas, vispirms ir jāpalielina ES dalībvalstu pašreizējā darbaspēka potenciāls. Jāpieliek lielas pūles, lai nodrošinātu it īpaši sociāli nelabvēlīgā situācijā esošu mērķgrupu kvalifikāciju darba tirgum. Arī mobilitāte Eiropas Savienībā vidējā termiņā var veicināt darba tirgus stabilizēšanu valstīs, ko īpaši smagi skārušas demogrāfiskās pārmaiņas. Šī Eiropas iekšējā mobilitāte vēl netiek izmantota tik lielā mērā, cik tas būtu juridiski un faktiski iespējams. Tomēr ar abiem minētajiem elementiem kopā nepietiks. Līdztekus nepieciešama mērķtiecīga ilgtermiņa stratēģija, lai veicinātu kvalificēta darbaspēka likumīgu imigrāciju no trešām valstīm.

| 2.4. | Pašlaik darba tirgus stāvoklis katrā ES dalībvalstī ir ļoti atšķirīgs. Dažās valstīs trūkst kvalificēta darbaspēka, savukārt citām ir raksturīgs augsts bezdarba līmenis. Tādēļ ievērojami atšķiras gan pieprasījums pēc imigrantu darbaspēka, gan integrācijas iespējas imigrantiem no trešām valstīm. Tāpēc arī katras valsts imigrācijas stratēģijas būtu jāveido atšķirīgi. |
| --- | --- |

2.4.

Pašlaik darba tirgus stāvoklis katrā ES dalībvalstī ir ļoti atšķirīgs. Dažās valstīs trūkst kvalificēta darbaspēka, savukārt citām ir raksturīgs augsts bezdarba līmenis. Tādēļ ievērojami atšķiras gan pieprasījums pēc imigrantu darbaspēka, gan integrācijas iespējas imigrantiem no trešām valstīm. Tāpēc arī katras valsts imigrācijas stratēģijas būtu jāveido atšķirīgi.

| 2.5. | Vienlaikus ir vajadzīga ciešāka sadarbība, lai Eiropas darba tirgum piesaistītu augsti kvalificētus speciālistus. Atšķirībā no zemu kvalificētiem darbiniekiem šīm personām ir iespējas doties arī uz citām valstīm, it īpaši anglosakšu valstīm, kur tās tiek augstu vērtētas, tādēļ šajā saistībā Eiropai ir jākonkurē. Tikai 31 % augsti kvalificēto migrantu no trešām valstīm, kas ir ESAO dalībvalstis, izvēlas doties uz kādu no ES dalībvalstīm. Viens no lielākajiem šķēršļiem augsti kvalificētu speciālistu ieceļošanai ES ir nepietiekamas attiecīgo valstu valodu zināšanas. Vēl viens šķērslis ir tas, ka jo īpaši mazākās dalībvalstis ir maz zināmas ārpus Eiropas, tādēļ tās bieži tiek nepamatoti uzskatītas par mazāk pievilcīgām. |
| --- | --- |

2.5.

Vienlaikus ir vajadzīga ciešāka sadarbība, lai Eiropas darba tirgum piesaistītu augsti kvalificētus speciālistus. Atšķirībā no zemu kvalificētiem darbiniekiem šīm personām ir iespējas doties arī uz citām valstīm, it īpaši anglosakšu valstīm, kur tās tiek augstu vērtētas, tādēļ šajā saistībā Eiropai ir jākonkurē. Tikai 31 % augsti kvalificēto migrantu no trešām valstīm, kas ir ESAO dalībvalstis, izvēlas doties uz kādu no ES dalībvalstīm. Viens no lielākajiem šķēršļiem augsti kvalificētu speciālistu ieceļošanai ES ir nepietiekamas attiecīgo valstu valodu zināšanas. Vēl viens šķērslis ir tas, ka jo īpaši mazākās dalībvalstis ir maz zināmas ārpus Eiropas, tādēļ tās bieži tiek nepamatoti uzskatītas par mazāk pievilcīgām.

| 2.6. | Ņemot vērā iepriekšminēto, Eiropas Savienībai ir svarīga funkcija apvienot dalībvalstu pasākumus augsti kvalificētu darba ņēmēju piesaistīšanai no trešām valstīm, tādējādi padarot šos pasākumus efektīvākus. Turklāt, ja dalībvalstis tiek kopīgi prezentētas kā Eiropa, tiek nodrošinātas lielas priekšrocības konkurencē par starptautiski mobilu kvalificētu darbaspēku. Lai padarītu ES pievilcīgāku kā galamērķi augsti kvalificētiem migrantiem no trešām valstīm, ir vajadzīga mērķtiecīga Eiropas stratēģija kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai, jo tikai tā ES var saglabāt un uzlabot savu pozīciju starptautiskajā konkurencē par augsti kvalificētu darbaspēku. |
| --- | --- |

2.6.

Ņemot vērā iepriekšminēto, Eiropas Savienībai ir svarīga funkcija apvienot dalībvalstu pasākumus augsti kvalificētu darba ņēmēju piesaistīšanai no trešām valstīm, tādējādi padarot šos pasākumus efektīvākus. Turklāt, ja dalībvalstis tiek kopīgi prezentētas kā Eiropa, tiek nodrošinātas lielas priekšrocības konkurencē par starptautiski mobilu kvalificētu darbaspēku. Lai padarītu ES pievilcīgāku kā galamērķi augsti kvalificētiem migrantiem no trešām valstīm, ir vajadzīga mērķtiecīga Eiropas stratēģija kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai, jo tikai tā ES var saglabāt un uzlabot savu pozīciju starptautiskajā konkurencē par augsti kvalificētu darbaspēku.

| 2.7. | Tomēr tas, cik veiksmīga būs Eiropas stratēģija kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai, būtībā ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā tajā būs ņemtas vērā valstu atšķirības un cik lielā mērā ES dalībvalstis šo stratēģiju atzīs. Tādēļ atbilstošu pasākumu gadījumā jāpanāk pēc iespējas plašāka vienprātība arī attiecībā uz nepieciešamo regulējumu kvalificēta darbaspēka migrācijai. |
| --- | --- |

2.7.

Tomēr tas, cik veiksmīga būs Eiropas stratēģija kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai, būtībā ir atkarīgs no tā, cik lielā mērā tajā būs ņemtas vērā valstu atšķirības un cik lielā mērā ES dalībvalstis šo stratēģiju atzīs. Tādēļ atbilstošu pasākumu gadījumā jāpanāk pēc iespējas plašāka vienprātība arī attiecībā uz nepieciešamo regulējumu kvalificēta darbaspēka migrācijai.

3.   Elementi ES stratēģijā kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai

| 3.1. | Saskaņā ar kopīgu stratēģiju, kuras mērķis ir veicināt augsti kvalificēta darbaspēka likumīgo imigrāciju, Eiropas līmenī būtu jāīsteno pasākumi, lai piesaistītu un pieņemtu darbā kvalificētu darbaspēku no trešām valstīm. Ļoti daudzsološa šķiet Eiropas talantu datubāze, kurā – līdzīgi kā EURES – kvalificēti darba ņēmēji, kas vēlas imigrēt no trešām valstīm, varētu reģistrēties un norādīt savu kvalifikāciju un kurā darba devēji varētu ar viņiem tieši kontaktēties. Citi neatņemami elementi ES stratēģijā kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai būtu sagatavot informācijas piedāvājumu par Eiropas Savienību, attiecīgajiem imigrācijas noteikumiem un darba tirgus situāciju. Būtu jāievieš arī piemērots satvars trešo valstu speciālistu mobilitātei Eiropas Savienībā, saskaņota procedūra trešās valstīs iegūtu kvalifikāciju atzīšanai un Eiropas viesmīlības kultūra, kas būtu vērsta pretēji vietējo iedzīvotāju noraidošajai attieksmei pret imigrantiem. Šā satvara veidošanā būtu jāiesaista valstu un Eiropas sociālie partneri. |
| --- | --- |

3.1.

Saskaņā ar kopīgu stratēģiju, kuras mērķis ir veicināt augsti kvalificēta darbaspēka likumīgo imigrāciju, Eiropas līmenī būtu jāīsteno pasākumi, lai piesaistītu un pieņemtu darbā kvalificētu darbaspēku no trešām valstīm. Ļoti daudzsološa šķiet Eiropas talantu datubāze, kurā – līdzīgi kā EURES – kvalificēti darba ņēmēji, kas vēlas imigrēt no trešām valstīm, varētu reģistrēties un norādīt savu kvalifikāciju un kurā darba devēji varētu ar viņiem tieši kontaktēties. Citi neatņemami elementi ES stratēģijā kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai būtu sagatavot informācijas piedāvājumu par Eiropas Savienību, attiecīgajiem imigrācijas noteikumiem un darba tirgus situāciju. Būtu jāievieš arī piemērots satvars trešo valstu speciālistu mobilitātei Eiropas Savienībā, saskaņota procedūra trešās valstīs iegūtu kvalifikāciju atzīšanai un Eiropas viesmīlības kultūra, kas būtu vērsta pretēji vietējo iedzīvotāju noraidošajai attieksmei pret imigrantiem. Šā satvara veidošanā būtu jāiesaista valstu un Eiropas sociālie partneri.

| 3.2. | Stratēģijā, ar ko veicina augsti kvalificētu darba ņēmēju likumīgu imigrāciju no trešām valstīm, būtu jāņem vērā ne tikai cilvēki, kas ierodas ES dalībvalstīs jau ar pilnībā pabeigtu izglītību, bet arī cilvēki, kas šeit vispirms pabeigs studijas vai daļu no tām. Šajā saistībā ļoti atzinīgi vērtējams ar jauno ES direktīvu par uzturēšanos studiju un pētniecības nolūkā (Direktīva (ES) 2016/801) pieņemtais lēmums atvieglot studentu iesaistīšanos papilddarbos un iespēja pēc studiju pabeigšanas vismaz deviņus mēnešus uzturēties valstī darba meklēšanas nolūkā. Jānodrošina arī mērķtiecīgs informācijas un konsultāciju piedāvājums universitātēm, kuras trešo valstu studentus informē par viņu darba tirgus izredzēm Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.2.

Stratēģijā, ar ko veicina augsti kvalificētu darba ņēmēju likumīgu imigrāciju no trešām valstīm, būtu jāņem vērā ne tikai cilvēki, kas ierodas ES dalībvalstīs jau ar pilnībā pabeigtu izglītību, bet arī cilvēki, kas šeit vispirms pabeigs studijas vai daļu no tām. Šajā saistībā ļoti atzinīgi vērtējams ar jauno ES direktīvu par uzturēšanos studiju un pētniecības nolūkā (Direktīva (ES) 2016/801) pieņemtais lēmums atvieglot studentu iesaistīšanos papilddarbos un iespēja pēc studiju pabeigšanas vismaz deviņus mēnešus uzturēties valstī darba meklēšanas nolūkā. Jānodrošina arī mērķtiecīgs informācijas un konsultāciju piedāvājums universitātēm, kuras trešo valstu studentus informē par viņu darba tirgus izredzēm Eiropas Savienībā.

| 3.3. | Eiropas Savienībā likumīgi uzņemtus trešo valstu valstspiederīgos nedrīkst diskriminēt. It īpaši viņu darba samaksai un darba apstākļiem jābūt tādiem pašiem kā vietējiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

3.3.

Eiropas Savienībā likumīgi uzņemtus trešo valstu valstspiederīgos nedrīkst diskriminēt. It īpaši viņu darba samaksai un darba apstākļiem jābūt tādiem pašiem kā vietējiem iedzīvotājiem.

| 3.4. | Pret speciālistu, kuru izglītība jau ir pabeigta, piesaistīšanu jāizturas ļoti piesardzīgi, jo daudzās potenciālajās izcelsmes valstīs pašās trūkst augsti kvalificētu speciālistu. Jānovērš intelektuālā darbaspēka emigrācija no tādām valstīm. Tomēr kvalificētu darba ņēmēju pagaidu imigrācija intelektuālā darbaspēka aprites ietvaros varētu būt ieguldījums šo valstu ekonomikas attīstībā. Šajā gadījumā jānodrošina, ka īslaicīga atgriešanās izcelsmes valstī automātiski nenozīmē ES dalībvalstī saņemtās darba atļaujas izbeigšanos. Mērķtiecīga stratēģija kvalificētu darba ņēmēju piesaistīšanai no mazāk attīstītām valstīm noteikti būtu jāpapildina ar attīstības politikas pasākumiem, lai izcelsmes valstīm cita starpā palīdzētu pilnveidot savas izglītības sistēmas. Šī attīstības politika jāorientē uz izcelsmes valstu interesēm, un to nedrīkst īstenot ar mērķi palielināt potenciālu turpināt kvalificētu darba ņēmēju piesaistīšanu no minētajām valstīm. |
| --- | --- |

3.4.

Pret speciālistu, kuru izglītība jau ir pabeigta, piesaistīšanu jāizturas ļoti piesardzīgi, jo daudzās potenciālajās izcelsmes valstīs pašās trūkst augsti kvalificētu speciālistu. Jānovērš intelektuālā darbaspēka emigrācija no tādām valstīm. Tomēr kvalificētu darba ņēmēju pagaidu imigrācija intelektuālā darbaspēka aprites ietvaros varētu būt ieguldījums šo valstu ekonomikas attīstībā. Šajā gadījumā jānodrošina, ka īslaicīga atgriešanās izcelsmes valstī automātiski nenozīmē ES dalībvalstī saņemtās darba atļaujas izbeigšanos. Mērķtiecīga stratēģija kvalificētu darba ņēmēju piesaistīšanai no mazāk attīstītām valstīm noteikti būtu jāpapildina ar attīstības politikas pasākumiem, lai izcelsmes valstīm cita starpā palīdzētu pilnveidot savas izglītības sistēmas. Šī attīstības politika jāorientē uz izcelsmes valstu interesēm, un to nedrīkst īstenot ar mērķi palielināt potenciālu turpināt kvalificētu darba ņēmēju piesaistīšanu no minētajām valstīm.

| 3.5. | Lai ierobežotu nelikumīgo imigrāciju, ES plāno migrācijas jomā nodibināt mērķtiecīgas partnerības ar svarīgām izcelsmes un tranzīta valstīm. Šādas partnerības būtu jāizmanto arī likumīgas migrācijas veicināšanai. Esošajās partnerībās šāda iespēja līdz šim gandrīz netiek izmantota. taču tajās var vienoties par mērķtiecīgiem pasākumiem, kas veicina kvalificēta darbaspēka attīstību partnervalstīs un atvieglo – vajadzības gadījumā atbilstīgi kvotām notiekošu – imigrāciju Eiropā. Tādējādi var cīnīties arī pret nelikumīgu migrāciju, jo šādi daudziem, kas vēlas emigrēt, tiek piedāvāta likumīga alternatīva, turklāt tā parasti paredz arī tālākus ieguldījumus izglītībā, un tas savukārt var pozitīvi ietekmēt izglītības līmeni izcelsmes valstīs. |
| --- | --- |

3.5.

Lai ierobežotu nelikumīgo imigrāciju, ES plāno migrācijas jomā nodibināt mērķtiecīgas partnerības ar svarīgām izcelsmes un tranzīta valstīm. Šādas partnerības būtu jāizmanto arī likumīgas migrācijas veicināšanai. Esošajās partnerībās šāda iespēja līdz šim gandrīz netiek izmantota. taču tajās var vienoties par mērķtiecīgiem pasākumiem, kas veicina kvalificēta darbaspēka attīstību partnervalstīs un atvieglo – vajadzības gadījumā atbilstīgi kvotām notiekošu – imigrāciju Eiropā. Tādējādi var cīnīties arī pret nelikumīgu migrāciju, jo šādi daudziem, kas vēlas emigrēt, tiek piedāvāta likumīga alternatīva, turklāt tā parasti paredz arī tālākus ieguldījumus izglītībā, un tas savukārt var pozitīvi ietekmēt izglītības līmeni izcelsmes valstīs.

4.   Vienotas uzņemšanas politikas nepieciešamība un robežas

| 4.1. | Uzņemšanas politika ir svarīgs kvalificēta darbaspēka piesaistīšanas stratēģijas elements. Tā ne tikai reglamentē trešo valstu valstspiederīgo piekļuvi attiecīgās dalībvalsts darba tirgum, bet arī viņu mobilitāti ES teritorijā un to, vai viņi var ierasties kopā ar ģimeni vai vēlāk to uzaicināt. Arī no šiem faktoriem ir ļoti atkarīgs tas, vai Eiropas Savienība šķiet pievilcīga kvalificētam darbaspēkam no trešām valstīm. |
| --- | --- |

4.1.

Uzņemšanas politika ir svarīgs kvalificēta darbaspēka piesaistīšanas stratēģijas elements. Tā ne tikai reglamentē trešo valstu valstspiederīgo piekļuvi attiecīgās dalībvalsts darba tirgum, bet arī viņu mobilitāti ES teritorijā un to, vai viņi var ierasties kopā ar ģimeni vai vēlāk to uzaicināt. Arī no šiem faktoriem ir ļoti atkarīgs tas, vai Eiropas Savienība šķiet pievilcīga kvalificētam darbaspēkam no trešām valstīm.

| 4.2. | Vienota regulējuma noteikšana ES līmenī attiecībā uz uzturēšanās atļauju piešķiršanu vienmēr ir nopietna iejaukšanās valstu suverenitātē. Jāņem vērā, ka, jo vairāk tiek saskaņots nacionālais uzturēšanās regulējums un jo mazāka rīcības brīvība dalībvalstīm tiek atstāta, jo iejaukšanās ir smagāka. Tādēļ lēmums par vienotiem uzņemšanas kritērijiem principā ir jāpieņem pēc tam, kad ir vispusīgi izvērtētas ES līmeņa regulējuma priekšrocības salīdzinājumā ar valstu vajadzību un interešu atšķirībām. |
| --- | --- |

4.2.

Vienota regulējuma noteikšana ES līmenī attiecībā uz uzturēšanās atļauju piešķiršanu vienmēr ir nopietna iejaukšanās valstu suverenitātē. Jāņem vērā, ka, jo vairāk tiek saskaņots nacionālais uzturēšanās regulējums un jo mazāka rīcības brīvība dalībvalstīm tiek atstāta, jo iejaukšanās ir smagāka. Tādēļ lēmums par vienotiem uzņemšanas kritērijiem principā ir jāpieņem pēc tam, kad ir vispusīgi izvērtētas ES līmeņa regulējuma priekšrocības salīdzinājumā ar valstu vajadzību un interešu atšķirībām.

| 4.3. | Vajadzība pēc kvalificēta darbaspēka no trešām valstīm būtiski atšķiras katrā ES dalībvalstī. Tādēļ LESD 79. pantā ir pamatoti atļauts ES līmenī izstrādāt kopēju uzņemšanas politiku, tomēr vienlaikus nav atceltas dalībvalstu tiesības noteikt savu nacionālo uzņemšanas politiku. Tas ir tādēļ, ka nacionālie uzņemšanas kritēriji attiecībā uz darbaspēka migrāciju no trešām valstīm parasti labāk atbilst attiecīgās valsts darba tirgus īpatnībām. Saistībā ar darbaspēka imigrāciju var būt svarīgas arī darba tirgus pārbaudes, un tām būtu jāpaliek dalībvalstu ziņā. |
| --- | --- |

4.3.

Vajadzība pēc kvalificēta darbaspēka no trešām valstīm būtiski atšķiras katrā ES dalībvalstī. Tādēļ LESD 79. pantā ir pamatoti atļauts ES līmenī izstrādāt kopēju uzņemšanas politiku, tomēr vienlaikus nav atceltas dalībvalstu tiesības noteikt savu nacionālo uzņemšanas politiku. Tas ir tādēļ, ka nacionālie uzņemšanas kritēriji attiecībā uz darbaspēka migrāciju no trešām valstīm parasti labāk atbilst attiecīgās valsts darba tirgus īpatnībām. Saistībā ar darbaspēka imigrāciju var būt svarīgas arī darba tirgus pārbaudes, un tām būtu jāpaliek dalībvalstu ziņā.

| 4.4. | Tomēr kopīgs regulējums ir steidzami vajadzīgs, jo ES dalībvalstu ekonomika ir cieši savienota Eiropas iekšējā tirgū. Daudziem uzņēmumiem ir ražotnes vairākās ES dalībvalstīs, un tie pārdod savas preces un pakalpojumus visā ES. Tāpēc uzņēmumiem bieži dažādās ES valstīs īstermiņā jānodarbina darba ņēmēji no trešām valstīm, kuriem ir īpaša kvalifikācija. Ja uz šiem darba ņēmējiem neattiecas Direktīva par darbinieku pārcelšanu uzņēmuma ietvaros (t. s. ICT direktīva) un attiecīgā uzturēšanās atļauja nedod tiesības strādāt citā ES valstī, būs grūti pieņemt darbā trešo valstu valstspiederīgos. Līdzīgas problēmas rodas migrantiem, kuri kādā ES dalībvalstī kļūst par pašnodarbinātām personām un vēlas vai ir spiesti veikt uzņēmējdarbību vairākās ES dalībvalstīs. Augsti kvalificētu trešo valstu valstspiederīgo mobilitātes vajadzības noteikti ir jāņem vērā. |
| --- | --- |

4.4.

Tomēr kopīgs regulējums ir steidzami vajadzīgs, jo ES dalībvalstu ekonomika ir cieši savienota Eiropas iekšējā tirgū. Daudziem uzņēmumiem ir ražotnes vairākās ES dalībvalstīs, un tie pārdod savas preces un pakalpojumus visā ES. Tāpēc uzņēmumiem bieži dažādās ES valstīs īstermiņā jānodarbina darba ņēmēji no trešām valstīm, kuriem ir īpaša kvalifikācija. Ja uz šiem darba ņēmējiem neattiecas Direktīva par darbinieku pārcelšanu uzņēmuma ietvaros (t. s. ICT direktīva) un attiecīgā uzturēšanās atļauja nedod tiesības strādāt citā ES valstī, būs grūti pieņemt darbā trešo valstu valstspiederīgos. Līdzīgas problēmas rodas migrantiem, kuri kādā ES dalībvalstī kļūst par pašnodarbinātām personām un vēlas vai ir spiesti veikt uzņēmējdarbību vairākās ES dalībvalstīs. Augsti kvalificētu trešo valstu valstspiederīgo mobilitātes vajadzības noteikti ir jāņem vērā.

5.   ES zilās kartes jomā gūtā pieredze un reformas nepieciešamība

| 5.1. | ES zilā karte kopā ar citiem instrumentiem ir svarīgs elements kopīgā stratēģijā, kuras mērķis ir piesaistīt augsti kvalificētu darbaspēku. Zilajai kartei ir liels potenciāls piesaistīt kvalificētu darbaspēku no trešām valstīm, jo tā – tāpat kā ASV zaļā karte – var kalpot par tirgvedības instrumentu ES kā migrācijas reģiona popularizēšanai. Turklāt augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, kas vēlas emigrēt, tā ļauj vieglāk izvērtēt viņu iespējas piekļūt Eiropas darba tirgum, jo visās ES dalībvalstīs vismaz struktūras ziņā ir spēkā vieni un tie paši kritēriji. Tādējādi var tikt veicināta arī migrācija uz ES. |
| --- | --- |

5.1.

ES zilā karte kopā ar citiem instrumentiem ir svarīgs elements kopīgā stratēģijā, kuras mērķis ir piesaistīt augsti kvalificētu darbaspēku. Zilajai kartei ir liels potenciāls piesaistīt kvalificētu darbaspēku no trešām valstīm, jo tā – tāpat kā ASV zaļā karte – var kalpot par tirgvedības instrumentu ES kā migrācijas reģiona popularizēšanai. Turklāt augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, kas vēlas emigrēt, tā ļauj vieglāk izvērtēt viņu iespējas piekļūt Eiropas darba tirgum, jo visās ES dalībvalstīs vismaz struktūras ziņā ir spēkā vieni un tie paši kritēriji. Tādējādi var tikt veicināta arī migrācija uz ES.

| 5.2. | Tomēr ES zilās kartes panākumi dalībvalstīs ir atšķirīgi. Dažās valstīs, piemēram, Vācijā, tā ir svarīgs kvalificēta darbaspēka piesaistīšanas stratēģijas elements, taču citas valstis to izmanto maz vai vispār neizmanto un turpina paļauties galvenokārt uz valsts uzturēšanās atļaujām. 2015. gadā no pirmreizēji izsniegtajām 16 800 zilajām kartēm aptuveni 14 600 tika izsniegtas Vācijā. Tie ir gandrīz 90 %. Nevienā citā ES dalībvalstī zilo karšu skaits nepārsniedza 1 000. Vairākās ES valstīs tika izsniegts pat mazāk nekā 20 zilo karšu, tostarp valstīs, kurās ir salīdzinoši laba darba tirgus situācija, piemēram, Nīderlandē un Zviedrijā. |
| --- | --- |

5.2.

Tomēr ES zilās kartes panākumi dalībvalstīs ir atšķirīgi. Dažās valstīs, piemēram, Vācijā, tā ir svarīgs kvalificēta darbaspēka piesaistīšanas stratēģijas elements, taču citas valstis to izmanto maz vai vispār neizmanto un turpina paļauties galvenokārt uz valsts uzturēšanās atļaujām. 2015. gadā no pirmreizēji izsniegtajām 16 800 zilajām kartēm aptuveni 14 600 tika izsniegtas Vācijā. Tie ir gandrīz 90 %. Nevienā citā ES dalībvalstī zilo karšu skaits nepārsniedza 1 000. Vairākās ES valstīs tika izsniegts pat mazāk nekā 20 zilo karšu, tostarp valstīs, kurās ir salīdzinoši laba darba tirgus situācija, piemēram, Nīderlandē un Zviedrijā.

| 5.3. | Tātad daudzas ES dalībvalstis neizmanto ES zilo karti kā stratēģisku instrumentu augsti kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai no trešām valstīm. Tas nozīmē, ka kvalificētie darba ņēmēji, kas vēlas emigrēt no trešām valstīm, neuztver ES zilo karti kā ES kopējās uzņemšanas politikas elementu un nevar izmantot šīs kartes potenciālu. Ņemot to vērā, Komisija ir iesniegusi ES zilās kartes reformas priekšlikumu. |
| --- | --- |

5.3.

Tātad daudzas ES dalībvalstis neizmanto ES zilo karti kā stratēģisku instrumentu augsti kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai no trešām valstīm. Tas nozīmē, ka kvalificētie darba ņēmēji, kas vēlas emigrēt no trešām valstīm, neuztver ES zilo karti kā ES kopējās uzņemšanas politikas elementu un nevar izmantot šīs kartes potenciālu. Ņemot to vērā, Komisija ir iesniegusi ES zilās kartes reformas priekšlikumu.

| 5.4. | Kopumā Komisijas priekšlikums pārstrādāt zilās kartes regulējumu ir vērtējams pozitīvi, jo tā mērķis ir pievērsties svarīgajiem jautājumiem par mijiedarbību ar citām valstu uzturēšanās atļaujām, kvalificēta trešo valstu darbaspēka mobilitāti Eiropas Savienībā un atvieglotiem izsniegšanas kritērijiem un piedāvāt risinājumus. Tomēr tajā ir vajadzīgi būtiski labojumi. |
| --- | --- |

5.4.

Kopumā Komisijas priekšlikums pārstrādāt zilās kartes regulējumu ir vērtējams pozitīvi, jo tā mērķis ir pievērsties svarīgajiem jautājumiem par mijiedarbību ar citām valstu uzturēšanās atļaujām, kvalificēta trešo valstu darbaspēka mobilitāti Eiropas Savienībā un atvieglotiem izsniegšanas kritērijiem un piedāvāt risinājumus. Tomēr tajā ir vajadzīgi būtiski labojumi.

| 5.5. | Komisijas priekšlikumā ir noteikts, ka augsti kvalificētiem darba ņēmējiem no trešām valstīm vairs nebūtu jāsaņem nekādas citas uzturēšanās atļaujas kā tikai ES zilā karte. Izņēmumi būtu tikai tādas profesiju grupas kā pašnodarbinātas personas un zinātnieki. Šāds neelastīgums apgrūtina dalībvalstu iespējas savu uzņemšanas politiku veidot atbilstoši savām vajadzībām pēc kvalificēta darbaspēka un mērķtiecīgi reaģēt uz konkrētu speciālistu trūkumu. Tādēļ nav lietderīgi noteikt stingru aizliegumu, kas neļauj augsti kvalificētiem darba ņēmējiem izmantot citus piekļuves veidus. Gluži pretēji, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai arī turpmāk saglabāt savas nacionālās sistēmas. |
| --- | --- |

5.5.

Komisijas priekšlikumā ir noteikts, ka augsti kvalificētiem darba ņēmējiem no trešām valstīm vairs nebūtu jāsaņem nekādas citas uzturēšanās atļaujas kā tikai ES zilā karte. Izņēmumi būtu tikai tādas profesiju grupas kā pašnodarbinātas personas un zinātnieki. Šāds neelastīgums apgrūtina dalībvalstu iespējas savu uzņemšanas politiku veidot atbilstoši savām vajadzībām pēc kvalificēta darbaspēka un mērķtiecīgi reaģēt uz konkrētu speciālistu trūkumu. Tādēļ nav lietderīgi noteikt stingru aizliegumu, kas neļauj augsti kvalificētiem darba ņēmējiem izmantot citus piekļuves veidus. Gluži pretēji, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai arī turpmāk saglabāt savas nacionālās sistēmas.

| 5.6. | Tomēr ES zilā karte ir vairāk jānostiprina ES dalībvalstu imigrantu uzņemšanas politikā. Šajā nolūkā direktīvas apsvērumos būtu jāiekļauj punkts, ar kuru dalībvalstis tiek aicinātas dot priekšroku zilās kartes piešķiršanai, nevis nacionālajām uzturēšanās atļaujām, ja attiecīgais kandidāts atbilst piešķiršanas kritērijiem. Tādējādi valstu rīcības brīvība netiktu tik ļoti ierobežota, kā aizliedzot citu atļauju piešķiršanu. Turklāt jānorāda, ka ES zilās kartes sekmīga izmantošana nav atkarīga tikai no atbilstošu noteikumu iekļaušanas ES direktīvā, bet arī no tā, ka ES dalībvalstis skaidri atzīst ES zilo karti. Tas var izdoties tikai tad, ja ES dalībvalstis saskata ES zilās kartes pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

5.6.

Tomēr ES zilā karte ir vairāk jānostiprina ES dalībvalstu imigrantu uzņemšanas politikā. Šajā nolūkā direktīvas apsvērumos būtu jāiekļauj punkts, ar kuru dalībvalstis tiek aicinātas dot priekšroku zilās kartes piešķiršanai, nevis nacionālajām uzturēšanās atļaujām, ja attiecīgais kandidāts atbilst piešķiršanas kritērijiem. Tādējādi valstu rīcības brīvība netiktu tik ļoti ierobežota, kā aizliedzot citu atļauju piešķiršanu. Turklāt jānorāda, ka ES zilās kartes sekmīga izmantošana nav atkarīga tikai no atbilstošu noteikumu iekļaušanas ES direktīvā, bet arī no tā, ka ES dalībvalstis skaidri atzīst ES zilo karti. Tas var izdoties tikai tad, ja ES dalībvalstis saskata ES zilās kartes pievienoto vērtību.

| 5.7. | Algas robežvērtību samazināšana ir lietderīga, tomēr Komisijas priekšlikums šajā saistībā ir pārāk tālejošs |
| --- | --- |

5.7.

Algas robežvērtību samazināšana ir lietderīga, tomēr Komisijas priekšlikums šajā saistībā ir pārāk tālejošs

| 5.7.1. | Līdzšinējā algas robežvērtība, proti, atalgojums vismaz 1,5 reižu apmērā no vidējās bruto gada algas vai 1,2 reižu apmērā no algas, ko maksā profesijās, kurās ir darbaspēka trūkums, var būt šķērslis atsevišķās ES dalībvalstīs it sevišķi tiem, kas sāk darba gaitas. Tāpēc šīs robežvērtības samazināšana var būt pareiza rīcība, kuru arodbiedrības tomēr vērtē kritiski. Pēc EESK ieskatiem, jānodrošina, ka augsti kvalificēti speciālisti, kas uzsāk karjeru, nekādā gadījumā nedrīkst saņemt mazāk par vidējo darba algu. Komisijas priekšlikumā minētā robežvērtība 0,8 reižu apmērā ir pārāk zema. |
| --- | --- |

5.7.1.

Līdzšinējā algas robežvērtība, proti, atalgojums vismaz 1,5 reižu apmērā no vidējās bruto gada algas vai 1,2 reižu apmērā no algas, ko maksā profesijās, kurās ir darbaspēka trūkums, var būt šķērslis atsevišķās ES dalībvalstīs it sevišķi tiem, kas sāk darba gaitas. Tāpēc šīs robežvērtības samazināšana var būt pareiza rīcība, kuru arodbiedrības tomēr vērtē kritiski. Pēc EESK ieskatiem, jānodrošina, ka augsti kvalificēti speciālisti, kas uzsāk karjeru, nekādā gadījumā nedrīkst saņemt mazāk par vidējo darba algu. Komisijas priekšlikumā minētā robežvērtība 0,8 reižu apmērā ir pārāk zema.

| 5.7.2. | Šo aplēšu pamatā ir fakts, ka vidējās bruto algas aprēķinā tiek ņemti vērā visi nodarbinātie un ka augsti kvalificētiem darba ņēmējiem jau karjeras sākumā, ja viņi veic kvalifikācijai atbilstošu darbu, kopumā vajadzētu būt iespējai pelnīt algu, kas pārsniedz vidējo līmeni. Ja dalībvalstī trūkst kvalificēta darbaspēka, ir lietderīgi noteikt salīdzinoši zemāku algas robežvērtību ES zilās kartes piešķiršanai, tomēr, ja bezdarba līmenis ir augsts arī tad, ja ir pieejams kvalificēts darbaspēks, parasti ir vajadzīga augstāka robežvērtība. Turklāt nevajadzētu radīt iespaidu, ka ES zilā karte kalpos “lēta” darbaspēka iepludināšanai Eiropas Savienībā. Tas varētu arī mazināt regulējumam nepieciešamo atbalstu. |
| --- | --- |

5.7.2.

Šo aplēšu pamatā ir fakts, ka vidējās bruto algas aprēķinā tiek ņemti vērā visi nodarbinātie un ka augsti kvalificētiem darba ņēmējiem jau karjeras sākumā, ja viņi veic kvalifikācijai atbilstošu darbu, kopumā vajadzētu būt iespējai pelnīt algu, kas pārsniedz vidējo līmeni. Ja dalībvalstī trūkst kvalificēta darbaspēka, ir lietderīgi noteikt salīdzinoši zemāku algas robežvērtību ES zilās kartes piešķiršanai, tomēr, ja bezdarba līmenis ir augsts arī tad, ja ir pieejams kvalificēts darbaspēks, parasti ir vajadzīga augstāka robežvērtība. Turklāt nevajadzētu radīt iespaidu, ka ES zilā karte kalpos “lēta” darbaspēka iepludināšanai Eiropas Savienībā. Tas varētu arī mazināt regulējumam nepieciešamo atbalstu.

| 5.7.3. | Turklāt jānorāda, ka direktīvā joprojām nav skaidri precizēts, kā nosakāmi vidējie ienākumi, uz kuriem balstīties, un tas var būtiski ietekmēt galīgo spēkā esošo algas robežvērtību. |
| --- | --- |

5.7.3.

Turklāt jānorāda, ka direktīvā joprojām nav skaidri precizēts, kā nosakāmi vidējie ienākumi, uz kuriem balstīties, un tas var būtiski ietekmēt galīgo spēkā esošo algas robežvērtību.

| 5.8. | Plānotie papildu atvieglojumi ES zilās kartes piešķiršanai ir vērtējami atzinīgi |
| --- | --- |

5.8.

Plānotie papildu atvieglojumi ES zilās kartes piešķiršanai ir vērtējami atzinīgi

| 5.8.1. | Komisijas ierosinājums no divpadsmit uz sešiem mēnešiem samazināt minimālo darba līguma termiņu, kas nepieciešams ES zilās kartes saņemšanai, ir pareizs solis, jo tas darba devējiem, kuri nav pārliecināti par trešās valsts valstspiederīgā faktiskajām spējām, atvieglo iespēju noslēgt darba līgumu un tādējādi veicina imigrāciju. |
| --- | --- |

5.8.1.

Komisijas ierosinājums no divpadsmit uz sešiem mēnešiem samazināt minimālo darba līguma termiņu, kas nepieciešams ES zilās kartes saņemšanai, ir pareizs solis, jo tas darba devējiem, kuri nav pārliecināti par trešās valsts valstspiederīgā faktiskajām spējām, atvieglo iespēju noslēgt darba līgumu un tādējādi veicina imigrāciju.

| 5.8.2. | Pozitīvi vērtējama arī saglabātā iespēja aizstāt augstāko izglītību ar atbilstošu profesionālo pieredzi, tomēr tai būtu jāpaliek brīvprātīgai. Būtu jāpārskata arī nepieciešamās profesionālās pieredzes samazinājums no pieciem uz trim gadiem. Šajā saistībā būtu lietderīgi vismaz norādījumi, pēc kādiem kritērijiem jāveic novērtējums, lai dalībvalstis šos noteikumus nevarētu interpretēt pārāk atšķirīgi. |
| --- | --- |

5.8.2.

Pozitīvi vērtējama arī saglabātā iespēja aizstāt augstāko izglītību ar atbilstošu profesionālo pieredzi, tomēr tai būtu jāpaliek brīvprātīgai. Būtu jāpārskata arī nepieciešamās profesionālās pieredzes samazinājums no pieciem uz trim gadiem. Šajā saistībā būtu lietderīgi vismaz norādījumi, pēc kādiem kritērijiem jāveic novērtējums, lai dalībvalstis šos noteikumus nevarētu interpretēt pārāk atšķirīgi.

| 5.8.3. | Ir lietderīgi piedāvāt ES zilo karti tiem aizsardzības saņēmējiem no trešām valstīm, kuri atbilst kvalificētu migrantu prasībām, jo būtu jāatvieglo bēgļu piekļuve darba tirgum. |
| --- | --- |

5.8.3.

Ir lietderīgi piedāvāt ES zilo karti tiem aizsardzības saņēmējiem no trešām valstīm, kuri atbilst kvalificētu migrantu prasībām, jo būtu jāatvieglo bēgļu piekļuve darba tirgum.

| 5.9. | Jaunais regulējums par ES zilās kartes turētāju mobilitāti ES teritorijā ir svarīgs pasākums. |
| --- | --- |

5.9.

Jaunais regulējums par ES zilās kartes turētāju mobilitāti ES teritorijā ir svarīgs pasākums.

| 5.9.1. | Augsti kvalificētam darbaspēkam jābūt arī iespējai vajadzības gadījumā īsu periodu strādāt citās ES dalībvalstīs. Tādēļ Komisijas ierosinātais skaidrais regulējums attiecībā uz uzturēšanos darba nolūkos citās ES dalībvalstīs ir nozīmīgs solis pareizajā virzienā. Ierosinātais maksimālais ilgums, proti, 90 dienas 180 dienu periodā, vēl būtu jāapspriež ar ekspertiem. |
| --- | --- |

5.9.1.

Augsti kvalificētam darbaspēkam jābūt arī iespējai vajadzības gadījumā īsu periodu strādāt citās ES dalībvalstīs. Tādēļ Komisijas ierosinātais skaidrais regulējums attiecībā uz uzturēšanos darba nolūkos citās ES dalībvalstīs ir nozīmīgs solis pareizajā virzienā. Ierosinātais maksimālais ilgums, proti, 90 dienas 180 dienu periodā, vēl būtu jāapspriež ar ekspertiem.

| 5.9.2. | Iespēja pēc viena gada pieteikties zilajai kartei citā ES dalībvalstī bez atkārtotas apjomīgas kvalifikāciju pārbaudes ir pareizs veids, kā veicināt mobilitāti Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

5.9.2.

Iespēja pēc viena gada pieteikties zilajai kartei citā ES dalībvalstī bez atkārtotas apjomīgas kvalifikāciju pārbaudes ir pareizs veids, kā veicināt mobilitāti Eiropas Savienībā.

6.   Integrācijas politika kā svarīga daļa no Eiropas stratēģijas kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai

| 6.1. | Lai, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, Eiropai nodrošinātu nepieciešamo kvalificēto darbaspēku, nepietiek ar to, ka, pateicoties migrācijai, pietiekamā daudzumā ierodas kvalificēts darbaspēks no trešām valstīm. Šiem darba ņēmējiem jāpiedāvā labas integrācijas perspektīvas, lai viņi varētu Eiropas darba tirgū pilnvērtīgi izmantot savu potenciālu un arī izvēlēties uzturēties Eiropā ilgtermiņā. Tādēļ integrācijas jomā Komisijas ierosinātais rīcības plāns ir vērtējams atzinīgi arī no darbaspēka migrācijas skatpunkta. |
| --- | --- |

6.1.

Lai, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, Eiropai nodrošinātu nepieciešamo kvalificēto darbaspēku, nepietiek ar to, ka, pateicoties migrācijai, pietiekamā daudzumā ierodas kvalificēts darbaspēks no trešām valstīm. Šiem darba ņēmējiem jāpiedāvā labas integrācijas perspektīvas, lai viņi varētu Eiropas darba tirgū pilnvērtīgi izmantot savu potenciālu un arī izvēlēties uzturēties Eiropā ilgtermiņā. Tādēļ integrācijas jomā Komisijas ierosinātais rīcības plāns ir vērtējams atzinīgi arī no darbaspēka migrācijas skatpunkta.

| 6.2. | Jebkurš vēlamās imigrācijas veids ir arī rasisma un ksenofobijas noraidījums. Tas atspoguļo ES vērtības un ir viens no vadošajiem principiem politikā un sabiedrībā. |
| --- | --- |

6.2.

Jebkurš vēlamās imigrācijas veids ir arī rasisma un ksenofobijas noraidījums. Tas atspoguļo ES vērtības un ir viens no vadošajiem principiem politikā un sabiedrībā.

| 6.3. | Ļoti atzinīgi ir vērtējams fakts, ka integrācijas plānā tiek ņemts vērā arī laiks pirms darba ņēmēja ierašanās Eiropā, tādējādi jau pirms ierašanās galamērķa valstī sagatavojot pamatu nepieciešamajai integrācijai. Tas īpaši attiecas uz valodu apguvi. Tā kā valodu kursi un citi uz iespējamu imigrāciju ES orientēti izglītības piedāvājumi uzlabo karjeras perspektīvas Eiropas Savienībā, tie Eiropas Savienību padara pievilcīgāku kā trešo valstu valstspiederīgo galamērķa reģionu. Tie var arī tieši veicināt kvalificētus darba ņēmēju piesaistīšanu no trešām valstīm. |
| --- | --- |

6.3.

Ļoti atzinīgi ir vērtējams fakts, ka integrācijas plānā tiek ņemts vērā arī laiks pirms darba ņēmēja ierašanās Eiropā, tādējādi jau pirms ierašanās galamērķa valstī sagatavojot pamatu nepieciešamajai integrācijai. Tas īpaši attiecas uz valodu apguvi. Tā kā valodu kursi un citi uz iespējamu imigrāciju ES orientēti izglītības piedāvājumi uzlabo karjeras perspektīvas Eiropas Savienībā, tie Eiropas Savienību padara pievilcīgāku kā trešo valstu valstspiederīgo galamērķa reģionu. Tie var arī tieši veicināt kvalificētus darba ņēmēju piesaistīšanu no trešām valstīm.

| 6.4. | Lai gan integrācijas plānā ir paredzēti īpaši pasākumi attiecībā uz augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, piemēram, ciešāka sadarbība ārvalstīs iegūtu izglītības diplomu atzīšanā, tas būtībā ir vērsts uz citām imigrantu grupām, kurām ir nepieciešams lielāks atbalsts. Arī tas ir pareizi. Tomēr kopīgajā stratēģijā kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai no trešām valstīm būtu jāiekļauj ne tikai pašreizējais integrācijas plāns, bet arī augsti kvalificēta darbaspēka integrācijai paredzēti īpaši pasākumi. Šajā sakarā tiek norādīts uz 2016. gada aprīlī notikušā Eiropas Migrācijas foruma ieteikumiem. |
| --- | --- |

6.4.

Lai gan integrācijas plānā ir paredzēti īpaši pasākumi attiecībā uz augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, piemēram, ciešāka sadarbība ārvalstīs iegūtu izglītības diplomu atzīšanā, tas būtībā ir vērsts uz citām imigrantu grupām, kurām ir nepieciešams lielāks atbalsts. Arī tas ir pareizi. Tomēr kopīgajā stratēģijā kvalificēta darbaspēka piesaistīšanai no trešām valstīm būtu jāiekļauj ne tikai pašreizējais integrācijas plāns, bet arī augsti kvalificēta darbaspēka integrācijai paredzēti īpaši pasākumi. Šajā sakarā tiek norādīts uz 2016. gada aprīlī notikušā Eiropas Migrācijas foruma ieteikumiem.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/81 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/81

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā”

(COM(2016) 128 final – 2016/0070 (COD))

(2017/C 075/15)

| Ziņotājas: | Vladimíra DRBALOVÁ un Ellen NYGREN |
| --- | --- |

Ziņotājas:

Vladimíra DRBALOVÁ un Ellen NYGREN

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 11.4.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 180/84/30 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 11.4.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

180/84/30

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos panākt integrētāku un taisnīgāku vienoto tirgu, kas ir viena galvenajām prioritātēm tās pilnvaru laikā, kā arī darbu, ko Komisija veic, lai ar Investīciju plāna Eiropai palīdzību sekmētu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos panākt integrētāku un taisnīgāku vienoto tirgu, kas ir viena galvenajām prioritātēm tās pilnvaru laikā, kā arī darbu, ko Komisija veic, lai ar Investīciju plāna Eiropai palīdzību sekmētu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu.

| 1.2. | EESK atbalsta Komisijas lēmumu ieviest Izpildes Direktīvu 2014/67/ES (1), lai uzlabotu Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā vienotu interpretāciju un īstenošanu (2). |
| --- | --- |

1.2.

EESK atbalsta Komisijas lēmumu ieviest Izpildes Direktīvu 2014/67/ES (1), lai uzlabotu Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā vienotu interpretāciju un īstenošanu (2).

| 1.3. | Izpildes direktīva un pašreizējais priekšlikums mērķtiecīgai Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas pārskatīšanai ietver dažādus darbā norīkošanas aspektus. Tās papildina viena otru, turklāt gaidāmie Izpildes direktīvas īstenošanas rezultāti varētu dot arī skaidrāku priekšstatu par reālo situāciju. |
| --- | --- |

1.3.

Izpildes direktīva un pašreizējais priekšlikums mērķtiecīgai Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas pārskatīšanai ietver dažādus darbā norīkošanas aspektus. Tās papildina viena otru, turklāt gaidāmie Izpildes direktīvas īstenošanas rezultāti varētu dot arī skaidrāku priekšstatu par reālo situāciju.

| 1.4. | EESK principā atbalsta Komisijas priekšlikumu attiecībā uz direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā pārskatīšanu. Princips, ka par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā būtu jāsaņem vienāds atalgojums, ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatelements. |
| --- | --- |

1.4.

EESK principā atbalsta Komisijas priekšlikumu attiecībā uz direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā pārskatīšanu. Princips, ka par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā būtu jāsaņem vienāds atalgojums, ir Eiropas sociālo tiesību pīlāra pamatelements.

| 1.5. | EESK uzskata, ka koplīgumi ir atsauce, uz ko jābalstās algu līmeņa noteikšanā. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka koplīgumi ir atsauce, uz ko jābalstās algu līmeņa noteikšanā.

| 1.6. | EESK uzsver, ka nav ievērota sociālo partneru īpašā loma, un pauž neizpratni, kāpēc ar tiem netika uzsākta atbilstīga apspriešanās saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 154. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzsver, ka nav ievērota sociālo partneru īpašā loma, un pauž neizpratni, kāpēc ar tiem netika uzsākta atbilstīga apspriešanās saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 154. panta 2. punktu.

| 1.7. | EESK kopumā atzinīgi vērtē to, ka Komisija nosaka maksimālo norīkojuma ilgumu. Termiņš, kas nepārsniedz 24 mēnešus, ir solis pareizajā virzienā, taču termiņš, kas nepārsniedz sešus mēnešus, būtu tuvāks uzņēmējdarbības realitātei. |
| --- | --- |

1.7.

EESK kopumā atzinīgi vērtē to, ka Komisija nosaka maksimālo norīkojuma ilgumu. Termiņš, kas nepārsniedz 24 mēnešus, ir solis pareizajā virzienā, taču termiņš, kas nepārsniedz sešus mēnešus, būtu tuvāks uzņēmējdarbības realitātei.

| 1.8. | EESK aicina direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu darbā skaidri noteikt, ka tā paredz minimālos, nevis maksimālos standartus. Šajā sakarā ir jāpaplašina juridiskais pamats. |
| --- | --- |

1.8.

EESK aicina direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu darbā skaidri noteikt, ka tā paredz minimālos, nevis maksimālos standartus. Šajā sakarā ir jāpaplašina juridiskais pamats.

2.   Eiropas līmeņa politiskais satvars

| 2.1. | Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība, brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība ir Eiropas Savienības pamatprincipi. |
| --- | --- |

2.1.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība, brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība ir Eiropas Savienības pamatprincipi.

| 2.2. | Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir jānošķir no pakalpojumu sniegšanas brīvības atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 56. pantam. Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība dod katram pilsonim tiesības brīvi pārvietoties uz citu dalībvalsti, lai strādātu un minētajā nolūkā tur dzīvotu, un aizsardzību pret diskrimināciju saistībā ar nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba nosacījumiem salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem. |
| --- | --- |

2.2.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir jānošķir no pakalpojumu sniegšanas brīvības atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 56. pantam. Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība dod katram pilsonim tiesības brīvi pārvietoties uz citu dalībvalsti, lai strādātu un minētajā nolūkā tur dzīvotu, un aizsardzību pret diskrimināciju saistībā ar nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba nosacījumiem salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem.

| 2.3. | Turpretī pakalpojumu sniegšanas brīvība dod uzņēmumiem tiesības sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī. Tādēļ tie uz laiku var “norīkot” savus darbiniekus uz citu dalībvalsti veikt darbu, kas nepieciešams, lai šādu pakalpojumus sniegtu. |
| --- | --- |

2.3.

Turpretī pakalpojumu sniegšanas brīvība dod uzņēmumiem tiesības sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī. Tādēļ tie uz laiku var “norīkot” savus darbiniekus uz citu dalībvalsti veikt darbu, kas nepieciešams, lai šādu pakalpojumus sniegtu.

| 2.4. | 1996. gada 16. decembrī Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (3). |
| --- | --- |

2.4.

1996. gada 16. decembrī Eiropas Parlaments un Padome pieņēma Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (3).

| 2.5. | Minētās direktīvas mērķis ir saskaņot šo brīvību sniegt pārrobežu pakalpojumus atbilstoši LESD 56. pantam ar pienācīgu to darba ņēmēju tiesību aizsardzību, kurus šim nolūkam uz laiku norīko darbā ārvalstīs. |
| --- | --- |

2.5.

Minētās direktīvas mērķis ir saskaņot šo brīvību sniegt pārrobežu pakalpojumus atbilstoši LESD 56. pantam ar pienācīgu to darba ņēmēju tiesību aizsardzību, kurus šim nolūkam uz laiku norīko darbā ārvalstīs.

| 2.6. | Komisija 2010. gada 20. oktobrī savā paziņojumā “Ceļā uz aktu par vienoto tirgu – Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku – 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (4) nāca klajā ar diviem priekšlikumiem, kas paredzēti, lai atjaunotu sabiedrības uzticēšanos un atbalstu. Viens no tiem – par līdzsvaru starp sociālajām pamattiesībām un ekonomiskajām brīvībām un otrs – par darba ņēmēju norīkošanu darbā. |
| --- | --- |

2.6.

Komisija 2010. gada 20. oktobrī savā paziņojumā “Ceļā uz aktu par vienoto tirgu – Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku – 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (4) nāca klajā ar diviem priekšlikumiem, kas paredzēti, lai atjaunotu sabiedrības uzticēšanos un atbalstu. Viens no tiem – par līdzsvaru starp sociālajām pamattiesībām un ekonomiskajām brīvībām un otrs – par darba ņēmēju norīkošanu darbā.

| 2.7. | 2010. gadā Eiropas sociālie partneri sagatavoja ziņojumu par Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu sekām (5), kurā norādīts uz milzīgajām atšķirībām. BusinessEurope iebilda pret direktīvas pārskatīšanu (taču akceptēja, ka ir nepieciešami precizējumi par vairākiem ar īstenošanu saistītiem aspektiem), savukārt Eiropas Arodbiedrību konfederācija (ETUC) vēlējās pamatīgu direktīvas grozīšanu. |
| --- | --- |

2.7.

2010. gadā Eiropas sociālie partneri sagatavoja ziņojumu par Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu sekām (5), kurā norādīts uz milzīgajām atšķirībām. BusinessEurope iebilda pret direktīvas pārskatīšanu (taču akceptēja, ka ir nepieciešami precizējumi par vairākiem ar īstenošanu saistītiem aspektiem), savukārt Eiropas Arodbiedrību konfederācija (ETUC) vēlējās pamatīgu direktīvas grozīšanu.

| 2.8. | Komisija 2012. gada decembrī publicēja priekšlikumu par Direktīvas 96/71/EK izpildi. Izpildes direktīva
   (6) paredz noteikumu, pasākumu un kontroles mehānismu satvaru, kas nepieciešami labākai un vienotākai Direktīvas 96/71/EK praktiskajai īstenošanai, piemērošanai un izpildei, tostarp pasākumus, kas paredzēti, lai novērstu un sodītu jebkādu attiecīgo noteikumu apiešanu vai ļaunprātīgu izmantošanu. Tajā pašā laikā tā paredz norīkoto darbinieku tiesību aizsardzības garantijas un nepamatotu šķēršļu novēršanu brīvai pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

2.8.

Komisija 2012. gada decembrī publicēja priekšlikumu par Direktīvas 96/71/EK izpildi. Izpildes direktīva
   (6) paredz noteikumu, pasākumu un kontroles mehānismu satvaru, kas nepieciešami labākai un vienotākai Direktīvas 96/71/EK praktiskajai īstenošanai, piemērošanai un izpildei, tostarp pasākumus, kas paredzēti, lai novērstu un sodītu jebkādu attiecīgo noteikumu apiešanu vai ļaunprātīgu izmantošanu. Tajā pašā laikā tā paredz norīkoto darbinieku tiesību aizsardzības garantijas un nepamatotu šķēršļu novēršanu brīvai pakalpojumu sniegšanai.

| 2.9. | Izpildes direktīvas transponēšanas termiņš bija 2016. gada 18. jūnijs, un Komisijai ne vēlāk kā 2019. gada 18. jūnijā ir jānāk klajā ar ziņojumu EP, Padomei un EESK par tās piemērošanu un īstenošanu un vajadzības gadījumā jāierosina attiecīgi grozījumi un izmaiņas. Veicot pārskatīšanu, EK pēc konsultācijām ar dalībvalstīm un Eiropas sociālajiem partneriem izvērtēs visu ieviesto un veikto pasākumu piemērotību un atbilstību, tostarp to datu atbilstīgumu, kas pieejami par darba ņēmēju norīkošanu darbā. |
| --- | --- |

2.9.

Izpildes direktīvas transponēšanas termiņš bija 2016. gada 18. jūnijs, un Komisijai ne vēlāk kā 2019. gada 18. jūnijā ir jānāk klajā ar ziņojumu EP, Padomei un EESK par tās piemērošanu un īstenošanu un vajadzības gadījumā jāierosina attiecīgi grozījumi un izmaiņas. Veicot pārskatīšanu, EK pēc konsultācijām ar dalībvalstīm un Eiropas sociālajiem partneriem izvērtēs visu ieviesto un veikto pasākumu piemērotību un atbilstību, tostarp to datu atbilstīgumu, kas pieejami par darba ņēmēju norīkošanu darbā.

3.   Priekšlikums par Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā mērķtiecīgu pārskatīšanu

| 3.1. | Saskaņā ar jaunākajiem pieejamiem datiem 2014. gadā ES bija vairāk nekā 1,9 miljoni darbā norīkošanas gadījumu, kas skar 0,7 % no ES darbaspēka kopējā skaita (7). Tas ir 10,3 % pieaugums salīdzinājumā ar 2013. gadu un 44,4 % pieaugums salīdzinājumā ar 2010. gadu. Minētās statistikas pamatā ir dati par valstu sociālā nodrošinājuma iestāžu izdotajām A1 veidlapām (to skaitu); nereģistrēto, bet faktiski norīkoto darba ņēmēju skaits nav zināms. |
| --- | --- |

3.1.

Saskaņā ar jaunākajiem pieejamiem datiem 2014. gadā ES bija vairāk nekā 1,9 miljoni darbā norīkošanas gadījumu, kas skar 0,7 % no ES darbaspēka kopējā skaita (7). Tas ir 10,3 % pieaugums salīdzinājumā ar 2013. gadu un 44,4 % pieaugums salīdzinājumā ar 2010. gadu. Minētās statistikas pamatā ir dati par valstu sociālā nodrošinājuma iestāžu izdotajām A1 veidlapām (to skaitu); nereģistrēto, bet faktiski norīkoto darba ņēmēju skaits nav zināms.

| 3.2. | 1996. gada direktīvā noteikti ES reglamentējošie noteikumi, ar ko panāk pareizu un taisnīgu līdzsvaru starp mērķiem veicināt un atvieglot pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, nodrošināt darbā norīkoto darba ņēmēju aizsardzību un garantēt vienlīdzīgus nosacījumus ārvalstu un vietējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.2.

1996. gada direktīvā noteikti ES reglamentējošie noteikumi, ar ko panāk pareizu un taisnīgu līdzsvaru starp mērķiem veicināt un atvieglot pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, nodrošināt darbā norīkoto darba ņēmēju aizsardzību un garantēt vienlīdzīgus nosacījumus ārvalstu un vietējiem uzņēmumiem.

| 3.3. | Komisija tagad ir nākusi klajā ar priekšlikumu mērķtiecīgi pārskatīt minēto direktīvu, lai novērstu negodīgu praksi (8) un sekmētu principu, ka par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā būtu jāsaņem vienāds atalgojums. |
| --- | --- |

3.3.

Komisija tagad ir nākusi klajā ar priekšlikumu mērķtiecīgi pārskatīt minēto direktīvu, lai novērstu negodīgu praksi (8) un sekmētu principu, ka par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā būtu jāsaņem vienāds atalgojums.

| 3.4. | Priekšlikums tika publicēts pirms 2014. gada Izpildes direktīvas transponēšanas termiņa beigām un pirms bija iespējams izvērtēt tās īstenošanu. Daudzas problēmas, kas attiecas uz darba ņēmēju norīkošanu, ir saistītas ar nepietiekamu izpildi un kontroles trūkumu dalībvalstīs. Tajā pašā laikā ierosinātās pārskatīšanas galvenais mērķis ir precizēt principu par vienlīdzīgu atalgojumu. Šo mērķi var sasniegt vienīgi ar pašas Direktīvas 96/71/EK pārskatīšanu. |
| --- | --- |

3.4.

Priekšlikums tika publicēts pirms 2014. gada Izpildes direktīvas transponēšanas termiņa beigām un pirms bija iespējams izvērtēt tās īstenošanu. Daudzas problēmas, kas attiecas uz darba ņēmēju norīkošanu, ir saistītas ar nepietiekamu izpildi un kontroles trūkumu dalībvalstīs. Tajā pašā laikā ierosinātās pārskatīšanas galvenais mērķis ir precizēt principu par vienlīdzīgu atalgojumu. Šo mērķi var sasniegt vienīgi ar pašas Direktīvas 96/71/EK pārskatīšanu.

| 3.5. | Šajā saistībā EESK jau ir atzinusi, ka, efektīvi īstenojot Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, “nevajadzētu izslēgt Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā daļēju pārskatīšanu, lai konsekventi piemērotu darbavietas principu un ļautu ar likumu noteikt, ka par vienādu darbu, kas tiek veikts vienādos apstākļos, vienmēr jāpiemēro vienādi darba un atalgojuma nosacījumi” (9). |
| --- | --- |

3.5.

Šajā saistībā EESK jau ir atzinusi, ka, efektīvi īstenojot Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, “nevajadzētu izslēgt Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā daļēju pārskatīšanu, lai konsekventi piemērotu darbavietas principu un ļautu ar likumu noteikt, ka par vienādu darbu, kas tiek veikts vienādos apstākļos, vienmēr jāpiemēro vienādi darba un atalgojuma nosacījumi” (9).

| 3.6. | Priekšlikumu publicēja, kaut arī netika veiktas iepriekšējas konsultācijas ar Eiropas sociālajiem partneriem, kuri Komisijai nosūtīja kopīgu vēstuli ar lūgumu veikt atbilstīgu apspriešanos saskaņā ar LESD 154. panta 2. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

3.6.

Priekšlikumu publicēja, kaut arī netika veiktas iepriekšējas konsultācijas ar Eiropas sociālajiem partneriem, kuri Komisijai nosūtīja kopīgu vēstuli ar lūgumu veikt atbilstīgu apspriešanos saskaņā ar LESD 154. panta 2. punkta noteikumiem.

| 3.7. | EK priekšlikuma publicēšana ir izraisījusi viedokļu atšķirības starp dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un arī uzņēmumiem. Ierosinātajai direktīvai nebūtu jāapdraud konkurētspēja vai jāveido jauni šķēršļi pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem. Pārskatīšanai vienlaikus vajadzētu nodrošināt godīgu konkurenci vienotajā tirgū un novērst diskrimināciju starp darba ņēmējiem atkarībā no viņu valstspiederības. |
| --- | --- |

3.7.

EK priekšlikuma publicēšana ir izraisījusi viedokļu atšķirības starp dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un arī uzņēmumiem. Ierosinātajai direktīvai nebūtu jāapdraud konkurētspēja vai jāveido jauni šķēršļi pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem. Pārskatīšanai vienlaikus vajadzētu nodrošināt godīgu konkurenci vienotajā tirgū un novērst diskrimināciju starp darba ņēmējiem atkarībā no viņu valstspiederības.

| 3.8. | Saskaņā ar Līgumiem pievienoto 2. protokolu (10) četrpadsmit valstu parlamentu palātas nosūtīja Komisijai pamatotus atzinumus, norādot, ka Komisijas priekšlikums par Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas pārskatīšanu neatbilst subsidiaritātes principam, un tādējādi izraisīja t. s. dzeltenās kartītes procedūru. Pēc subsidiaritātes izvērtējuma Komisija 20. jūlijā secināja (11), ka priekšlikums Direktīvas 96/71/EK mērķtiecīgai pārskatīšanai atbilst LESD 5. panta 3. punktā noteiktajam subsidiaritātes principam un ka priekšlikuma atcelšana vai grozīšana nav nepieciešama. Tāpēc Komisija uzturēja priekšlikumu spēkā. |
| --- | --- |

3.8.

Saskaņā ar Līgumiem pievienoto 2. protokolu (10) četrpadsmit valstu parlamentu palātas nosūtīja Komisijai pamatotus atzinumus, norādot, ka Komisijas priekšlikums par Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas pārskatīšanu neatbilst subsidiaritātes principam, un tādējādi izraisīja t. s. dzeltenās kartītes procedūru. Pēc subsidiaritātes izvērtējuma Komisija 20. jūlijā secināja (11), ka priekšlikums Direktīvas 96/71/EK mērķtiecīgai pārskatīšanai atbilst LESD 5. panta 3. punktā noteiktajam subsidiaritātes principam un ka priekšlikuma atcelšana vai grozīšana nav nepieciešama. Tāpēc Komisija uzturēja priekšlikumu spēkā.

| 3.9. | Daļa uzņēmēju pārstāvju pauž viedokli, ka priekšlikums ir pretrunā ar proporcionalitātes principu. Daži uzņēmumi uzskata, ka ierosinātās izmaiņas radīs tiesisku nenoteiktību un papildu administratīvos šķēršļus. Tie uzskata, ka pārskatīšana var īpaši ietekmēt uzņēmumus no tām dalībvalstīm, kurās ir zemāks algu līmenis, un kuri ir paredzējuši sniegt pārrobežu pakalpojumus vienotajā tirgū, un ka tas ir pretrunā vēlmei un centieniem stiprināt konverģences procesu ES. |
| --- | --- |

3.9.

Daļa uzņēmēju pārstāvju pauž viedokli, ka priekšlikums ir pretrunā ar proporcionalitātes principu. Daži uzņēmumi uzskata, ka ierosinātās izmaiņas radīs tiesisku nenoteiktību un papildu administratīvos šķēršļus. Tie uzskata, ka pārskatīšana var īpaši ietekmēt uzņēmumus no tām dalībvalstīm, kurās ir zemāks algu līmenis, un kuri ir paredzējuši sniegt pārrobežu pakalpojumus vienotajā tirgū, un ka tas ir pretrunā vēlmei un centieniem stiprināt konverģences procesu ES.

| 3.10. | Citi, tostarp arodbiedrības, uzskata, ka ierosinātā pārskatīšana – it īpaši princips “par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā būtu jāsaņem vienāds atalgojums” – nodrošinātu vienlīdzīgus noteikumus uzņēmējiem un vienlīdzīgākas tiesības darba ņēmējiem ES. Citstarp likvidējot atalgojuma atšķirības starp darba ņēmējiem no jaunajām un vecajām dalībvalstīm, pārskatīšana arī veicinās augšupvērstu konverģenci Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.10.

Citi, tostarp arodbiedrības, uzskata, ka ierosinātā pārskatīšana – it īpaši princips “par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā būtu jāsaņem vienāds atalgojums” – nodrošinātu vienlīdzīgus noteikumus uzņēmējiem un vienlīdzīgākas tiesības darba ņēmējiem ES. Citstarp likvidējot atalgojuma atšķirības starp darba ņēmējiem no jaunajām un vecajām dalībvalstīm, pārskatīšana arī veicinās augšupvērstu konverģenci Eiropas Savienībā.

| 3.11. | Komisijas priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējums (12), kurā norādīts, ka ierosinātajiem pārskatītās direktīvas piemērošanas variantiem būs atšķirīga ietekme uz dažādām dalībvalstīm, nozarēm un uzņēmumiem, kā arī minēts, ka joprojām neatrisināta problēma ir ļoti ierobežotie dati par darba ņēmēju norīkošanu. |
| --- | --- |

3.11.

Komisijas priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējums (12), kurā norādīts, ka ierosinātajiem pārskatītās direktīvas piemērošanas variantiem būs atšķirīga ietekme uz dažādām dalībvalstīm, nozarēm un uzņēmumiem, kā arī minēts, ka joprojām neatrisināta problēma ir ļoti ierobežotie dati par darba ņēmēju norīkošanu.

| 3.12. | 2010. gadā Eurofound publicēja ziņojumu Posted workers in the European Union
   (13) (“Norīkotie darba ņēmēji Eiropas Savienībā”), kurā aplūkots šis fenomens ES dalībvalstīs un Norvēģijā. Minētajā ziņojumā apkopoti pieejamie informācijas avoti par darba ņēmēju norīkošanu un norādīti skaitļi par tām valstīm, par kurām dati ir pieejami. Eurofound veiktā izpēte liecina par to, ka trūkst datu par norīkoto darba ņēmēju kopējo skaitu un specifiku visā ES. |
| --- | --- |

3.12.

2010. gadā Eurofound publicēja ziņojumu Posted workers in the European Union
   (13) (“Norīkotie darba ņēmēji Eiropas Savienībā”), kurā aplūkots šis fenomens ES dalībvalstīs un Norvēģijā. Minētajā ziņojumā apkopoti pieejamie informācijas avoti par darba ņēmēju norīkošanu un norādīti skaitļi par tām valstīm, par kurām dati ir pieejami. Eurofound veiktā izpēte liecina par to, ka trūkst datu par norīkoto darba ņēmēju kopējo skaitu un specifiku visā ES.

| 3.13. | Eurofound ziņojumam seko divi nesenāki pētījumi par taisnīgāku mobilitāti darba tirgū: īss analīzes pārskats par to, kā dalībvalstis transponē Izpildes direktīvu 2014/67/ES, kas uzlabo Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu izpildi, un pārskats par līgumdarba un pašnodarbinātības krāpnieciskām formām (14). |
| --- | --- |

3.13.

Eurofound ziņojumam seko divi nesenāki pētījumi par taisnīgāku mobilitāti darba tirgū: īss analīzes pārskats par to, kā dalībvalstis transponē Izpildes direktīvu 2014/67/ES, kas uzlabo Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu izpildi, un pārskats par līgumdarba un pašnodarbinātības krāpnieciskām formām (14).

4.   Galvenās izmaiņas, kas ierosinātas ar Direktīvas 96/71/EK pārskatīšanu

4.1.   
  Atalgojums

| 4.1.1. | Komisija ierosina aizstāt jēdzienu “minimālās algas likmes” ar jēdzienu “atalgojums”. Saskaņā ar EK priekšlikumu atalgojums ietver visus atalgojuma elementus, kuri ir obligāti uzņēmējā dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.1.1.

Komisija ierosina aizstāt jēdzienu “minimālās algas likmes” ar jēdzienu “atalgojums”. Saskaņā ar EK priekšlikumu atalgojums ietver visus atalgojuma elementus, kuri ir obligāti uzņēmējā dalībvalstī.

| 4.1.2. | Komisija izstrādāja priekšlikumu, reaģējot uz daudzajiem aicinājumiem novērst algu atšķirību cēloņus. Saskaņā ar Komisijas teikto pastāv atšķirības starp nosacījumiem, ko piemēro vietējiem darba ņēmējiem un norīkotajiem darba ņēmējiem. Saskaņā ar ietekmes novērtējumu, kas pievienots priekšlikumam, vietējo darba ņēmēju un norīkoto darba ņēmēju atalgojums atšķiras par 10–50 % atkarībā no valsts un nozares. Dažādie darba samaksas noteikumi rada nevienlīdzīgus nosacījumus uzņēmumiem. Jēdziens “minimālā algas likme” nav tas pats, kas obligātie noteikumi, kurus piemēro vietējiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

4.1.2.

Komisija izstrādāja priekšlikumu, reaģējot uz daudzajiem aicinājumiem novērst algu atšķirību cēloņus. Saskaņā ar Komisijas teikto pastāv atšķirības starp nosacījumiem, ko piemēro vietējiem darba ņēmējiem un norīkotajiem darba ņēmējiem. Saskaņā ar ietekmes novērtējumu, kas pievienots priekšlikumam, vietējo darba ņēmēju un norīkoto darba ņēmēju atalgojums atšķiras par 10–50 % atkarībā no valsts un nozares. Dažādie darba samaksas noteikumi rada nevienlīdzīgus nosacījumus uzņēmumiem. Jēdziens “minimālā algas likme” nav tas pats, kas obligātie noteikumi, kurus piemēro vietējiem darba ņēmējiem.

| 4.1.3. | Saskaņā ar Komisijas teikto jēdziens “atalgojums” tāpēc būtu piemērotāks, lai panāktu vienlīdzīgus nosacījumus pakalpojumu vienotajā tirgū. Jēdziens “atalgojums” ietver visus elementus, kas tiek maksāti vietējiem darba ņēmējiem saskaņā ar normatīvajiem aktiem vai koplīgumiem, kas vispārēji piemērojami visiem līdzīga veida uzņēmumiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā, profesijā un nozarē, un/vai šādas sistēmas neesamības gadījumā – arī saskaņā ar koplīgumiem, kas noslēgti starp visplašāk pārstāvētajām darba devēju un darba ņēmēju organizācijām valsts līmenī un ir tādējādi vispārēji piemērojami visā attiecīgās valsts teritorijā. “Atalgojums” var ietvert arī atsevišķus elementus, kas neietilpst jēdzienā “minimālā algas likme”, piemēram, piemaksa par darba stāžu, piemaksas un pabalsts par netīru, īpaši smagu vai bīstamu darbu, 13. mēnešalga (prēmija), ceļa izdevumu atlīdzība, ēdināšanas taloni, kaut arī lielākā daļa uzņēmēju valstu šos elementus jau ir iekļāvušas “minimālajās algas likmēs”. |
| --- | --- |

4.1.3.

Saskaņā ar Komisijas teikto jēdziens “atalgojums” tāpēc būtu piemērotāks, lai panāktu vienlīdzīgus nosacījumus pakalpojumu vienotajā tirgū. Jēdziens “atalgojums” ietver visus elementus, kas tiek maksāti vietējiem darba ņēmējiem saskaņā ar normatīvajiem aktiem vai koplīgumiem, kas vispārēji piemērojami visiem līdzīga veida uzņēmumiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā, profesijā un nozarē, un/vai šādas sistēmas neesamības gadījumā – arī saskaņā ar koplīgumiem, kas noslēgti starp visplašāk pārstāvētajām darba devēju un darba ņēmēju organizācijām valsts līmenī un ir tādējādi vispārēji piemērojami visā attiecīgās valsts teritorijā. “Atalgojums” var ietvert arī atsevišķus elementus, kas neietilpst jēdzienā “minimālā algas likme”, piemēram, piemaksa par darba stāžu, piemaksas un pabalsts par netīru, īpaši smagu vai bīstamu darbu, 13. mēnešalga (prēmija), ceļa izdevumu atlīdzība, ēdināšanas taloni, kaut arī lielākā daļa uzņēmēju valstu šos elementus jau ir iekļāvušas “minimālajās algas likmēs”.

| 4.1.4. | Komisija uzskata, ka jēdziena “atalgojums” ieviešana veicinātu skaidrību par to veidojošajiem elementiem un palīdzētu mazināt pašreizējās atšķirības starp nozarēm, kas rodas, piemērojot obligātos koplīgumus. Atalgojuma jēdzienam būtu jānovērš arī jebkāda nenoteiktība attiecībā uz samaksas apmēru, kas jānodrošina darbā norīkotajiem darba ņēmējiem. Ierosinātās pārskatīšanas mērķis ir kodificēt Eiropas Savienības Tiesas judikatūru lietā C-396/13 Sähköalojen ammattiliitto, tādējādi ievērojami palielinot juridisko noteiktību gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem (15). |
| --- | --- |

4.1.4.

Komisija uzskata, ka jēdziena “atalgojums” ieviešana veicinātu skaidrību par to veidojošajiem elementiem un palīdzētu mazināt pašreizējās atšķirības starp nozarēm, kas rodas, piemērojot obligātos koplīgumus. Atalgojuma jēdzienam būtu jānovērš arī jebkāda nenoteiktība attiecībā uz samaksas apmēru, kas jānodrošina darbā norīkotajiem darba ņēmējiem. Ierosinātās pārskatīšanas mērķis ir kodificēt Eiropas Savienības Tiesas judikatūru lietā C-396/13 Sähköalojen ammattiliitto, tādējādi ievērojami palielinot juridisko noteiktību gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem (15).

| 4.1.5. | Komisija apgalvo, ka priekšlikums neietekmēs dalībvalstu kompetenci un tradīcijas attiecībā uz algu noteikšanu un ka tajā ir ievērota sociālo partneru spēcīgā autonomā loma. Šajā sakarā bažas rada tas, ka Komisija ierosina svītrot pašreizējā direktīvā esošo atsauci “minimālās algas likmes jēdzienu definē valsts tiesību aktos un/vai tās dalībvalsts praksē, kurā darba ņēmējs ir norīkots darbā”. Šis noteikums ir ļoti svarīgs, lai ievērotu dažādās dalībvalstu darba attiecību sistēmas. |
| --- | --- |

4.1.5.

Komisija apgalvo, ka priekšlikums neietekmēs dalībvalstu kompetenci un tradīcijas attiecībā uz algu noteikšanu un ka tajā ir ievērota sociālo partneru spēcīgā autonomā loma. Šajā sakarā bažas rada tas, ka Komisija ierosina svītrot pašreizējā direktīvā esošo atsauci “minimālās algas likmes jēdzienu definē valsts tiesību aktos un/vai tās dalībvalsts praksē, kurā darba ņēmējs ir norīkots darbā”. Šis noteikums ir ļoti svarīgs, lai ievērotu dažādās dalībvalstu darba attiecību sistēmas.

| 4.1.6. | Šīs direktīvas mērķiem atalgojuma jēdzienu definē ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, koplīgumiem un/vai praksi, kuras teritorijā darba ņēmējs ir norīkots. |
| --- | --- |

4.1.6.

Šīs direktīvas mērķiem atalgojuma jēdzienu definē ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, koplīgumiem un/vai praksi, kuras teritorijā darba ņēmējs ir norīkots.

| 4.1.7. | Direktīva neliedz piemērot uzņemošās valsts vai norīkotā darbinieka izcelsmes valsts nodarbinātības nosacījumus, kas ir izdevīgāki darba ņēmējiem, it īpaši – ievērojot darba ņēmēju un darba devēju pamattiesības vienoties un noslēgt koplīgumus attiecīgā līmenī un kolektīvi rīkoties, lai aizstāvētu savas intereses, tostarp rīkot streikus, lai aizsargātu un uzlabotu dzīves un darba apstākļus, tajā skaitā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi. |
| --- | --- |

4.1.7.

Direktīva neliedz piemērot uzņemošās valsts vai norīkotā darbinieka izcelsmes valsts nodarbinātības nosacījumus, kas ir izdevīgāki darba ņēmējiem, it īpaši – ievērojot darba ņēmēju un darba devēju pamattiesības vienoties un noslēgt koplīgumus attiecīgā līmenī un kolektīvi rīkoties, lai aizstāvētu savas intereses, tostarp rīkot streikus, lai aizsargātu un uzlabotu dzīves un darba apstākļus, tajā skaitā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi.

| 4.1.8. | Lai nodrošinātu Izpildes direktīvas atbilstīgu īstenošanu, dalībvalstīm ir obligāts pienākums vienotā tīmekļa vietnē publicēt informāciju par nodarbinātības nosacījumiem, kas piemērojami darba ņēmējiem, kuri norīkoti darbā šīs valsts teritorijā. Nekādi jauni priekšlikumi nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt šo procesu. |
| --- | --- |

4.1.8.

Lai nodrošinātu Izpildes direktīvas atbilstīgu īstenošanu, dalībvalstīm ir obligāts pienākums vienotā tīmekļa vietnē publicēt informāciju par nodarbinātības nosacījumiem, kas piemērojami darba ņēmējiem, kuri norīkoti darbā šīs valsts teritorijā. Nekādi jauni priekšlikumi nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt šo procesu.

| 4.1.9. | EESK locekļi ir sīki apsprieduši jautājumu par jēdzienu “atalgojums”, ņemot vērā visu šīs jaunās koncepcijas iespējamo ietekmi. |
| --- | --- |

4.1.9.

EESK locekļi ir sīki apsprieduši jautājumu par jēdzienu “atalgojums”, ņemot vērā visu šīs jaunās koncepcijas iespējamo ietekmi.

| 4.1.10. | Daži locekļi uzskata, ka jaunieviestais jēdziens ir vienīgais veids, kā nodrošināt vienlīdzīgus darba nosacījumus gan norīkotajiem, gan vietējiem darba ņēmējiem, novēršot darba samaksas atšķirības un garantējot līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem. Lai pilnībā nodrošinātu vienlīdzīga atalgojuma principa efektīvu darbību, kolektīvie līgumi, kas faktiski tiek piemēroti darbavietā, jāievēro neatkarīgi no tā, vai tie ir piemērojami universāli vai vispārēji. |
| --- | --- |

4.1.10.

Daži locekļi uzskata, ka jaunieviestais jēdziens ir vienīgais veids, kā nodrošināt vienlīdzīgus darba nosacījumus gan norīkotajiem, gan vietējiem darba ņēmējiem, novēršot darba samaksas atšķirības un garantējot līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem. Lai pilnībā nodrošinātu vienlīdzīga atalgojuma principa efektīvu darbību, kolektīvie līgumi, kas faktiski tiek piemēroti darbavietā, jāievēro neatkarīgi no tā, vai tie ir piemērojami universāli vai vispārēji.

| 4.1.11. | Vairāku locekļu viedoklis ir, ka minētā jaunā jēdziena ieviešana varētu mazināt juridisko noteiktību un skaidrību, kā arī palielināt administratīvo un finansiālo slogu. Visās diskusijās par norīkošanu darbā būtu jāņem vērā tas, ka ārvalstu un vietējo uzņēmumu situācijas atšķiras. Ārvalstu pakalpojumu sniedzējs, kurš vēlas darba ņēmējus norīkot darbā, sedz papildu izmaksas, kas rodas vienīgi no pakalpojumu sniegšanas citā dalībvalstī – papildu administratīvās izmaksas (16), un netiešās pārrobežu darbaspēka izmaksas (17). |
| --- | --- |

4.1.11.

Vairāku locekļu viedoklis ir, ka minētā jaunā jēdziena ieviešana varētu mazināt juridisko noteiktību un skaidrību, kā arī palielināt administratīvo un finansiālo slogu. Visās diskusijās par norīkošanu darbā būtu jāņem vērā tas, ka ārvalstu un vietējo uzņēmumu situācijas atšķiras. Ārvalstu pakalpojumu sniedzējs, kurš vēlas darba ņēmējus norīkot darbā, sedz papildu izmaksas, kas rodas vienīgi no pakalpojumu sniegšanas citā dalībvalstī – papildu administratīvās izmaksas (16), un netiešās pārrobežu darbaspēka izmaksas (17).

4.2.   
  Norīkojums, kas pārsniedz divdesmit četrus mēnešus

| 4.2.1. | Attiecībā uz norīkojuma ilgumu Komisija priekšlikumā paredz, ka gadījumos, kad plānotā vai faktiskā norīkojuma ilgums pārsniedz divdesmit četrus mēnešus, to dalībvalsti, kuras teritorijā darba ņēmējs ir norīkots, uzskata par valsti, kurā viņš parasti veic darbu. Tas piemērojams no pirmās dienas, kad tiek pārsniegts 24 mēnešu ilgums. Komisija ievieš arī norīkojuma kumulatīvo ilgumu darba ņēmēja aizstāšanas gadījumā. |
| --- | --- |

4.2.1.

Attiecībā uz norīkojuma ilgumu Komisija priekšlikumā paredz, ka gadījumos, kad plānotā vai faktiskā norīkojuma ilgums pārsniedz divdesmit četrus mēnešus, to dalībvalsti, kuras teritorijā darba ņēmējs ir norīkots, uzskata par valsti, kurā viņš parasti veic darbu. Tas piemērojams no pirmās dienas, kad tiek pārsniegts 24 mēnešu ilgums. Komisija ievieš arī norīkojuma kumulatīvo ilgumu darba ņēmēja aizstāšanas gadījumā.

| 4.2.2. | Sākotnējā direktīvā nebija noteikti fiksēti termiņi, bet ir norādīts, ka “Šajā direktīvā “darbā norīkots darba ņēmējs” nozīmē darba ņēmēju, kurš uz ierobežotu laiku veic darbu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā viņš parasti strādā”. |
| --- | --- |

4.2.2.

Sākotnējā direktīvā nebija noteikti fiksēti termiņi, bet ir norādīts, ka “Šajā direktīvā “darbā norīkots darba ņēmējs” nozīmē darba ņēmēju, kurš uz ierobežotu laiku veic darbu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā viņš parasti strādā”.

| 4.2.3. | EESK principā atzinīgi vērtē to, ka tiek ierobežots norīkošanas perioda ilgums Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā piemērošanas jomā. Praksē bieži ir izplatīta pastāvīga vai atkārtota norīkošana līdz pat periodiskai norīkošanai vairāku gadu garumā. EESK uzskata, ka 24 mēnešu ilgs termiņš nav reāli pielietojams praksē un tādēļ būtu ievērojami jāsamazina. Piemēram, 2014. gadā vidējais norīkošanas ilgums bija pat īsāks par četriem mēnešiem (103 dienas). Tādēļ arī kumulācijas princips, kas ir spēkā, sākot no norīkošanas sestā mēneša, izrādītos neefektīvs. Maksimālais norīkošanas ilgums nedrīkstētu pārsniegt sešus mēnešus. |
| --- | --- |

4.2.3.

EESK principā atzinīgi vērtē to, ka tiek ierobežots norīkošanas perioda ilgums Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā piemērošanas jomā. Praksē bieži ir izplatīta pastāvīga vai atkārtota norīkošana līdz pat periodiskai norīkošanai vairāku gadu garumā. EESK uzskata, ka 24 mēnešu ilgs termiņš nav reāli pielietojams praksē un tādēļ būtu ievērojami jāsamazina. Piemēram, 2014. gadā vidējais norīkošanas ilgums bija pat īsāks par četriem mēnešiem (103 dienas). Tādēļ arī kumulācijas princips, kas ir spēkā, sākot no norīkošanas sestā mēneša, izrādītos neefektīvs. Maksimālais norīkošanas ilgums nedrīkstētu pārsniegt sešus mēnešus.

| 4.2.4. | Tādēļ EESK aicina pieņemt noteikumus, kuri paredz norīkošanas periodus summēt, sākot jau no pirmās dienas. Lai nodrošinātu, ka noteikumi netiek izmantoti, lai mainītu norīkotos darbiniekus, ir būtiski panākt, ka par atsauces punktu šajā sakarā kalpo konkrētā darbvieta. Tāpēc darba devēja pienākumam jābūt nodrošināt pārredzamību attiecībā uz darbvietām un, piemēram, sniegt informāciju nodarbinātajiem un kompetentajām iestādēm par to, cik daudz darbinieku un cik ilgi bija iepriekš nodarbināti konkrētajā vietā. |
| --- | --- |

4.2.4.

Tādēļ EESK aicina pieņemt noteikumus, kuri paredz norīkošanas periodus summēt, sākot jau no pirmās dienas. Lai nodrošinātu, ka noteikumi netiek izmantoti, lai mainītu norīkotos darbiniekus, ir būtiski panākt, ka par atsauces punktu šajā sakarā kalpo konkrētā darbvieta. Tāpēc darba devēja pienākumam jābūt nodrošināt pārredzamību attiecībā uz darbvietām un, piemēram, sniegt informāciju nodarbinātajiem un kompetentajām iestādēm par to, cik daudz darbinieku un cik ilgi bija iepriekš nodarbināti konkrētajā vietā.

| 4.2.5. | EESK atzinīgi vērtē to, ka gadījumos, kad pārsniegts maksimālais norīkošanas ilgums, principā piemēro uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktus. EESK uzskata, ka tomēr problemātiski ir tas, ka 8. apsvērumā ir atsauce uz regulu “Roma I” (“Uz darba ņēmēju jo īpaši attieksies aizsardzība un priekšrocības saskaņā ar regulu “Roma I””). Regulas “Roma I” 8. pantā teikts, ka uz individuālajiem darba līgumiem principā attiecina pušu izvēlētos tiesību aktus. |
| --- | --- |

4.2.5.

EESK atzinīgi vērtē to, ka gadījumos, kad pārsniegts maksimālais norīkošanas ilgums, principā piemēro uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktus. EESK uzskata, ka tomēr problemātiski ir tas, ka 8. apsvērumā ir atsauce uz regulu “Roma I” (“Uz darba ņēmēju jo īpaši attieksies aizsardzība un priekšrocības saskaņā ar regulu “Roma I””). Regulas “Roma I” 8. pantā teikts, ka uz individuālajiem darba līgumiem principā attiecina pušu izvēlētos tiesību aktus.

4.3.   
  Apakšuzņēmuma līgumu slēgšana

| 4.3.1. | Komisijas priekšlikums dod iespēju dalībvalstīm piemērot apakšuzņēmēju nodarbinātajiem darbiniekiem tos pašus nosacījumus, kurus piemēro galvenais uzņēmējs. Šie nosacījumi būtu vienlīdz jāpiemēro gan valsts, gan pārrobežu apakšuzņēmējiem saskaņā ar nediskriminācijas principu. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisijas priekšlikums dod iespēju dalībvalstīm piemērot apakšuzņēmēju nodarbinātajiem darbiniekiem tos pašus nosacījumus, kurus piemēro galvenais uzņēmējs. Šie nosacījumi būtu vienlīdz jāpiemēro gan valsts, gan pārrobežu apakšuzņēmējiem saskaņā ar nediskriminācijas principu.

| 4.3.2. | Pastāv ievērojamas atšķirības starp dalībvalstu tiesību aktiem, normām, administratīviem noteikumiem vai koplīgumiem, ar kuriem nodrošina, ka apakšuzņēmējdarbība nedod uzņēmumiem iespēju izvairīties no noteikumiem, kas garantē konkrētus nodarbinātības noteikumus un nosacījumus attiecībā uz atalgojumu. Nav datu par to, cik dalībvalstu jau piemēro šādu sistēmu, un Komisija savā ietekmes novērtējumā nav padziļināti analizējusi šādu noteikumu potenciālās sekas. |
| --- | --- |

4.3.2.

Pastāv ievērojamas atšķirības starp dalībvalstu tiesību aktiem, normām, administratīviem noteikumiem vai koplīgumiem, ar kuriem nodrošina, ka apakšuzņēmējdarbība nedod uzņēmumiem iespēju izvairīties no noteikumiem, kas garantē konkrētus nodarbinātības noteikumus un nosacījumus attiecībā uz atalgojumu. Nav datu par to, cik dalībvalstu jau piemēro šādu sistēmu, un Komisija savā ietekmes novērtējumā nav padziļināti analizējusi šādu noteikumu potenciālās sekas.

| 4.3.3. | Tomēr, lai minēto priekšlikuma daļu varētu efektīvi piemērot praksē, iespējams, būtu lietderīgi iekļaut atsauci uz noteikumiem par solidāru atbildību visā apakšuzņēmēju ķēdē, kas ieviesti ar Izpildes direktīvas 12. pantu (18). |
| --- | --- |

4.3.3.

Tomēr, lai minēto priekšlikuma daļu varētu efektīvi piemērot praksē, iespējams, būtu lietderīgi iekļaut atsauci uz noteikumiem par solidāru atbildību visā apakšuzņēmēju ķēdē, kas ieviesti ar Izpildes direktīvas 12. pantu (18).

| 4.3.4. | Turklāt frāze “konkrētus nodarbinātības noteikumus un nosacījumus attiecībā uz atalgojumu” ir nekonkrēta un radīs juridisku nenoteiktību, atšķirīgu interpretāciju un potenciālas pretrunas ar citām direktīvas daļām. Radīsies arī grūtības salīdzināt, kā arī citas gluži praktiskas problēmas, piemēram, informācijas pieejamība (arī saistībā ar valdību pienākumu publicēt šādu informāciju saskaņā ar Direktīvas 2014/67/ES 5. pantu) un koplīgumu pieejamība. |
| --- | --- |

4.3.4.

Turklāt frāze “konkrētus nodarbinātības noteikumus un nosacījumus attiecībā uz atalgojumu” ir nekonkrēta un radīs juridisku nenoteiktību, atšķirīgu interpretāciju un potenciālas pretrunas ar citām direktīvas daļām. Radīsies arī grūtības salīdzināt, kā arī citas gluži praktiskas problēmas, piemēram, informācijas pieejamība (arī saistībā ar valdību pienākumu publicēt šādu informāciju saskaņā ar Direktīvas 2014/67/ES 5. pantu) un koplīgumu pieejamība.

| 4.3.5. | Tāpat nav skaidrs, kā Komisijas definēs un īstenos nediskriminācijas un proporcionalitātes pārbaudes attiecībā uz šādiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.3.5.

Tāpat nav skaidrs, kā Komisijas definēs un īstenos nediskriminācijas un proporcionalitātes pārbaudes attiecībā uz šādiem noteikumiem.

| 4.3.6. | Papildus tam būs nepieciešams ieviest atbilstīgus noteikumus, lai pārbaudītu apakšuzņēmēju pašnodarbinātā statusa patiesumu saskaņā ar dalībvalstu standartiem. |
| --- | --- |

4.3.6.

Papildus tam būs nepieciešams ieviest atbilstīgus noteikumus, lai pārbaudītu apakšuzņēmēju pašnodarbinātā statusa patiesumu saskaņā ar dalībvalstu standartiem.

4.4.   
  Pagaidu darba aģentūras

| 4.4.1. | Komisija ievieš jaunus pienākumus dalībvalstīm, pievienojot jaunu punktu, kas paredz nosacījumus attiecībā uz direktīvas 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem darba ņēmējiem, proti, darba ņēmējiem, ko izīrējusi pagaidu darba aģentūra, kas veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, nevis dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic lietotājuzņēmums. 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem ir jāgarantē norīkotajiem darba ņēmējiem darba noteikumi un nosacījumi, kurus saskaņā ar Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām (19) 5. pantu piemēro pagaidu darba ņēmējiem, ko izīrējusi pagaidu darba aģentūra, kas veic uzņēmējdarbību tajā dalībvalstī, kurā tiek veikts attiecīgais darbs. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komisija ievieš jaunus pienākumus dalībvalstīm, pievienojot jaunu punktu, kas paredz nosacījumus attiecībā uz direktīvas 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem darba ņēmējiem, proti, darba ņēmējiem, ko izīrējusi pagaidu darba aģentūra, kas veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, nevis dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic lietotājuzņēmums. 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem ir jāgarantē norīkotajiem darba ņēmējiem darba noteikumi un nosacījumi, kurus saskaņā ar Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām (19) 5. pantu piemēro pagaidu darba ņēmējiem, ko izīrējusi pagaidu darba aģentūra, kas veic uzņēmējdarbību tajā dalībvalstī, kurā tiek veikts attiecīgais darbs.

| 4.4.2. | EESK uzskata, ka šis jaunais noteikums nav nepieciešams, jo sākotnējās Norīkošanas direktīvas 3. panta 9. punktā jau ir paredzēta šāda iespēja. Dalībvalstis var noteikt, ka 1. panta 1. punktā minētajiem uzņēmumiem jāgarantē 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem norīkotajiem darba ņēmējiem tie darba noteikumi un nosacījumi, kurus piemēro pagaidu darba ņēmējiem tajā dalībvalstī, kurā tiek veikts attiecīgais darbs. Iespēju piemērot Direktīvu 2008/104/EK jau izmantoja lielākā daļa uzņēmējvalstu. |
| --- | --- |

4.4.2.

EESK uzskata, ka šis jaunais noteikums nav nepieciešams, jo sākotnējās Norīkošanas direktīvas 3. panta 9. punktā jau ir paredzēta šāda iespēja. Dalībvalstis var noteikt, ka 1. panta 1. punktā minētajiem uzņēmumiem jāgarantē 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem norīkotajiem darba ņēmējiem tie darba noteikumi un nosacījumi, kurus piemēro pagaidu darba ņēmējiem tajā dalībvalstī, kurā tiek veikts attiecīgais darbs. Iespēju piemērot Direktīvu 2008/104/EK jau izmantoja lielākā daļa uzņēmējvalstu.

| 4.4.3. | EESK uzskata, ka Komisijai vajadzētu pieturēties pie pašreizējiem noteikumiem. Jāņem vērā, ka Direktīvas 2008/104/EK noteikumi ir piemērojami situācijai dažādās dalībvalstīs, savukārt Direktīva 96/71/EK ir piemērojama pārrobežu darbībai. Komisija pati to apliecināja ziņojumā par Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām piemērošanu (20). |
| --- | --- |

4.4.3.

EESK uzskata, ka Komisijai vajadzētu pieturēties pie pašreizējiem noteikumiem. Jāņem vērā, ka Direktīvas 2008/104/EK noteikumi ir piemērojami situācijai dažādās dalībvalstīs, savukārt Direktīva 96/71/EK ir piemērojama pārrobežu darbībai. Komisija pati to apliecināja ziņojumā par Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām piemērošanu (20).

| 4.4.4. | EESK uzsver, ka Direktīvas 2008/104/EK 5. pants ir daudz plašāks nekā Direktīvas 96/71/EK 3. panta 9. punkts un ka tādējādi paradoksāli varētu radīt atšķirīgus noteikumus attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu saskaņā ar pašreiz spēkā esošā tiesību akta 1. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu un 1. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

4.4.4.

EESK uzsver, ka Direktīvas 2008/104/EK 5. pants ir daudz plašāks nekā Direktīvas 96/71/EK 3. panta 9. punkts un ka tādējādi paradoksāli varētu radīt atšķirīgus noteikumus attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu saskaņā ar pašreiz spēkā esošā tiesību akta 1. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu un 1. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

5.   Papildu darbības

| 5.1. | Komisijai vajadzētu mudināt dalībvalstis transponēt Direktīvu 2014/67/ES (21) noteiktajā termiņā, ja tas vēl nav izdarīts, un nodrošināt, ka visas dalībvalstis to pienācīgi īsteno. Pēc diviem gadiem Komisijai būtu jāizvērtē tās ietekme un jānosaka, vai pieņemtie pasākumi ir nodrošinājuši atbilstīgu un efektīvu direktīvas īstenošanu un izpildi, jo tie ir norīkoto darba ņēmēju aizsardzības pamatelementi un nodrošina vienādus nosacījumus pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

5.1.

Komisijai vajadzētu mudināt dalībvalstis transponēt Direktīvu 2014/67/ES (21) noteiktajā termiņā, ja tas vēl nav izdarīts, un nodrošināt, ka visas dalībvalstis to pienācīgi īsteno. Pēc diviem gadiem Komisijai būtu jāizvērtē tās ietekme un jānosaka, vai pieņemtie pasākumi ir nodrošinājuši atbilstīgu un efektīvu direktīvas īstenošanu un izpildi, jo tie ir norīkoto darba ņēmēju aizsardzības pamatelementi un nodrošina vienādus nosacījumus pakalpojumu sniedzējiem.

| 5.2. | Komisijai vajadzētu padziļināti analizēt situāciju dažādās ES dalībvalstīs, kā arī apkopot reālu kvantitatīvu informāciju par norīkotajiem darbiniekiem, esošās direktīvas īstenošanu un izpildi. |
| --- | --- |

5.2.

Komisijai vajadzētu padziļināti analizēt situāciju dažādās ES dalībvalstīs, kā arī apkopot reālu kvantitatīvu informāciju par norīkotajiem darbiniekiem, esošās direktīvas īstenošanu un izpildi.

| 5.3. | Uzticamu datu pieejamība par norīkotajiem darba ņēmējiem ir priekšnoteikums efektīvām diskusijām par to specifiku un nepieciešamību pēc aizsardzības. |
| --- | --- |

5.3.

Uzticamu datu pieejamība par norīkotajiem darba ņēmējiem ir priekšnoteikums efektīvām diskusijām par to specifiku un nepieciešamību pēc aizsardzības.

| 5.4. | Ja Komisija vēlas nodrošināt godīgu konkurenci, tās turpmākajai darbībai jābūt vērstai arī uz krāpnieciskas prakses apkarošanu un nelegāla vai nedeklarēta darba izskaušanu, galvenokārt, vēršoties pret t. s. “pastkastīšu uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

5.4.

Ja Komisija vēlas nodrošināt godīgu konkurenci, tās turpmākajai darbībai jābūt vērstai arī uz krāpnieciskas prakses apkarošanu un nelegāla vai nedeklarēta darba izskaušanu, galvenokārt, vēršoties pret t. s. “pastkastīšu uzņēmumiem”.

| 5.5. | Komisijai ir jāpaātrina ekonomiskā un sociālā augšupvērstā konverģence Eiropas Savienībā, tajā pašā laikā nodrošinot darba ņēmēju taisnīgu mobilitāti pārrobežu pakalpojumu sniegšanas kontekstā. |
| --- | --- |

5.5.

Komisijai ir jāpaātrina ekonomiskā un sociālā augšupvērstā konverģence Eiropas Savienībā, tajā pašā laikā nodrošinot darba ņēmēju taisnīgu mobilitāti pārrobežu pakalpojumu sniegšanas kontekstā.

| 5.6. | Komisijai jākonsultējas ar sociālajiem partneriem, jāatzīst to autonomija un jāņem vērā šajā jomā būtiskie koplīgumi. |
| --- | --- |

5.6.

Komisijai jākonsultējas ar sociālajiem partneriem, jāatzīst to autonomija un jāņem vērā šajā jomā būtiskie koplīgumi.

| 5.7. | EESK iesaka pārskatīšanas laikā precizēt, ka Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu darbā nav tikai vienotā tirgus instruments, bet gan darba ņēmēju aizsardzības instruments. Šajā nolūkā jāpaplašina juridiskais pamats, iekļaujot sociālās politikas regulējumu (LESD 153., 155. pants). Turklāt direktīvas pārskatīšanas laikā ir jālabo nepareizā interpretācija, konkrēti, direktīva virknē Eiropas Savienības Tiesas spriedumu (Laval, Rüffert, Komisija pret Luksemburgu) uzskatīta par maksimālo standartu, un jāatjauno tās kā minimālā standarta statuss. |
| --- | --- |

5.7.

EESK iesaka pārskatīšanas laikā precizēt, ka Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu darbā nav tikai vienotā tirgus instruments, bet gan darba ņēmēju aizsardzības instruments. Šajā nolūkā jāpaplašina juridiskais pamats, iekļaujot sociālās politikas regulējumu (LESD 153., 155. pants). Turklāt direktīvas pārskatīšanas laikā ir jālabo nepareizā interpretācija, konkrēti, direktīva virknē Eiropas Savienības Tiesas spriedumu (Laval, Rüffert, Komisija pret Luksemburgu) uzskatīta par maksimālo standartu, un jāatjauno tās kā minimālā standarta statuss.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/67/ES par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (OV L 159, 28.5.2014., 11. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.).

2

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  COM(2010) 608 final/2.

4

(5)  Ar tekstu iepazīstināja konferencē par darba ņēmēju norīkošanu darbā un darba tiesībām, kuru 2010. gada 23. martā Ovjedo organizēja Eiropas Savienības prezidentvalsts Spānija. Diskusijas no jauna pierādīja, ka ieinteresēto pušu viedokļi krasi atšķiras.

5

(6)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  Sk. Eiropas Komisijas 2015. gada decembrī publicēto dokumentu Posting of workers – Report on A1 portable documents issued in 2014 (“Darba ņēmēju norīkošana. Ziņojums par A1 portatīvajiem dokumentiem, kas izdoti 2014. gadā”). Jāņem vērā, ka situācijas dažādās valstīs ir atšķirīgas un ka 0,7 % ir tikai vidējais rādītājs. Patiesībā šis skaits svārstās no 0,5 % līdz 3,6 %, un attiecīgi arī sekas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgas.

7

Posting of workers – Report on A1 portable documents issued in 2014

(8)  Sk. EESK atzinumu “Taisnīgāka mobilitāte Eiropas Savienībā”, kas pieņemts 2016. gada 27. aprīlī (OV C 264, 20.7.2016., 11. lpp.).

8

(9)  EESK atzinums par tematu “Iekšējā tirgus sociālā dimensija”, pieņemts 2010. gada 14. jūlijā, 1.7. punkts (OV C 44, 11.2.2011., 90. lpp.).

9

(10)  2. protokols par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu.

10

(11)  Sk. Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstu parlamentiem par priekšlikumu pieņemt direktīvu, ar ko groza Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, sakarā ar subsidiaritātes principu, saskaņā ar 2. protokolu, COM(2016) 505 final.

11

(12)  Ietekmes novērtējums, kas pievienots Priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, SWD (2016) 52 final, 2016. gada 8. marts.

12

(13)  Eurofound ziņojums Posted workers in the European Union, Roberto Pedersini un Massimo Pallini, 2010.

13

Eurofound

Posted workers in the European Union

Roberto Pedersini

Massimo Pallini

(14)  Abu pētījumu sākotnējie rezultāti tika prezentēti EESK Darba tirgus novērošanas centra konferencē “Ceļā uz taisnīgu mobilitāti Eiropas Savienībā”, kas notika 2016. gada 28. septembrī. Sk. Eurofound (2016) EurWORK atjauninātu informāciju par šiem pētījumiem Member States' progress in transposing Enforcement Directive on posting of workers un Eurofound (2016) Exploring the fraudulent contracting of work in the European Union.

14

Eurofound

EurWORK

Member States' progress in transposing Enforcement Directive on posting of workers

Eurofound

Exploring the fraudulent contracting of work in the European Union

(15)  2015. gada 12. februārī Lietā C-396/13 Sähköalojen ammattiliitto Eiropas Savienības Tiesa ir nolēmusi, ka “minimālo darba algas likmi” nevar noteikt pēc savas izvēles darba devējs, kurš norīko darba ņēmēju un kura vienīgais mērķis ir piedāvāt zemākas darbaspēka izmaksas nekā vietējiem darba ņēmējiem. Tiesa arī nolēma, ka dienas nauda, kas veido kompensāciju par nosūtīšanu ārpus dzīvesvietas, jāsaņem arī norīkotiem darba ņēmējiem tādā pašā apmērā, kādā to maksā vietējiem darbiniekiem līdzīgā situācijā. Tādēļ Tiesa noraida apgalvojumu par to, ka darba devējs varētu piemērot zemāko līmeni darba samaksas klasifikācijā neatkarīgi no attiecīgā darba ņēmēja kvalifikācijas vai darba stāža.

15

Sähköalojen ammattiliitto

(16)  Netiešās izmaksas: izmaksas, kas rodas, iepazīstoties ar citas dalībvalsts administratīvajām prasībām un regulējumu, t. i., paziņojuma procedūras, dokumentu tulkošana, sadarbība ar kontroles iestādēm.

16

(17)  Šīs netiešās pārrobežu darbaspēka izmaksas varētu pieaugt pat par 32 %. Šie ir daži no provizoriskiem rezultātiem, kas iegūti eksperimentālajā pētījumā “Pārrobežu pakalpojumu darbaspēka izmaksas”, kuru veica Krakovas Ekonomikas augstskolas Publiskās administrācijas un ekonomikas fakultāte. Ar šiem rezultātiem klātesošie tika iepazīstināti EESK Darba tirgus novērošanas centra konferencē “Ceļā uz taisnīgāku mobilitāti Eiropas Savienībā”, kas notika 2016. gada 28. septembrī.

17

(18)

18

Direktīvas 2014/67/ES 12. pants par apakšuzņēmēju atbildību (skatīt 1. zemsvītras piezīmi).

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām (OV L 327, 5.12.2008., 9. lpp.).

19

(20)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām piemērošanu, COM(2014) 176 final.

20

(21)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

21

---

PIELIKUMS

Šāds pretatzinums ieguva vismaz ceturtdaļu balsu, taču tika noraidīts debašu laikā:

Pretatzinums

Aizstāt visu atzinuma tekstu ar šādu tekstu (pamatojums dokumenta beigās):

1.   

  Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos panākt integrētāku un taisnīgāku vienoto tirgu, kas ir viena galvenajām prioritātēm tās pilnvaru laikā, kā arī darbu, ko Komisija veic, lai ar Investīciju plāna Eiropai palīdzību sekmētu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atbalsta Komisijas lēmumu ieviest Izpildes Direktīvu 2014/67/ES

   (1)

  , lai uzlabotu Direktīvas 96/71/EK

   (2)

  par darba ņēmēju norīkošanu darbā vienotu interpretāciju un īstenošanu, un atzīmē, ka tā ir pietiekami līdzsvarots instruments, kas garantē gan tiesības sniegt pakalpojumus, gan arī norīkoto darba ņēmēju tiesības. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Izpildes direktīva un pašreizējais priekšlikums mērķtiecīgai Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas pārskatīšanai ietver dažādus darbā norīkošanas aspektus, tās ir savstarpēji papildinošas, bet ne tikai – gaidāmie Izpildes direktīvas īstenošanas rezultāti varētu dot arī skaidrāku priekšstatu par reālo situāciju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Līdz šim visas dalībvalstis vēl nav pabeigušas direktīvas transponēšanu. EESK cer, ka Komisijas ziņojums, kura publicēšana ir paredzēta ne vēlāk kā 2019. gada 18. jūnijā, sniegs uzticamu pārskatu par šīs direktīvas piemērošanu un īstenošanu. Daži EESK locekļi iesaka sagaidīt šo ziņojumu, pirms tiek ierosināti tālāki grozījumi un izmaiņas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vairāki EESK locekļi uzskata, ka direktīvas mērķtiecīga pārskatīšana ir pāragra un neatbilst labāka regulējuma principiem. Šāda pieeja var novest pie tā, ka, kombinējot izpildes pasākumus un jaunos priekšlikumus, palēnināsies direktīvas transponēšana. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzskata, ka joprojām trūkst faktisku liecību par norīkošanu darbā visā Eiropā, un tas var radīt bažas attiecībā uz proporcionalitātes principu, proti, bažas, vai ietekmes novērtējums, kas veikts līdztekus paredzētajai pārskatīšanai, sniedz skaidru priekšstatu par reālo situāciju. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Jaunu izmaiņu ieviešana, pamatojoties tikai uz ļoti vispārīgu ietekmes novērtējumu bez pietiekamiem datiem un neņemot vērā atšķirīgo ekonomiskā snieguma līmeni Eiropas Savienībā, var novest vienīgi pie jaunām nesaskaņām dalībvalstu starpā un kaitēt Komisijas centieniem veicināt konverģenci, integrāciju un uzticēšanos Eiropai. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK uzsver, ka nav ievērota sociālo partneru īpašā loma, un pauž neizpratni, kāpēc ar tiem netika uzsākta atbilstīga apspriešanās saskaņā ar LESD 154. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Eiropas Komisijas ierosinātās mērķtiecīgās pārskatīšanas būtisks elements ir jēdziens “atalgojums”. EESK locekļi nav vienīgie, kas šajā sakarā padziļināti pārvērtē gan tiesas praksē noteikto “minimālās samaksas” iespēju, gan jaunu atalgojuma aprēķināšanas veidu. Daži locekļi uzskata, ka šī jaunā pieeja ir veids, kā uzlabot un garantēt norīkotajiem darba ņēmējiem tādus pašus nosacījumus kā vietējiem darba ņēmējiem. Savukārt citi locekļi uzskata, ka šis priekšlikums nav piemērots uzņēmējdarbības realitātei, jo rada nenoteiktību un lielāku administratīvo un finanšu slogu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK nav pārliecināta, ka ir nepieciešams ieviest stingrus noteikumus attiecībā uz norīkošanas periodu ilgumu. Pieredze liecina, ka īpaši ilgi norīkošanas periodi nerada būtiskas problēmas Eiropas uzņēmēju reālajā situācijā. |
| --- | --- |

1.10.

2.   

  Eiropas līmeņa politiskais satvars

| 2.1. | Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība, brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība ir Eiropas Savienības pamatprincipi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība ir jānošķir no pakalpojumu sniegšanas brīvības atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 56. pantam. Darba ņēmēju pārvietošanās brīvība dod katram pilsonim tiesības brīvi pārvietoties uz citu dalībvalsti, lai strādātu un minētajā nolūkā tur dzīvotu, un aizsardzību pret diskrimināciju saistībā ar nodarbinātību, darba samaksu un citiem darba nosacījumiem salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts pilsoņiem. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Turpretī pakalpojumu sniegšanas brīvība dod uzņēmumiem tiesības sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī. Tādēļ tie uz laiku var “norīkot” savus darbiniekus uz citu dalībvalsti veikt darbu, kas nepieciešams, lai šādu pakalpojumus sniegtu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 1996. gada 16. decembrī Eiropas Parlaments un Padome pieņēma



  Direktīvu 96/71/EK



  par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā

   (3). |
| --- | --- |

2.4.

1996. gada 16. decembrī Eiropas Parlaments un Padome pieņēma



  Direktīvu 96/71/EK



  par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā

   (3).

| 2.5. | Minētās direktīvas mērķis ir saskaņot šo brīvību sniegt pārrobežu pakalpojumus atbilstoši LESD 56. pantam ar pienācīgu to darba ņēmēju tiesību aizsardzību, kurus šim nolūkam uz laiku norīko darbā ārvalstīs. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija 2010. gada 20. oktobrī savā paziņojumā “Ceļā uz aktu par vienoto tirgu – Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku – 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu”

   (4)

  nāca klajā ar diviem priekšlikumiem, kas paredzēti, lai atjaunotu sabiedrības uzticēšanos un atbalstu. Viens no tiem – par līdzsvaru starp sociālajām pamattiesībām un ekonomiskajām brīvībām un otrs – par darba ņēmēju norīkošanu darbā. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | 2010. gadā Eiropas sociālie partneri sagatavoja ziņojumu par Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu sekām

   (5)

  , kurā norādīts uz milzīgajām atšķirībām.

  BusinessEurope

  iebilda pret direktīvas pārskatīšanu (taču akceptēja, ka ir nepieciešami precizējumi par vairākiem ar īstenošanu saistītiem aspektiem), savukārt Eiropas Arodbiedrību konfederācija (

  ETUC

  ) vēlējās pamatīgu direktīvas grozīšanu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisija 2012. gada decembrī publicēja priekšlikumu par Direktīvas 96/71/EK izpildi.



  Izpildes direktīva


   (6)

  paredz noteikumu, pasākumu un kontroles mehānismu satvaru, kas nepieciešami labākai un vienotākai Direktīvas 96/71/EK praktiskajai īstenošanai, piemērošanai un izpildei, tostarp pasākumus, kas paredzēti, lai novērstu un sodītu jebkādu attiecīgo noteikumu apiešanu vai ļaunprātīgu izmantošanu. Tajā pašā laikā tā paredz norīkoto darbinieku tiesību aizsardzības garantijas un nepamatotu šķēršļu novēršanu brīvai pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Izpildes direktīvas transponēšanas termiņš bija 2016. gada 18. jūnijs, un Komisijai ne vēlāk kā 2019. gada 18. jūnijā ir jānāk klajā ar ziņojumu EP, Padomei un EESK par tās piemērošanu un īstenošanu un vajadzības gadījumā jāierosina attiecīgi grozījumi un izmaiņas. Veicot pārskatīšanu, EK pēc konsultācijām ar dalībvalstīm un Eiropas sociālajiem partneriem izvērtēs visu ieviesto un veikto pasākumu piemērotību un atbilstību, tostarp to datu atbilstīgumu, kas pieejami par darba ņēmēju norīkošanu darbā. |
| --- | --- |

2.9.

3.   

  Priekšlikums par Direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā mērķtiecīgu pārskatīšanu

| 3.1. | Saskaņā ar jaunākajiem pieejamiem datiem 2014. gadā ES bija vairāk nekā 1,9 miljoni darbā norīkošanas gadījumu, kas skar 0,7 % no ES darbaspēka kopējā skaita

   (7)

  . Tas ir 10,3 % pieaugums salīdzinājumā ar 2013. gadu un 44,4 % pieaugums salīdzinājumā ar 2010. gadu. Minētās statistikas pamatā ir dati par valstu sociālā nodrošinājuma iestāžu izdotajām A1 veidlapām (to skaitu); nereģistrēto, bet faktiski norīkoto darba ņēmēju skaits nav zināms. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | 1996. gada direktīvā noteikti ES reglamentējošie noteikumi, ar ko panāk pareizu un taisnīgu līdzsvaru starp mērķiem veicināt un atvieglot pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, nodrošināt darbā norīkoto darba ņēmēju aizsardzību un garantēt vienlīdzīgus nosacījumus ārvalstu un vietējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tomēr Komisija tagad ir nākusi klajā ar priekšlikumu mērķtiecīgi pārskatīt minēto direktīvu, lai novērstu negodīgu praksi

   (8)

  un sekmētu principu, ka par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā būtu jāsaņem vienāds atalgojums. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Priekšlikums tika publicēts pirms 2014. gada Izpildes direktīvas transponēšanas termiņa beigām un pirms bija iespējams izvērtēt tās īstenošanu. Daudzas problēmas, kas attiecas uz darba ņēmēju norīkošanu, ir saistītas ar nepietiekamu izpildi un kontroles trūkumu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Turklāt priekšlikumu publicēja, kaut arī netika veiktas iepriekšējas konsultācijas ar Eiropas sociālajiem partneriem, kuri Komisijai nosūtīja kopīgu vēstuli ar lūgumu veikt atbilstīgu apspriešanos saskaņā ar LESD 154. panta 2. punkta noteikumiem. “Mēs rakstiski vēršamies pie Komisijas ar lūgumu atvēlēt nepieciešamo laiku, lai pienācīgi konsultētos ar sociālajiem partneriem pirms priekšlikuma publicēšanas.

   (9)” |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EK priekšlikuma publicēšana ir izraisījusi viedokļu atšķirības starp dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un arī uzņēmumiem. Ierosinātajai direktīvai nebūtu jāapdraud konkurētspēja vai jāveido jauni šķēršļi pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Saskaņā ar Līgumiem pievienoto 2. protokolu

   (10)

  četrpadsmit valstu parlamentu palātas nosūtīja Komisijai pamatotus atzinumus, norādot, ka Komisijas priekšlikums par Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas pārskatīšanu neatbilst subsidiaritātes principam, un tādējādi izraisīja t. s. dzeltenās kartītes procedūru. Pēc subsidiaritātes izvērtējuma Komisija 20. jūlijā secināja

   (11)

  , ka priekšlikums Direktīvas 96/71/EK mērķtiecīgai pārskatīšanai atbilst LESD 5. panta 3. punktā noteiktajam subsidiaritātes principam un ka priekšlikuma atcelšana vai grozīšana nav nepieciešama. Tāpēc Komisija uzturēja priekšlikumu spēkā. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Daļa uzņēmēju pārstāvju pauž viedokli, ka priekšlikums ir pretrunā ar proporcionalitātes principu. Daži uzņēmumi uzskata, ka ierosinātās izmaiņas radīs tiesisku nenoteiktību un papildu administratīvos šķēršļus. Pārskatīšana var īpaši ietekmēt uzņēmumus no tām dalībvalstīm, kurās ir zemāks algu līmenis, un kuri ir paredzējuši sniegt pārrobežu pakalpojumus vienotajā tirgū, un tas ir pretrunā vēlmei un centieniem stiprināt konverģences procesu ES. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Citi, tostarp arodbiedrības, uzskata, ka ierosinātā pārskatīšana – it īpaši princips “par vienādu darbu vienā un tajā pašā vietā būtu jāsaņem vienāds atalgojums” – nodrošinātu vienlīdzīgus noteikumus uzņēmējiem un vienlīdzīgākas tiesības darba ņēmējiem ES. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komisijas priekšlikumam ir pievienots ietekmes novērtējums

   (12)

  , kurā norādīts, ka ierosinātajiem pārskatītās direktīvas piemērošanas variantiem būs atšķirīga ietekme uz dažādām dalībvalstīm, nozarēm un uzņēmumiem, kā arī minēts, ka joprojām neatrisināta problēma ir ļoti ierobežotie dati par darba ņēmēju norīkošanu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Salīdzināmie rādītāji ir balstīti uz A1 portatīvajiem dokumentiem, kuros no uzņēmumiem, kuri norīko darba ņēmējus darbā uz citu valsti, tiek prasīts norādīt detalizētu informāciju. A1 portatīvajos dokumentos ietvertās informācijas precizitāti nav iespējams garantēt, jo valstīs, no kurām darbinieki norīkoti citā valstī, nav pietiekamas oficiālas kontroles. Tāpēc ietekmes novērtējumā iekļautie skaitļi ir tikai aplēse par faktisko norīkojumu skaitu un tādējādi nesniedz skaidru priekšstatu par reālo situāciju. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | 2010. gadā

  Eurofound

  publicēja ziņojumu

  Posted workers in the European Union
   (13)

  (“Norīkotie darba ņēmēji Eiropas Savienībā”), kurā aplūkots šis fenomens ES dalībvalstīs un Norvēģijā. Minētajā ziņojumā apkopoti pieejamie informācijas avoti par darba ņēmēju norīkošanu un norādīti skaitļi par tām valstīm, par kurām dati ir pieejami.

  Eurofound

  veiktā izpēte liecina par to, ka trūkst datu par norīkoto darba ņēmēju kopējo skaitu un specifiku visā ES. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Eurofound

  ziņojumam seko divi nesenāki pētījumi par taisnīgāku mobilitāti darba tirgū: īss analīzes pārskats par to, kā dalībvalstis transponē Izpildes direktīvu 2014/67/ES, kas uzlabo Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu izpildi, un pārskats par līgumdarba un pašnodarbinātības krāpnieciskām formām

   (14). |
| --- | --- |

3.13.

Eurofound

  ziņojumam seko divi nesenāki pētījumi par taisnīgāku mobilitāti darba tirgū: īss analīzes pārskats par to, kā dalībvalstis transponē Izpildes direktīvu 2014/67/ES, kas uzlabo Direktīvas 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu izpildi, un pārskats par līgumdarba un pašnodarbinātības krāpnieciskām formām

   (14).

4.   

  Galvenās izmaiņas, kas ierosinātas ar Direktīvas 96/71/EK pārskatīšanu

4.1.   
  Atalgojums

| 4.1.1. | Komisija ierosina aizstāt jēdzienu “minimālās algas likmes” ar jēdzienu “atalgojums”. Saskaņā ar EK priekšlikumu atalgojums ietver visus atalgojuma elementus, kuri ir obligāti uzņēmējā dalībvalstī. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komisija izstrādāja priekšlikumu, reaģējot uz daudzajiem aicinājumiem novērst algu atšķirību cēloņus. Atbilstoši Komisijas teiktajam pastāv atšķirības starp nosacījumiem, ko piemēro vietējiem darba ņēmējiem un norīkotajiem darba ņēmējiem. Saskaņā ar ietekmes novērtējumu, kas pievienots priekšlikumam, vietējo darba ņēmēju un norīkoto darba ņēmēju atalgojums atšķiras par 10–50 % atkarībā no valsts un nozares. Dažādie darba samaksas noteikumi rada nevienlīdzīgus nosacījumus uzņēmumiem. Jēdziens “minimālā algas likme” nav tas pats, kas obligātie noteikumi, kurus piemēro vietējiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Saskaņā ar Komisijas teikto jēdziens “atalgojums” tāpēc būtu piemērotāks, lai panāktu vienlīdzīgus nosacījumus pakalpojumu vienotajā tirgū. Jēdziens “atalgojums” ietver visus elementus, kas tiek maksāti vietējiem darba ņēmējiem saskaņā ar normatīvajiem aktiem vai koplīgumiem, kas vispārēji piemērojami visiem līdzīga veida uzņēmumiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā teritorijā, profesijā un nozarē, vai arī saskaņā ar koplīgumiem, kas noslēgti starp visplašāk pārstāvētajām darba devēju un darba ņēmēju organizācijām valsts līmenī un ir tādējādi vispārēji piemērojami visā attiecīgās valsts teritorijā. “Atalgojums” var ietvert arī atsevišķus elementus, kas neietilpst jēdzienā “minimālā algas likme”, piemēram, piemaksa par darba stāžu, piemaksas un pabalsts par netīru, īpaši smagu vai bīstamu darbu, 13. mēnešalga (prēmija), ceļa izdevumu atlīdzība, ēdināšanas taloni, kaut arī lielākā daļa uzņēmēju valstu šos elementus jau ir iekļāvušas “minimālajās algas likmēs”. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Komisija uzskata, ka jēdziena “atalgojums” ieviešana veicinātu skaidrību par to veidojošajiem elementiem un palīdzētu mazināt pašreizējās atšķirības starp nozarēm, kas rodas, piemērojot obligātos koplīgumus. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Tomēr jēdziens “atalgojums” pats par sevi nav precīzs, ir iespējama atšķirīga tā interpretācija, un tas radīs juridisku nenoteiktību. Jēdziens “minimālā algas likme”, neraugoties uz dažādām bažām, ko tas raisa, tomēr ir precīzāks un vieglāk definējams. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Komisija apgalvo, ka priekšlikums neietekmēs dalībvalstu kompetenci un tradīcijas attiecībā uz algu noteikšanu un ka tajā ir ievērota sociālo partneru spēcīgā autonomā loma. Šajā sakarā bažas rada tas, ka Komisija ierosina svītrot pašreizējā direktīvā esošo atsauci “minimālās algas likmes jēdzienu definē valsts tiesību aktos un/vai tās dalībvalsts praksē, kurā darba ņēmējs ir norīkots darbā”. Šis noteikums ir ļoti svarīgs, lai ievērotu dažādās dalībvalstu darba attiecību sistēmas. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Šīs direktīvas mērķiem atalgojuma jēdzienu definē ar tās dalībvalsts tiesību aktiem un/vai praksi, kuras teritorijā darba ņēmējs ir norīkots. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Direktīva neliedz piemērot uzņemošās valsts vai norīkotā darbinieka izcelsmes valsts nodarbinātības nosacījumus, kas ir izdevīgāki darba ņēmējiem, it īpaši – ievērojot darba ņēmēju un darba devēju pamattiesības vienoties un noslēgt koplīgumus attiecīgā līmenī un kolektīvi rīkoties, lai aizstāvētu savas intereses, tostarp rīkot streikus, lai aizsargātu un uzlabotu dzīves un darba apstākļus, tajā skaitā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | Lai nodrošinātu Izpildes direktīvas atbilstīgu īstenošanu, dalībvalstīm ir obligāts pienākums vienotā tīmekļa vietnē publicēt informāciju par nodarbinātības nosacījumiem, kas piemērojami darba ņēmējiem, kuri norīkoti darbā šīs valsts teritorijā. Dalībvalstis varētu kavēties ar vienotās tīmekļa vietnes ieviešanu, jo, visticamāk, noteikumi mainīsies. Nekādi jauni priekšlikumi nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt šo procesu. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | EESK locekļi ir sīki apsprieduši jautājumu par jēdzienu “atalgojums”, ņemot vērā visu šīs jaunās koncepcijas iespējamo ietekmi. |
| --- | --- |

4.1.10.

| 4.1.11. | Daži locekļi uzskata, ka jaunieviestais jēdziens ir vienīgais veids, kā nodrošināt vienlīdzīgus darba nosacījumus gan norīkotajiem, gan vietējiem darba ņēmējiem, novēršot darba samaksas atšķirības un garantējot līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.1.11.

| 4.1.12. | Vairāku dalībvalstu viedoklis ir, ka minētā jaunā jēdziena ieviešana varētu mazināt juridisko noteiktību un skaidrību, kā arī palielināt administratīvo un finansiālo slogu. Visās diskusijās par norīkošanu darbā būtu jāņem vērā tas, ka ārvalstu un vietējo uzņēmumu situācijas atšķiras. Ārvalstu pakalpojumu sniedzējs, kurš vēlas darba ņēmējus norīkot darbā, sedz papildu izmaksas, kas rodas vienīgi no pakalpojumu sniegšanas citā dalībvalstī – papildu administratīvās izmaksas

   (15)

  , un netiešās pārrobežu darbaspēka izmaksas

   (16). |
| --- | --- |

4.1.12.

Vairāku dalībvalstu viedoklis ir, ka minētā jaunā jēdziena ieviešana varētu mazināt juridisko noteiktību un skaidrību, kā arī palielināt administratīvo un finansiālo slogu. Visās diskusijās par norīkošanu darbā būtu jāņem vērā tas, ka ārvalstu un vietējo uzņēmumu situācijas atšķiras. Ārvalstu pakalpojumu sniedzējs, kurš vēlas darba ņēmējus norīkot darbā, sedz papildu izmaksas, kas rodas vienīgi no pakalpojumu sniegšanas citā dalībvalstī – papildu administratīvās izmaksas

   (15)

  , un netiešās pārrobežu darbaspēka izmaksas

   (16).

| 4.1.13. | Runājot par iespēju paplašināt vispārēji piemērojamu darba koplīgumu darbību, attiecinot tos uz visām nozarēm, EESK iesaka vēlreiz rūpīgi izvērtēt, vai ir nepieciešams automātiski attiecināt nodarbinātības standartus, kas piemērojami norīkotajiem darbiniekiem, arī uz tām nozarēm, kurās nav konstatētas nopietnas problēmas attiecībā uz darbinieku norīkošanu. |
| --- | --- |

4.1.13.

4.2.   
  Norīkojums, kas pārsniedz divdesmit četrus mēnešus

| 4.2.1. | Attiecībā uz norīkojuma ilgumu Komisija priekšlikumā paredz, ka gadījumos, kad plānotā vai faktiskā norīkojuma ilgums pārsniedz divdesmit četrus mēnešus, to dalībvalsti, kuras teritorijā darba ņēmējs ir norīkots, uzskata par valsti, kurā viņš parasti veic darbu. Tas piemērojams no pirmās dienas, kad tiek pārsniegts 24 mēnešu ilgums. Komisija ievieš arī norīkojuma kumulatīvo ilgumu darba ņēmēja aizstāšanas gadījumā. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Sākotnējā direktīvā nebija noteikti fiksēti termiņi, bet ir norādīts, ka “Šajā direktīvā “darbā norīkots darba ņēmējs” nozīmē darba ņēmēju, kurš uz ierobežotu laiku veic darbu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā viņš parasti strādā”. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Lai izvairītos no neskaidrām situācijām, kad ir grūti noteikt, vai ir notikusi norīkošana darbā Darbinieku norīkošanas direktīvas izpratnē, Izpildes direktīvas 3. panta 1. un 2. punktā ir iekļauts neizsmeļošs kvalitatīvu kritēriju saraksts, kas raksturo gan norīkošanas pakalpojumu sniegšanas īslaicīgo būtību, gan patiesas saiknes esamību starp darba devēju un dalībvalsti, no kuras ir veikta darba ņēmēju norīkošana. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Viens no galvenajiem iebildumiem: ne LESD, ne Regula (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I)

   (17)

  , nedod pamatu pieņemt 24 mēnešus kā atsauces periodu, lai noteiktu valsti, kurā darbs tiek parasti veikts. Turklāt nav pareizi izmantot direktīvu, lai mainītu regulas piemērošanas kārtību vai lai atšķirīgi definētu “Roma I” regulā lietotos terminus Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas vajadzībām. Saskaņā ar paskaidrojumiem, ko Eiropas Komisijas Juridiskais dienests sniedz savā atzinumā: “[Jaunais 2. panta a) apakšpunkts] neskar tādu uzņēmumu, kas norīko darba ņēmējus uz citas dalībvalsts teritoriju, tiesības un brīvību sniegt pakalpojumus arī tad, ja norīkojums darbā pārsniedz 24 mēnešus. Tā mērķis ir radīt tiesisko noteiktību regulas “Roma I” piemērošanā konkrētā situācijā, šo regulu nekādā veidā negrozot

   (18). |
| --- | --- |

4.2.4.

Viens no galvenajiem iebildumiem: ne LESD, ne Regula (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I)

   (17)

  , nedod pamatu pieņemt 24 mēnešus kā atsauces periodu, lai noteiktu valsti, kurā darbs tiek parasti veikts. Turklāt nav pareizi izmantot direktīvu, lai mainītu regulas piemērošanas kārtību vai lai atšķirīgi definētu “Roma I” regulā lietotos terminus Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas vajadzībām. Saskaņā ar paskaidrojumiem, ko Eiropas Komisijas Juridiskais dienests sniedz savā atzinumā: “[Jaunais 2. panta a) apakšpunkts] neskar tādu uzņēmumu, kas norīko darba ņēmējus uz citas dalībvalsts teritoriju, tiesības un brīvību sniegt pakalpojumus arī tad, ja norīkojums darbā pārsniedz 24 mēnešus. Tā mērķis ir radīt tiesisko noteiktību regulas “Roma I” piemērošanā konkrētā situācijā, šo regulu nekādā veidā negrozot

   (18).

| 4.2.5. | EESK neatbalsta šāda fiksēta termiņa noteikšanu. Tas ir pretrunā darbinieku norīkošanas būtībai un neatbilst direktīvas mērķim. Vidējais darba ņēmēju norīkošanas ilgums ES ir 103 dienas

   (19)

  (tikai 4–5 % norīkojumu ilgst vairāk par 12 mēnešiem)

   (20)

  . Nav nekādu pierādījumu tam, ka norīkošanas periodi, kuri ilgst vairāk par diviem gadiem, būtu plaši izplatīta un problemātiska prakse, kas rada noteikumu par darba ņēmēju norīkošanu pārkāpumus. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Gluži pretēji, termina “paredzamais norīkojuma ilgums” ieviešana un noteikumu par darba ņēmēju aizstāšanu pieņemšana varētu radīt nenoteiktību un noteikumu par darba ņēmēju norīkošanu nevienlīdzīgu piemērošanu. It īpaši grūti paredzēt “darba izpildes ilgumu” būtu būvniecības sektorā, turklāt kontroles iestādēm būtu grūti to pierādīt. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Pašreizējā definīcija ir pietiekama, un jebkāda laika limita noteikšana darba ņēmēju norīkošanai būtu pretrunā principiem, saskaņā ar kuriem tiek pārbaudīta reāla un pamatota norīkojuma esamība. Turklāt ES Tiesa ir vairākkārt apstiprinājusi, ka termins “īslaicīgs” ir vērtējams katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Komisija apgalvo, ka šīs izmaiņas nodrošinās Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas atbilstību Regulas (EK) Nr. 883/2004 noteikumiem par sociālo nodrošinājumu

   (21)

  . Tomēr Regulā (EK) Nr. 883/2004 dalībvalstīm paredzēta iespēja pagarināt – ar divpusēju nolīgumu palīdzību – sākotnējo divu gadu periodu, kura laikā sociālās iemaksas tiek veiktas izcelsmes valstī. Komisijas priekšlikumā par Norīkošanas direktīvas pārskatīšanu paredzēts, ka gadījumos, kad paredzamais vai faktiskais norīkojuma ilgums pārsniedz 24 mēnešus, jau no pirmās norīkojuma dienas ir jāpiemēro visi uzņēmējā valstī spēkā esošie darba nosacījumi. Tas nav nepieciešams, turklāt rada nekonsekvenci. |
| --- | --- |

4.2.8.

4.3.   
  Apakšuzņēmuma līgumu slēgšana

| 4.3.1. | Komisijas priekšlikums dod iespēju dalībvalstīm piemērot apakšuzņēmēju nodarbinātajiem darbiniekiem tos pašus nosacījumus, kurus piemēro galvenais uzņēmējs. Šie nosacījumi būtu vienlīdz jāpiemēro gan valsts, gan pārrobežu apakšuzņēmējiem saskaņā ar nediskriminācijas principu. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Pastāv ievērojamas atšķirības starp dalībvalstu tiesību aktiem, normām, administratīviem noteikumiem vai koplīgumiem, ar kuriem nodrošina, ka apakšuzņēmējdarbība nedod uzņēmumiem iespēju izvairīties no noteikumiem, kas garantē konkrētus nodarbinātības noteikumus un nosacījumus attiecībā uz atalgojumu. Nav datu par to, cik dalībvalstu jau piemēro šādu sistēmu, un Komisija savā ietekmes novērtējumā nav padziļināti analizējusi šādu noteikumu potenciālās sekas. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Tomēr, lai minēto priekšlikuma daļu varētu efektīvi piemērot praksē, iespējams, būtu lietderīgi iekļaut atsauci uz noteikumiem par solidāru atbildību visā apakšuzņēmēju ķēdē, kas ieviesti ar Izpildes direktīvas 12. pantu

   (22). |
| --- | --- |

4.3.3.

Tomēr, lai minēto priekšlikuma daļu varētu efektīvi piemērot praksē, iespējams, būtu lietderīgi iekļaut atsauci uz noteikumiem par solidāru atbildību visā apakšuzņēmēju ķēdē, kas ieviesti ar Izpildes direktīvas 12. pantu

   (22).

| 4.3.4. | Turklāt frāze “konkrētus nodarbinātības noteikumus un nosacījumus attiecībā uz atalgojumu” ir nekonkrēta un radīs juridisku nenoteiktību, atšķirīgu interpretāciju un potenciālas pretrunas ar citām direktīvas daļām. Radīsies arī grūtības salīdzināt, kā arī citas gluži praktiskas problēmas, piemēram, informācijas pieejamība (arī saistībā ar valdību pienākumu publicēt šādu informāciju saskaņā ar Direktīvas 2014/67/ES piekto pantu un koplīgumu pieejamību). |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Tāpat nav skaidrs, kā Komisijas definēs un īstenos nediskriminācijas un proporcionalitātes pārbaudes attiecībā uz šādiem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Papildus tam būs nepieciešams ieviest atbilstīgus noteikumus, lai pārbaudītu apakšuzņēmēju pašnodarbinātā statusa patiesumu saskaņā ar dalībvalstu standartiem. |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   
  Pagaidu darba aģentūras

| 4.4.1. | Komisija ievieš jaunus pienākumus dalībvalstīm, pievienojot jaunu punktu, kas paredz nosacījumus attiecībā uz direktīvas 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem darba ņēmējiem, proti, darba ņēmējiem, ko izīrējusi pagaidu darba aģentūra, kas veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, nevis dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic lietotājuzņēmums. 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem ir jāgarantē norīkotajiem darba ņēmējiem darba noteikumi un nosacījumi, kurus saskaņā ar Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām

   (23)

  5. pantu piemēro pagaidu darba ņēmējiem, ko izīrējusi pagaidu darba aģentūra, kas veic uzņēmējdarbību tajā dalībvalstī, kurā tiek veikts attiecīgais darbs. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EESK uzskata, ka šis jaunais noteikums nav nepieciešams, jo sākotnējās Norīkošanas direktīvas 3. panta 9. punktā jau ir paredzēta šāda iespēja. Dalībvalstis var noteikt, ka 1. panta 1. punktā minētajiem uzņēmumiem jāgarantē 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem norīkotajiem darba ņēmējiem tie darba noteikumi un nosacījumi, kurus piemēro pagaidu darba ņēmējiem tajā dalībvalstī, kurā tiek veikts attiecīgais darbs. Iespēju piemērot Direktīvu 2008/104/EK jau izmantoja lielākā daļa uzņēmējvalstu. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESK uzskata, ka Komisijai vajadzētu pieturēties pie pašreizējiem noteikumiem. Jāņem vērā, ka Direktīvas 2008/104/EK noteikumi ir piemērojami situācijai dažādās dalībvalstīs, savukārt Direktīva 96/71/EK ir piemērojama pārrobežu darbībai. Komisija pati to apliecināja ziņojumā par Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām piemērošanu

   (24). |
| --- | --- |

4.4.3.

EESK uzskata, ka Komisijai vajadzētu pieturēties pie pašreizējiem noteikumiem. Jāņem vērā, ka Direktīvas 2008/104/EK noteikumi ir piemērojami situācijai dažādās dalībvalstīs, savukārt Direktīva 96/71/EK ir piemērojama pārrobežu darbībai. Komisija pati to apliecināja ziņojumā par Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām piemērošanu

   (24).

| 4.4.4. | EESK uzsver, ka Direktīvas 2008/104/EK 5. pants ir daudz plašāks nekā Direktīvas 96/71/EK 3. panta 9. punkts un ka tādējādi paradoksāli varētu radīt atšķirīgus noteikumus attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu saskaņā ar pašreiz spēkā esošā tiesību akta 1. panta 3. punkta a)un b) apakšpunktu un 1. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

4.4.4.

5.   

  Kam jābūt Eiropas Komisijas uzmanības centrā

| 5.1. | Komisijai vajadzētu mudināt dalībvalstis transponēt Direktīvu 2014/67/ES

   (25)

  noteiktajā termiņā, ja tas vēl nav izdarīts, un nodrošināt, ka visas dalībvalstis to pienācīgi īsteno. Pēc diviem gadiem Komisijai būtu jāizvērtē tās ietekme un jānosaka, vai pieņemtie pasākumi ir nodrošinājuši atbilstīgu un efektīvu direktīvas īstenošanu un izpildi, jo tie ir norīkoto darba ņēmēju aizsardzības pamatelementi un nodrošina vienādus nosacījumus pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komisijai vajadzētu padziļināti analizēt situāciju dažādās ES dalībvalstīs, kā arī apkopot reālu kvantitatīvu informāciju par norīkotajiem darbiniekiem, esošās direktīvas īstenošanu un izpildi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Uzticamu datu pieejamība par norīkotajiem darba ņēmējiem ir priekšnoteikums efektīvām diskusijām par to specifiku un nepieciešamību pēc aizsardzības. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ja Komisija vēlas nodrošināt godīgu konkurenci, tās turpmākajai darbībai jābūt vērstai uz krāpnieciskas prakses apkarošanu un nelegālā darba izskaušanu, galvenokārt vēršoties pret t. s. “pastkastīšu uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komisijai ir jāpaātrina ekonomiskā un sociālā konverģence Eiropas Savienībā, tajā pašā laikā nodrošinot darba ņēmēju taisnīgu mobilitāti pārrobežu pakalpojumu sniegšanas kontekstā. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Tāda jauna jēdziena kā “atalgojums” ieviešanas rezultātā dalībvalstīm varētu izvirzīt jautājumus apspriešanai Padomē, savukārt uzņēmumiem varētu rasties jautājumi sabiedriskās apspriešanas laikā. Komisijai būtu jāveic padziļināta sociālekonomiska analīze par iespējamām sekām un ietekmi uz patērētājiem, uzņēmumiem un kopumā uz ES konkurētspēju un nodarbinātību. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komisijai jākonsultējas ar sociālajiem partneriem, jāatzīst to autonomija un jāņem vērā šajā jomā būtiskie koplīgumi. |
| --- | --- |

5.7.

Grozījuma pamatojums

Ar šo grozījumu ierosināta līdzsvarotu pieeju Komisijas priekšlikumam, kurš ir izraisījis atšķirīgus viedokļus gan starp dalībvalstīm, gan starp sociālajiem partneriem un uzņēmējiem. Grozījuma mērķis ir pienācīgi atspoguļot šos atšķirīgos viedokļus uzticamā, pamatotā un līdzsvarotā veidā, vienlaikus arī uzsverot aspektus, kuros pastāv vienprātība. Šis grozījums, kurš atbilst tekstam, ko ir iesniegušas abas SOC specializētās nodaļas ziņotājas pēc Izpētes grupas trešās sanāksmes, pilnīgāk atspoguļo līdzsvaru starp atšķirīgajiem viedokļiem nekā teksts, kuru grozīja un pieņēma specializētā nodaļa.

Balsojuma rezultāti

| Par | 94 |
| --- | --- |
| Pret | 175 |
| Atturas | 23 |

Par

94

Pret

175

Atturas

23

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/67/ES par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI regula”) (OV L 159, 28.5.2014., 11. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.).

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

(4)  COM(2010)608 final/2.

(5)  Ar tekstu iepazīstināja konferencē par darba ņēmēju norīkošanu darbā un darba tiesībām, kuru 2010. gada 23. martā Ovjedo organizēja Eiropas Savienības prezidentvalsts Spānija. Diskusijas no jauna pierādīja, ka ieinteresēto pušu viedokļi krasi atšķiras.

(6)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

(7)  Jāņem vērā, ka situācijas dažādās valstīs ir atšķirīgas un ka 0,7 % ir vidējais rādītājs. Patiesībā šis skaits svārstās no 0,5 līdz 3,6 %, un attiecīgi arī sekas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgas.

(8)  EESK atzinums “Taisnīgāka mobilitāte Eiropas Savienībā”, kas pieņemts 2016. gada 27. aprīlī (OV C 264, 20.7.2016., 11.lpp. ).

(9)  Eiropas sociālo partneru (ETUC, BusinessEurope, UEAPME, CEEP) kopīga vēstule priekšsēdētājam Junkeram, 2016. gada 2. marts.

(10)  2. protokols par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu.

(11)  Sk. Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstu parlamentiem par priekšlikumu pieņemt direktīvu, ar ko groza Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, sakarā ar subsidiaritātes principu, saskaņā ar 2. protokolu, COM(2016) 505 final.

(12)  Ietekmes novērtējums, kas pievienots Priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, SWD (2016) 52 final, 2016. gada 8. marts.

(13)  Eurofound ziņojums “Posted workers in the European Union”, Roberto Pedersini un Massimo Pallini, 2010 https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2010/working-conditions-industrial-relations/posted-workers-in-the-european-union

(14)  Abu pētījumu sākotnējie rezultāti tika prezentēti EESK Darba tirgus novērošanas centra konferencē “Ceļā uz taisnīgu mobilitāti Eiropas Savienībā”, kas notika 2016. gada 28. septembrī.

(15)  Netiešās izmaksas: izmaksas, kas rodas, iepazīstoties ar citas dalībvalsts administratīvajām prasībām un regulējumu, t. i., paziņojuma procedūras, dokumentu tulkošana, sadarbība ar kontroles iestādēm.

(16)  Šīs netiešās pārrobežu darbaspēka izmaksas varētu pieaugt pat par 32 %. Šie ir daži no provizoriskiem rezultātiem, kas iegūti eksperimentālajā pētījumā “Pārrobežu pakalpojumu darbaspēka izmaksas”, kuru veica Krakovas Ekonomikas augstskolas Publiskās administrācijas un ekonomikas fakultāte. Ar šiem rezultātiem klātesošie tika iepazīstināti EESK Darba tirgus novērošanas centra konferencē “Ceļā uz taisnīgāku mobilitāti Eiropas Savienībā”, kas notika 2016. gada 28. septembrī.

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Regula (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (“Roma I”) (OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.).

(18)  Eiropas Komisijas Juridiskā dienesta atzinums – 2016/0070 (COD) (2016. gada 28. maijs).

(19)  Komisijas dienestu darba dokuments, SWD(2016)52 final, 39. lpp., L&R Sozialforschung, Entwicklungen im Bereich des Lohndumpings, 2014. gada maijs.

(20)  Komisijas dienestu darba dokuments, SWD(2016)52 final, 39. lpp., F. Pacolet, J., De Wispelaere, F., Darba ņēmēju norīkošana darbā. Ziņojums par A1 portatīvajiem dokumentiem, kas izdoti 2014. gadā (2015. gada decembris).

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.).

(22)

Direktīvas 2014/67/ES 12. pants par apakšuzņēmēju atbildību (skatīt 1. zemsvītras piezīmi).

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām (OV L 327, 5.12.2008., 9. lpp.).

(24)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Direktīvas 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām piemērošanu, COM(2014) 176 final.

(25)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/97 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/97

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (pārstrādāta redakcija)”

(COM(2016) 465 final)

un

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu, un ar ko groza Padomes Direktīvu 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji”

(COM(2016) 466 final),

un

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido kopēju procedūru attiecībā uz starptautisko aizsardzību Savienībā un atceļ Direktīvu 2013/32/ES”

(COM(2016) 467 final)

(2017/C 075/16)

| Ziņotājs: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Cristian PÎRVULESCU |

Ziņotājs:

José Antonio MORENO DÍAZ

Līdzziņotājs:

Cristian PÎRVULESCU

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 7.9.2016.
  Eiropas Parlaments, 12.9.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 22.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 211/2/5 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 7.9.2016.

Eiropas Parlaments, 12.9.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

22.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

211/2/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

1.1.   
  Vispārīgi secinājumi un ieteikumi

| 1.1.1. | EESK uzskata, ka ir jāveic kopējās Eiropas patvēruma sistēmas (KEPS) taisnīga, efektīva un lietderīga reforma un jāizveido patiesi kopēja procedūra, kas ir uzticama, elastīga un efektīva un pilnveido tās iespējas taisnīgi un likumīgi piekļūt Eiropas Savienībai, kuru pamatā ir vajātu personu cilvēktiesību ievērošana. |
| --- | --- |

1.1.1.

EESK uzskata, ka ir jāveic kopējās Eiropas patvēruma sistēmas (KEPS) taisnīga, efektīva un lietderīga reforma un jāizveido patiesi kopēja procedūra, kas ir uzticama, elastīga un efektīva un pilnveido tās iespējas taisnīgi un likumīgi piekļūt Eiropas Savienībai, kuru pamatā ir vajātu personu cilvēktiesību ievērošana.

| 1.1.2. | Jāņem arī vērā LES 2. pantā skaidri norādītais, ka Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtībām dalībvalstīm ir jābūt kopīgām sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība. |
| --- | --- |

1.1.2.

Jāņem arī vērā LES 2. pantā skaidri norādītais, ka Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtībām dalībvalstīm ir jābūt kopīgām sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.

| 1.1.3. | Turklāt LESD 78. pantā noteikts, ka ES īsteno kopēju patvēruma politiku: tādēļ jāierosina patiešām kopēja un obligāta sistēma visām dalībvalstīm, lai saskaņotu valstu tiesību aktus, vai – ja tas neizdodas – vismaz ieviestu kopēju sistēmu lēmumu par patvērumu savstarpējai atzīšanai dalībvalstīs. Tas darīs iespējamu īsti kopēju Eiropas patvēruma sistēmu: citādi nebūs iespējams novērst tā dēvēto “sekundāro pārvietošanos”, kad starptautiskās aizsardzības lūdzēji meklē valstis, kas piedāvā labākos uzņemšanas apstākļus Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.1.3.

Turklāt LESD 78. pantā noteikts, ka ES īsteno kopēju patvēruma politiku: tādēļ jāierosina patiešām kopēja un obligāta sistēma visām dalībvalstīm, lai saskaņotu valstu tiesību aktus, vai – ja tas neizdodas – vismaz ieviestu kopēju sistēmu lēmumu par patvērumu savstarpējai atzīšanai dalībvalstīs. Tas darīs iespējamu īsti kopēju Eiropas patvēruma sistēmu: citādi nebūs iespējams novērst tā dēvēto “sekundāro pārvietošanos”, kad starptautiskās aizsardzības lūdzēji meklē valstis, kas piedāvā labākos uzņemšanas apstākļus Eiropas Savienībā.

| 1.1.4. | Svarīgi uzsvērt, ka 28 dalībvalstu ES kopējais iedzīvotāju skaits ir kādi 510 miljoni un EK 2015. gada rudenī izvirzītie priekšlikumi par aptuveni 160 000 cilvēku, kas lūdz starptautisko aizsardzību, pārcelšanu nozīmē, ka būtu jāuzņem aptuveni 0,03 % no visa ES iedzīvotāju skaita: citas valstis, kas nav ES dalībvalstis, ir uzņēmušas miljoniem starptautiskās aizsardzības lūdzēju. |
| --- | --- |

1.1.4.

Svarīgi uzsvērt, ka 28 dalībvalstu ES kopējais iedzīvotāju skaits ir kādi 510 miljoni un EK 2015. gada rudenī izvirzītie priekšlikumi par aptuveni 160 000 cilvēku, kas lūdz starptautisko aizsardzību, pārcelšanu nozīmē, ka būtu jāuzņem aptuveni 0,03 % no visa ES iedzīvotāju skaita: citas valstis, kas nav ES dalībvalstis, ir uzņēmušas miljoniem starptautiskās aizsardzības lūdzēju.

| 1.1.5. | Kopumā EESK atzinīgi vērtē veiktos sistēmas uzlabojumus, piemēram, ir precizētas tiesības un pienākumi saistībā ar procedūras pieejamību, jēdziens “mazāk aizsargāts” aizstāts ar jēdzienu “īpašas uzņemšanas vajadzības” un noteikti skaidri kritēriji to novērtēšanai, ieviestas lielākas garantijas nepilngadīgajiem un paplašināts jēdziens “ģimene”. |
| --- | --- |

1.1.5.

Kopumā EESK atzinīgi vērtē veiktos sistēmas uzlabojumus, piemēram, ir precizētas tiesības un pienākumi saistībā ar procedūras pieejamību, jēdziens “mazāk aizsargāts” aizstāts ar jēdzienu “īpašas uzņemšanas vajadzības” un noteikti skaidri kritēriji to novērtēšanai, ieviestas lielākas garantijas nepilngadīgajiem un paplašināts jēdziens “ģimene”.

| 1.1.6. | EESK pauž bažas par pamattiesību ierobežošanu, piemēram, ierobežotu pārvietošanās brīvību, ierobežotām nepilngadīgo tiesībām uz izglītību, procedūru, ko pie robežām piemēro nepavadītiem nepilngadīgiem, iespējamo individuālas pieejas trūkumu, veicot “drošas valsts” jēdzienu analīzi, ierobežotas garantijas attiecībā uz turpmākiem pieteikumiem un paātrinātām procedūrām, aizsardzības statusu automātisku pārskatīšanu un represīvu pieeju ar uzņemšanas apstākļiem saistītajos ierobežojumos. |
| --- | --- |

1.1.6.

EESK pauž bažas par pamattiesību ierobežošanu, piemēram, ierobežotu pārvietošanās brīvību, ierobežotām nepilngadīgo tiesībām uz izglītību, procedūru, ko pie robežām piemēro nepavadītiem nepilngadīgiem, iespējamo individuālas pieejas trūkumu, veicot “drošas valsts” jēdzienu analīzi, ierobežotas garantijas attiecībā uz turpmākiem pieteikumiem un paātrinātām procedūrām, aizsardzības statusu automātisku pārskatīšanu un represīvu pieeju ar uzņemšanas apstākļiem saistītajos ierobežojumos.

| 1.1.7. | EESK iesaka standartizēt aizsardzības statusus, likvidēt bēgļa statusa un alternatīvās aizsardzības statusa atšķirības attiecībā uz uzturēšanās atļaujas termiņu, tās atjaunošanu un sociālās palīdzības ierobežojumiem alternatīvās aizsardzības saņēmējiem. |
| --- | --- |

1.1.7.

EESK iesaka standartizēt aizsardzības statusus, likvidēt bēgļa statusa un alternatīvās aizsardzības statusa atšķirības attiecībā uz uzturēšanās atļaujas termiņu, tās atjaunošanu un sociālās palīdzības ierobežojumiem alternatīvās aizsardzības saņēmējiem.

1.2.   
  Ieteikumi attiecībā uz priekšlikumu regulai par kvalifikāciju

| 1.2.1. | EESK iesaka priekšlikumā iekļaut Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) kritērijus attiecībā uz iespējas rast aizsardzību valsts robežās novērtēšanu, proti, atbilstības analīzi un pamatotības analīzi, nepārprotami nosakot, ka 8. pants nav piemērojams gadījumos, kad vajāšanu veic valsts. |
| --- | --- |

1.2.1.

EESK iesaka priekšlikumā iekļaut Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroja (UNHCR) kritērijus attiecībā uz iespējas rast aizsardzību valsts robežās novērtēšanu, proti, atbilstības analīzi un pamatotības analīzi, nepārprotami nosakot, ka 8. pants nav piemērojams gadījumos, kad vajāšanu veic valsts.

| 1.2.2. | Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru pierādīšanas pienākums ir jāuzņemas gan pieteikuma iesniedzējam, gan atbildīgajai iestādei un jāsaglabā atbildīgās iestādes pienākums “aktīvi sadarboties ar pieteikuma iesniedzēju”. |
| --- | --- |

1.2.2.

Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru pierādīšanas pienākums ir jāuzņemas gan pieteikuma iesniedzējam, gan atbildīgajai iestādei un jāsaglabā atbildīgās iestādes pienākums “aktīvi sadarboties ar pieteikuma iesniedzēju”.

| 1.2.3. | EESK iesaka personas izslēgšanas no bēgļa statusa pamatojuma un attiecīgo klauzulu piemērošanas ierobežojošā rakstura novērtēšanā paredzēt samērīguma novērtējumu, svītrojot Kvalifikācijas regulas 12. panta 6. punktu, lai novērstu tādu izslēgšanas iemeslu automātisku piemērošanu, kuros nav ņemti vērā pieteikuma iesniedzēja īpašie apstākļi. |
| --- | --- |

1.2.3.

EESK iesaka personas izslēgšanas no bēgļa statusa pamatojuma un attiecīgo klauzulu piemērošanas ierobežojošā rakstura novērtēšanā paredzēt samērīguma novērtējumu, svītrojot Kvalifikācijas regulas 12. panta 6. punktu, lai novērstu tādu izslēgšanas iemeslu automātisku piemērošanu, kuros nav ņemti vērā pieteikuma iesniedzēja īpašie apstākļi.

| 1.2.4. | Jāgarantē, ka starptautiskās aizsardzības statusu pārskatīšanas procedūrās tiek veikta individuāla analīze, ņemot vērā konkrētos apstākļus un šajās procedūrās, ko nevar piemērot automātiski, ievērojot procesuālas garantijas. |
| --- | --- |

1.2.4.

Jāgarantē, ka starptautiskās aizsardzības statusu pārskatīšanas procedūrās tiek veikta individuāla analīze, ņemot vērā konkrētos apstākļus un šajās procedūrās, ko nevar piemērot automātiski, ievērojot procesuālas garantijas.

| 1.2.5. | Saistībā ar bēgļa statusa pārskatīšanu jānorāda, ka katra jauna procedūra rada papildu administratīvā sloga un diskrēcijas slāni. Ja vienā valstī ir liels bēgļu skaits, pārvaldes iestādes var viegli kļūt pārslogotas un pieņemt pārsteidzīgus un, iespējams, patvaļīgus lēmumus. Tādēļ vajadzīgs, lai attiecīgajās iestādēs strādā pietiekami daudz darbinieku un lai tās būtu pienācīgi apmācītas veikt pārbaudes un pārskatīt bēgļa statusu. |
| --- | --- |

1.2.5.

Saistībā ar bēgļa statusa pārskatīšanu jānorāda, ka katra jauna procedūra rada papildu administratīvā sloga un diskrēcijas slāni. Ja vienā valstī ir liels bēgļu skaits, pārvaldes iestādes var viegli kļūt pārslogotas un pieņemt pārsteidzīgus un, iespējams, patvaļīgus lēmumus. Tādēļ vajadzīgs, lai attiecīgajās iestādēs strādā pietiekami daudz darbinieku un lai tās būtu pienācīgi apmācītas veikt pārbaudes un pārskatīt bēgļa statusu.

| 1.2.6. | Jānošķir aizsardzības statusa izbeigšana, izslēgšana no to personu loka, kam piešķirts aizsardzības statuss, statusa atņemšana, statusa neatjaunošana un statusa izbeigšanās, nepieļaujot atkārtošanos un neskaidrības saistībā ar faktiskajiem apstākļiem, kuri ir izraisījuši katru atsevišķo gadījumu, un paredzot stingrus kritērijus šo statusu piemērošanai. |
| --- | --- |

1.2.6.

Jānošķir aizsardzības statusa izbeigšana, izslēgšana no to personu loka, kam piešķirts aizsardzības statuss, statusa atņemšana, statusa neatjaunošana un statusa izbeigšanās, nepieļaujot atkārtošanos un neskaidrības saistībā ar faktiskajiem apstākļiem, kuri ir izraisījuši katru atsevišķo gadījumu, un paredzot stingrus kritērijus šo statusu piemērošanai.

| 1.2.7. | Jāatsakās no personu, kurām piešķirta starptautiska aizsardzība, brīvības pārvietoties dalībvalsts ietvaros ierobežošanas, jo tas ir pretrunā Ženēvas konvencijas 26. pantam. |
| --- | --- |

1.2.7.

Jāatsakās no personu, kurām piešķirta starptautiska aizsardzība, brīvības pārvietoties dalībvalsts ietvaros ierobežošanas, jo tas ir pretrunā Ženēvas konvencijas 26. pantam.

| 1.2.8. | Regulas par kvalifikāciju, ar ko groza direktīvu par pastāvīgajiem iedzīvotājiem, 44. pants, kurā paredzēts, ka piecu gadu likumīgās uzturēšanās periods jāatsāk par jaunu, ja konstatēts, ka persona nelikumīgi uzturējusies ārpus dalībvalsts, kas viņai piešķīrusi starptautisko aizsardzību, ir jāsvītro, jo tas ir pretrunā 2015. gada maijā pieņemtās Eiropas programmas migrācijas jomā mērķim. |
| --- | --- |

1.2.8.

Regulas par kvalifikāciju, ar ko groza direktīvu par pastāvīgajiem iedzīvotājiem, 44. pants, kurā paredzēts, ka piecu gadu likumīgās uzturēšanās periods jāatsāk par jaunu, ja konstatēts, ka persona nelikumīgi uzturējusies ārpus dalībvalsts, kas viņai piešķīrusi starptautisko aizsardzību, ir jāsvītro, jo tas ir pretrunā 2015. gada maijā pieņemtās Eiropas programmas migrācijas jomā mērķim.

1.3.   
  Ieteikumi attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko izveido kopēju procedūru

| 1.3.1. | EESK atgādina, ka reglamentēšana ar regulas palīdzību nedrīkst novest pie tā, ka ieviesto stingro atbilstības kritēriju dēļ un ierobežoto tiesību un procesuālo garantiju dēļ pazeminās aizsardzības standarti. |
| --- | --- |

1.3.1.

EESK atgādina, ka reglamentēšana ar regulas palīdzību nedrīkst novest pie tā, ka ieviesto stingro atbilstības kritēriju dēļ un ierobežoto tiesību un procesuālo garantiju dēļ pazeminās aizsardzības standarti.

| 1.3.2. | EESK iesaka atteikties no jēdzienu “droša trešā valsts”, “pirmā patvēruma valsts” un “droša izcelsmes valsts” automātiskas piemērošanas un termiņu saīsināšanas un garantēt procedūru automātisku apturēšanu pārsūdzības gadījumā. |
| --- | --- |

1.3.2.

EESK iesaka atteikties no jēdzienu “droša trešā valsts”, “pirmā patvēruma valsts” un “droša izcelsmes valsts” automātiskas piemērošanas un termiņu saīsināšanas un garantēt procedūru automātisku apturēšanu pārsūdzības gadījumā.

| 1.3.3. | Personas brīvības ierobežošanas vai aizturēšanas gadījumos jāpalielina garantija, ka katrs gadījums tiek novērtēts atsevišķi, pamatojoties uz samērīguma, nepieciešamības un izņēmuma apstākļu kritērijiem. |
| --- | --- |

1.3.3.

Personas brīvības ierobežošanas vai aizturēšanas gadījumos jāpalielina garantija, ka katrs gadījums tiek novērtēts atsevišķi, pamatojoties uz samērīguma, nepieciešamības un izņēmuma apstākļu kritērijiem.

| 1.3.4. | Jāpalielina arī garantijas administratīvas aizturēšanas gadījumos, skaidri nosakot aizturēšanas laika ierobežojumus un pieļaujot aizturēšanu tikai ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

1.3.4.

Jāpalielina arī garantijas administratīvas aizturēšanas gadījumos, skaidri nosakot aizturēšanas laika ierobežojumus un pieļaujot aizturēšanu tikai ārkārtas gadījumos.

| 1.3.5. | Jāatsakās no ieceres negarantēt tiesības uz bezmaksas juridisko palīdzību par nepamatotiem uzskatītu pieteikumu gadījumos vai tādu turpmāku pieteikumu gadījumā, kuri nesatur jaunus pierādījumus vai argumentus, jo tādējādi tiktu pārkāptas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 13. pantā nostiprinātās tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

1.3.5.

Jāatsakās no ieceres negarantēt tiesības uz bezmaksas juridisko palīdzību par nepamatotiem uzskatītu pieteikumu gadījumos vai tādu turpmāku pieteikumu gadījumā, kuri nesatur jaunus pierādījumus vai argumentus, jo tādējādi tiktu pārkāptas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 13. pantā nostiprinātās tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību.

| 1.3.6. | Paātrinātajās procedūrās, robežposteņos un turpmāku pieteikumu gadījumā būtu jānodrošina tādas pašas procesuālās garantijas kā parastajā procedūrā. |
| --- | --- |

1.3.6.

Paātrinātajās procedūrās, robežposteņos un turpmāku pieteikumu gadījumā būtu jānodrošina tādas pašas procesuālās garantijas kā parastajā procedūrā.

| 1.3.7. | Pirms oficiālā pieteikuma iesniegšanas iesniedzējiem būtu jādod laiks atpūsties un atgūties. |
| --- | --- |

1.3.7.

Pirms oficiālā pieteikuma iesniegšanas iesniedzējiem būtu jādod laiks atpūsties un atgūties.

1.4.   
  Ieteikumi attiecībā uz priekšlikumu direktīvai, ar ko nosaka uzņemšanas standartus

| 1.4.1. | Represīvas pieejas, liedzot, ierobežojot, atsakot vai mainot uzņemšanas apstākļus, vietā būtu jāizmanto pozitīvu stimulu pieeja, lai tādējādi novērstu sekundāru pārvietošanos. Represīva pieeja ir īpaši nesamērīga gadījumos, kad pieteikuma iesniedzēji neprasa starptautisku aizsardzību pirmajā dalībvalstī, kurā viņi ieceļojuši neatbilstīgi vai uzturējušies likumīgi. |
| --- | --- |

1.4.1.

Represīvas pieejas, liedzot, ierobežojot, atsakot vai mainot uzņemšanas apstākļus, vietā būtu jāizmanto pozitīvu stimulu pieeja, lai tādējādi novērstu sekundāru pārvietošanos. Represīva pieeja ir īpaši nesamērīga gadījumos, kad pieteikuma iesniedzēji neprasa starptautisku aizsardzību pirmajā dalībvalstī, kurā viņi ieceļojuši neatbilstīgi vai uzturējušies likumīgi.

| 1.4.2. | Uzņemšanas apstākļu, procedūru un atbilstības kritēriju regulēšanai būtu jāizmanto viens un tas pats juridiskais instruments, lai nepieļautu atšķirības savstarpēji saistītu noteikumu tiešā piemērošanā. |
| --- | --- |

1.4.2.

Uzņemšanas apstākļu, procedūru un atbilstības kritēriju regulēšanai būtu jāizmanto viens un tas pats juridiskais instruments, lai nepieļautu atšķirības savstarpēji saistītu noteikumu tiešā piemērošanā.

| 1.4.3. | Nedefinēti juridiskie jēdzieni, piemēram, “cilvēka cienīgs dzīves līmenis” vai “bēgšanas iespējamība”, būtu jāierobežo vai jāsvītro, ņemot vērā to piemērošanas sekas un dalībvalstu rīcības brīvību galīgo kritēriju noteikšanā. |
| --- | --- |

1.4.3.

Nedefinēti juridiskie jēdzieni, piemēram, “cilvēka cienīgs dzīves līmenis” vai “bēgšanas iespējamība”, būtu jāierobežo vai jāsvītro, ņemot vērā to piemērošanas sekas un dalībvalstu rīcības brīvību galīgo kritēriju noteikšanā.

| 1.4.4. | Saskaņā ar Dublinas regulas priekšlikumu būtu jāaptver arī citi ģimenes locekļi, piemēram, māsas un/vai brāļi un citi radinieki. |
| --- | --- |

1.4.4.

Saskaņā ar Dublinas regulas priekšlikumu būtu jāaptver arī citi ģimenes locekļi, piemēram, māsas un/vai brāļi un citi radinieki.

| 1.4.5. | Pieteikuma iesniedzējiem, kas ieradušies no drošām izcelsmes valstīm, nedrīkst liegt piekļuvi darba tirgum, jo tā būtu diskriminācija valstspiederības dēļ. |
| --- | --- |

1.4.5.

Pieteikuma iesniedzējiem, kas ieradušies no drošām izcelsmes valstīm, nedrīkst liegt piekļuvi darba tirgum, jo tā būtu diskriminācija valstspiederības dēļ.

| 1.4.6. | Jāatceļ nosacījumi attiecībā uz tiesībām piekļūt darba tirgum, sociālajam nodrošinājumam un sociālajai palīdzībai. |
| --- | --- |

1.4.6.

Jāatceļ nosacījumi attiecībā uz tiesībām piekļūt darba tirgum, sociālajam nodrošinājumam un sociālajai palīdzībai.

| 1.4.7. | Jānodrošina arī nepilngadīgo pilnas tiesības uz izglītību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tiesību uz veselības aprūpi gadījumā. |
| --- | --- |

1.4.7.

Jānodrošina arī nepilngadīgo pilnas tiesības uz izglītību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tiesību uz veselības aprūpi gadījumā.

2.   Piezīmes attiecībā uz regulu par kvalifikāciju

| 2.1. | EESK atbalsta standartu, kas attiecas uz patvēruma procedūrām, atzīšanu un aizsardzību, turpmāku saskaņošanu ES līmenī. Procedūras, atzīšanas rādītāji, nodrošinātās aizsardzības saturs un starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un saņēmējiem nodrošinātie uzņemšanas apstākļi dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi. |
| --- | --- |

2.1.

EESK atbalsta standartu, kas attiecas uz patvēruma procedūrām, atzīšanu un aizsardzību, turpmāku saskaņošanu ES līmenī. Procedūras, atzīšanas rādītāji, nodrošinātās aizsardzības saturs un starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem un saņēmējiem nodrošinātie uzņemšanas apstākļi dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi.

| 2.2. | Dažādu iemeslu dēļ dalībvalstis patvēruma jomā ir izstrādājušas savas institucionālās procedūras. Tas veicina sekundāru pārvietošanos un nenodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret pieteikuma iesniedzējiem Eiropas Savienības teritorijā. Atšķirības starp dalībvalstīm varētu būtiski ietekmēt pamattiesību aizsardzību, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzēto cilvēka cieņas aizsardzību, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, vārda un informācijas brīvību, tiesības uz izglītību, brīvu profesijas izvēli un tiesības piekļūt darba tirgum, darījumdarbības brīvību, tiesības uz patvērumu, tiesības uz nediskrimināciju, bērnu tiesības, sociālo drošību un sociālo palīdzību un veselības aprūpi. |
| --- | --- |

2.2.

Dažādu iemeslu dēļ dalībvalstis patvēruma jomā ir izstrādājušas savas institucionālās procedūras. Tas veicina sekundāru pārvietošanos un nenodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret pieteikuma iesniedzējiem Eiropas Savienības teritorijā. Atšķirības starp dalībvalstīm varētu būtiski ietekmēt pamattiesību aizsardzību, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzēto cilvēka cieņas aizsardzību, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, vārda un informācijas brīvību, tiesības uz izglītību, brīvu profesijas izvēli un tiesības piekļūt darba tirgum, darījumdarbības brīvību, tiesības uz patvērumu, tiesības uz nediskrimināciju, bērnu tiesības, sociālo drošību un sociālo palīdzību un veselības aprūpi.

| 2.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka tiek veidota sistēma ar mērķi Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras vadībā iegūt, organizēt un izplatīt informāciju par stāvokli izcelsmes un tranzīta valstīs. Šāda sistēma veido pamatu lēmumu par starptautiskās aizsardzības piešķiršanu reālai saskaņošanai. Tomēr nav skaidrs, cik lielā mērā valstu iestādes sniegto informāciju ņems vērā un kā nodrošināt, lai tās to darītu. Lai nepieļautu ļoti atšķirīgu lēmumu pieņemšanu, sistēmai būtu vienkāršā veidā un skaidri jānorāda valstis, kuras uzskatāmas par nedrošām. |
| --- | --- |

2.3.

EESK atzinīgi vērtē to, ka tiek veidota sistēma ar mērķi Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras vadībā iegūt, organizēt un izplatīt informāciju par stāvokli izcelsmes un tranzīta valstīs. Šāda sistēma veido pamatu lēmumu par starptautiskās aizsardzības piešķiršanu reālai saskaņošanai. Tomēr nav skaidrs, cik lielā mērā valstu iestādes sniegto informāciju ņems vērā un kā nodrošināt, lai tās to darītu. Lai nepieļautu ļoti atšķirīgu lēmumu pieņemšanu, sistēmai būtu vienkāršā veidā un skaidri jānorāda valstis, kuras uzskatāmas par nedrošām.

| 2.4. | Saistībā ar 7. pantu par aizsardzības nodrošinātājiem jānorāda, ka svarīgi ir pareizi novērtēt privātā sektora dalībnieku un starptautisko organizāciju spējas nodrošināt aizsardzību. Līdzekļu trūkuma un juridiskās nenoteiktības dēļ abām grupām ir ļoti grūti nodrošināt stabilu un ilgtermiņa aizsardzību, it īpaši pilsoņu kara vai smagu valdības represiju gadījumā. |
| --- | --- |

2.4.

Saistībā ar 7. pantu par aizsardzības nodrošinātājiem jānorāda, ka svarīgi ir pareizi novērtēt privātā sektora dalībnieku un starptautisko organizāciju spējas nodrošināt aizsardzību. Līdzekļu trūkuma un juridiskās nenoteiktības dēļ abām grupām ir ļoti grūti nodrošināt stabilu un ilgtermiņa aizsardzību, it īpaši pilsoņu kara vai smagu valdības represiju gadījumā.

| 2.5. | Pieteikuma iesniedzēja iespēja saņemt iekšējo aizsardzību ir svarīgs faktors lēmuma par aizsardzības piešķiršanu pieņemšanā. Attiecīgajām iestādēm jāņem vērā visi apdraudējumi, ko personas drošībai var radīt iekšējā pārvietošana. Drošas teritorijas var ātri kļūt nedrošas dažādu iemeslu dēļ – militārā sakāve, ārvalstu palīdzība un iejaukšanās, sabotāža un teroristu uzbrukumi. Pat ja 8. pantā ir skaidri norādīts, ko nozīmē “drošs”, tostarp saistībā ar drošu ceļošanu un aizsardzības pieejamību, pieejamos datus un faktus interpretē Eiropas valstu iestādes. |
| --- | --- |

2.5.

Pieteikuma iesniedzēja iespēja saņemt iekšējo aizsardzību ir svarīgs faktors lēmuma par aizsardzības piešķiršanu pieņemšanā. Attiecīgajām iestādēm jāņem vērā visi apdraudējumi, ko personas drošībai var radīt iekšējā pārvietošana. Drošas teritorijas var ātri kļūt nedrošas dažādu iemeslu dēļ – militārā sakāve, ārvalstu palīdzība un iejaukšanās, sabotāža un teroristu uzbrukumi. Pat ja 8. pantā ir skaidri norādīts, ko nozīmē “drošs”, tostarp saistībā ar drošu ceļošanu un aizsardzības pieejamību, pieejamos datus un faktus interpretē Eiropas valstu iestādes.

| 2.6. | Vajāšanas darbību definīcija 9. pantā ir visaptveroša un atbilst Konvencijas par bēgļu statusu (Ženēvas konvencijas) 1. panta A daļai. Minētais pants, kā arī 10. pants par vajāšanas iemesliem un 6. pants par vajāšanas vai būtiska kaitējuma nodarītājiem būtu jāinterpretē tā, lai tiek ņemtas vērā gan valsts iestāžu, gan nevalstisko dalībnieku veiktās vajāšanas darbības. Politiskās represijās un iekšējā karā izmantotās metodes liecina, ka vardarbības aktus veic dažādas pusmilitāras un kaujinieku grupas, ko augstākā līmenī piesedz valsts iestādes, parasti noliedzot jebkādu līdzdalību. |
| --- | --- |

2.6.

Vajāšanas darbību definīcija 9. pantā ir visaptveroša un atbilst Konvencijas par bēgļu statusu (Ženēvas konvencijas) 1. panta A daļai. Minētais pants, kā arī 10. pants par vajāšanas iemesliem un 6. pants par vajāšanas vai būtiska kaitējuma nodarītājiem būtu jāinterpretē tā, lai tiek ņemtas vērā gan valsts iestāžu, gan nevalstisko dalībnieku veiktās vajāšanas darbības. Politiskās represijās un iekšējā karā izmantotās metodes liecina, ka vardarbības aktus veic dažādas pusmilitāras un kaujinieku grupas, ko augstākā līmenī piesedz valsts iestādes, parasti noliedzot jebkādu līdzdalību.

| 2.7. | EESK jau ilgi rosina saskaņot aizsardzības, ko nodrošina bēgļiem un alternatīvās aizsardzības saņēmējiem, saturu (1). Aizsardzības saturs ir vēl viens svarīgs sekundārās pārvietošanās virzītājspēks Eiropas Savienībā. Komiteja tomēr uzsver, ka tā rosina saskaņošanu, kuras mērķis nav zemākais, bet gan augstākais aizsardzības līmenis. Komisijas priekšlikumā ir paredzēti vairāki lietderīgi pasākumi virzībā uz šo mērķi. |
| --- | --- |

2.7.

EESK jau ilgi rosina saskaņot aizsardzības, ko nodrošina bēgļiem un alternatīvās aizsardzības saņēmējiem, saturu (1). Aizsardzības saturs ir vēl viens svarīgs sekundārās pārvietošanās virzītājspēks Eiropas Savienībā. Komiteja tomēr uzsver, ka tā rosina saskaņošanu, kuras mērķis nav zemākais, bet gan augstākais aizsardzības līmenis. Komisijas priekšlikumā ir paredzēti vairāki lietderīgi pasākumi virzībā uz šo mērķi.

| 2.8. | Vajadzīgi precizējumi par informācijas sniegšanu, uzturēšanās atļaujām un ceļošanas dokumentiem. Jāatzīmē, ka ir precizēti noteikumi attiecībā uz darba tirgus pieejamību un ir paaugstināts aizsardzības līmenis, piemēram, tādās jomās kā darba apstākļi, biedrošanās brīvība un piekļuve ar nodarbinātību saistītas izglītības iespējām, un šajās jomās starptautiskās aizsardzības saņēmējiem ir tādas pašas tiesības kā attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem. Tā tas ir arī kvalifikāciju atzīšanas, sociālā nodrošinājuma, sociālās palīdzības un veselības aprūpes jomās. |
| --- | --- |

2.8.

Vajadzīgi precizējumi par informācijas sniegšanu, uzturēšanās atļaujām un ceļošanas dokumentiem. Jāatzīmē, ka ir precizēti noteikumi attiecībā uz darba tirgus pieejamību un ir paaugstināts aizsardzības līmenis, piemēram, tādās jomās kā darba apstākļi, biedrošanās brīvība un piekļuve ar nodarbinātību saistītas izglītības iespējām, un šajās jomās starptautiskās aizsardzības saņēmējiem ir tādas pašas tiesības kā attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem. Tā tas ir arī kvalifikāciju atzīšanas, sociālā nodrošinājuma, sociālās palīdzības un veselības aprūpes jomās.

| 2.9. | Būtiski sekmīgas integrācijas elementi ir iespējas piekļūt integrācijas pasākumiem – valodu kursiem, pilsoniskās ievirzes un integrācijas programmām un profesionālajai apmācībai. Integrāciju sekmējoši pasākumi ir vērtējami ļoti atzinīgi un būtu jāatbalsta. |
| --- | --- |

2.9.

Būtiski sekmīgas integrācijas elementi ir iespējas piekļūt integrācijas pasākumiem – valodu kursiem, pilsoniskās ievirzes un integrācijas programmām un profesionālajai apmācībai. Integrāciju sekmējoši pasākumi ir vērtējami ļoti atzinīgi un būtu jāatbalsta.

| 2.10. | Tomēr, ja dalība integrācijas pasākumos ir priekšnosacījums piekļuvei citiem pakalpojumiem, piemēram, sociālajai palīdzībai (sk. 34. pantu), var rasties problēmas, un šādi noteikumi būtu jāformulē piesardzīgi. Lai veicinātu līdzdalību, integrācijas pasākumiem ir jābūt ļoti pieejamiem un noderīgiem. Starptautiskās aizsardzības saņēmēji varētu būt izslēgti arī no integrācijas pasākumiem un pakalpojumiem, kuru saņemšanas nosacījums ir dalība šādos pasākumos, piemēram, valodu apguves, izglītības un nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

2.10.

Tomēr, ja dalība integrācijas pasākumos ir priekšnosacījums piekļuvei citiem pakalpojumiem, piemēram, sociālajai palīdzībai (sk. 34. pantu), var rasties problēmas, un šādi noteikumi būtu jāformulē piesardzīgi. Lai veicinātu līdzdalību, integrācijas pasākumiem ir jābūt ļoti pieejamiem un noderīgiem. Starptautiskās aizsardzības saņēmēji varētu būt izslēgti arī no integrācijas pasākumiem un pakalpojumiem, kuru saņemšanas nosacījums ir dalība šādos pasākumos, piemēram, valodu apguves, izglītības un nodarbinātības jomā.

3.   Piezīmes par priekšlikumu regulai, ar ko izveido kopēju procedūru

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu un tajā izvirzīto mērķi izveidot patiešām vienotu procedūru efektīvai, taisnīgai un saskaņotai starptautiskajai aizsardzībai. Izvēlētais instruments – regula, kas ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs, – ir vajadzīgs, lai panāktu saskaņotākus un vienotākus patvēruma procedūru rezultātus visās dalībvalstīs. EESK uzskata, ka regulas izvēle ir solis pareizajā virzienā, ļaujot ierobežot sekundāro pārvietošanos starp dalībvalstīm un tādējādi atvieglojot solidaritātes principa īstenošanu. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu un tajā izvirzīto mērķi izveidot patiešām vienotu procedūru efektīvai, taisnīgai un saskaņotai starptautiskajai aizsardzībai. Izvēlētais instruments – regula, kas ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs, – ir vajadzīgs, lai panāktu saskaņotākus un vienotākus patvēruma procedūru rezultātus visās dalībvalstīs. EESK uzskata, ka regulas izvēle ir solis pareizajā virzienā, ļaujot ierobežot sekundāro pārvietošanos starp dalībvalstīm un tādējādi atvieglojot solidaritātes principa īstenošanu.

| 3.2. | Procedūrām jābūt skaidrām un jānodrošina pārredzamība. Sešu mēnešu termiņa saglabāšana procedūras izmantošanas uzsākšanai pieteikuma iesniedzējam un pieteikuma izskatīšanas pabeigšanai gan administratīvajā, gan tiesu iestāžu posmā ir pamatota. |
| --- | --- |

3.2.

Procedūrām jābūt skaidrām un jānodrošina pārredzamība. Sešu mēnešu termiņa saglabāšana procedūras izmantošanas uzsākšanai pieteikuma iesniedzējam un pieteikuma izskatīšanas pabeigšanai gan administratīvajā, gan tiesu iestāžu posmā ir pamatota.

| 3.3. | Attiecībā uz izņēmumiem ir jāprecizē nepamatotu un nepieņemamu prasījumu definīcija. |
| --- | --- |

3.3.

Attiecībā uz izņēmumiem ir jāprecizē nepamatotu un nepieņemamu prasījumu definīcija.

| 3.4. | EESK pilnībā atbalsta to, ka Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra sniedz palīdzību dalībvalstīm, kas saņem nesamērīgi daudz vienlaicīgu pieteikumu. |
| --- | --- |

3.4.

EESK pilnībā atbalsta to, ka Eiropas Savienības Patvēruma aģentūra sniedz palīdzību dalībvalstīm, kas saņem nesamērīgi daudz vienlaicīgu pieteikumu.

| 3.5. | EESK atzinīgi vērtē procesuālās garantijas pieteikuma iesniedzēju tiesību ievērošanai. Šajā jautājumā komitejas nostāja vienmēr bijusi skaidra. Visi pieteikuma iesniedzēji, kas sasnieguši kādu no dalībvalstīm, ir neaizsargāti, gandrīz visi no viņiem ir veikuši tālu ceļu un saskārušies ar grūtībām un briesmām. Lai pielāgotos un sadarbotos ar iestādēm, viņiem ir jāpārvar ar valodu un kultūru saistīti un psiholoģiski šķēršļi. Lai gan jaunās ierosinātās procedūras ir skaidrākas, to piemērošana būs dalībvalstu iestāžu uzdevums. Jānoskaidro, kādi palīdzības un atbalsta veidi būs pieejami, ja darbā ar jaunajām procedūrām iestādes saskarsies ar grūtībām. |
| --- | --- |

3.5.

EESK atzinīgi vērtē procesuālās garantijas pieteikuma iesniedzēju tiesību ievērošanai. Šajā jautājumā komitejas nostāja vienmēr bijusi skaidra. Visi pieteikuma iesniedzēji, kas sasnieguši kādu no dalībvalstīm, ir neaizsargāti, gandrīz visi no viņiem ir veikuši tālu ceļu un saskārušies ar grūtībām un briesmām. Lai pielāgotos un sadarbotos ar iestādēm, viņiem ir jāpārvar ar valodu un kultūru saistīti un psiholoģiski šķēršļi. Lai gan jaunās ierosinātās procedūras ir skaidrākas, to piemērošana būs dalībvalstu iestāžu uzdevums. Jānoskaidro, kādi palīdzības un atbalsta veidi būs pieejami, ja darbā ar jaunajām procedūrām iestādes saskarsies ar grūtībām.

| 3.6. | Saistībā ar ieceri saskaņot noteikumus par drošām valstīm jānorāda, ka EESK kopumā atbalsta pakāpenisku virzību uz pilnīgu saskaņošanu, piecu gadu laikā no regulas stāšanās spēkā valstu apstiprinātos drošu valstu sarakstus aizstājot ar Eiropas sarakstiem vai Savienības līmenī atzītu drošu valstu sarakstiem (2). |
| --- | --- |

3.6.

Saistībā ar ieceri saskaņot noteikumus par drošām valstīm jānorāda, ka EESK kopumā atbalsta pakāpenisku virzību uz pilnīgu saskaņošanu, piecu gadu laikā no regulas stāšanās spēkā valstu apstiprinātos drošu valstu sarakstus aizstājot ar Eiropas sarakstiem vai Savienības līmenī atzītu drošu valstu sarakstiem (2).

| 3.7. | Attiecībā uz pārsūdzības procedūru, EK priekšlikumā noteiktas tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un paredzēti skaidri noteikti termiņi un automātisks apturošs spēks, izņemot gadījumos, kad atteikums saņemts paātrinātās procedūrās, kad pieteikums iesniegts pēc noraidījuma pirmajā patvēruma valstī, kad pieteikums noraidīts izteiktas vai neizteiktas aizsardzības zaudēšanas dēļ un kad tas saistīts ar lēmumiem par iepriekšēju rīcību. |
| --- | --- |

3.7.

Attiecībā uz pārsūdzības procedūru, EK priekšlikumā noteiktas tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un paredzēti skaidri noteikti termiņi un automātisks apturošs spēks, izņemot gadījumos, kad atteikums saņemts paātrinātās procedūrās, kad pieteikums iesniegts pēc noraidījuma pirmajā patvēruma valstī, kad pieteikums noraidīts izteiktas vai neizteiktas aizsardzības zaudēšanas dēļ un kad tas saistīts ar lēmumiem par iepriekšēju rīcību.

| 3.8. | Laika posms, kurā ir nodrošināta aizsardzība, tieši ietekmē integrācijas izredzes. Šim laikam jābūt pietiekami ilgam, lai nodrošinātu stimulus starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, iestādēm un darba devējiem. |
| --- | --- |

3.8.

Laika posms, kurā ir nodrošināta aizsardzība, tieši ietekmē integrācijas izredzes. Šim laikam jābūt pietiekami ilgam, lai nodrošinātu stimulus starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, iestādēm un darba devējiem.

4.   Piezīmes par direktīvu, ar ko nosaka uzņemšanas standartus

| 4.1. | EESK līdz šim aktīvi aizstāvējusi viedokli, ka starptautiskās aizsardzības saņēmēju uzņemšanas apstākļi ir jāsaskaņo ne tikai tādēļ, lai mazinātu viņu sekundāro pārvietošanos, bet galvenokārt tādēļ, lai vairotu sekmīgas integrācijas iespējas un visaptveroši aizsargātu pamattiesības. |
| --- | --- |

4.1.

EESK līdz šim aktīvi aizstāvējusi viedokli, ka starptautiskās aizsardzības saņēmēju uzņemšanas apstākļi ir jāsaskaņo ne tikai tādēļ, lai mazinātu viņu sekundāro pārvietošanos, bet galvenokārt tādēļ, lai vairotu sekmīgas integrācijas iespējas un visaptveroši aizsargātu pamattiesības.

| 4.2. | EESK atzinīgi vērtē prasību, ka dalībvalstīs jābūt izstrādātiem ārkārtas pasākumu plāniem, lai nodrošinātu pieteikuma iesniedzēju pienācīgu uzņemšanu gadījumos, kad tajās ierodas nesamērīgs starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaits. |
| --- | --- |

4.2.

EESK atzinīgi vērtē prasību, ka dalībvalstīs jābūt izstrādātiem ārkārtas pasākumu plāniem, lai nodrošinātu pieteikuma iesniedzēju pienācīgu uzņemšanu gadījumos, kad tajās ierodas nesamērīgs starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju skaits.

| 4.3. | EESK pilnībā atbalsta Komisijas izvirzīto mērķi palielināt pieteikuma iesniedzēju pašpietiekamību un iespējamās integrācijas izredzes. Šis mērķis atbilst komitejas nostājai, kura atbalstīja ātrāku piekļuvi darba tirgum, kā arī piekļuvi pakalpojumiem un integrācijas veicināšanas programmām (piemēram, attiecībā uz valodu). Tādēļ piekļuves darba tirgum termiņa samazināšana, nosakot, ka tas ir ne vairāk kā seši, nevis deviņi mēneši no pieteikuma iesniegšanas brīža, ir solis pareizajā virzienā. |
| --- | --- |

4.3.

EESK pilnībā atbalsta Komisijas izvirzīto mērķi palielināt pieteikuma iesniedzēju pašpietiekamību un iespējamās integrācijas izredzes. Šis mērķis atbilst komitejas nostājai, kura atbalstīja ātrāku piekļuvi darba tirgum, kā arī piekļuvi pakalpojumiem un integrācijas veicināšanas programmām (piemēram, attiecībā uz valodu). Tādēļ piekļuves darba tirgum termiņa samazināšana, nosakot, ka tas ir ne vairāk kā seši, nevis deviņi mēneši no pieteikuma iesniegšanas brīža, ir solis pareizajā virzienā.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Skatīt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par obligātajiem standartiem, lai kvalificētu trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kā personas, kam nepieciešama starptautiska aizsardzība, un piešķirtās aizsardzības saturu”COM(2009) 551 galīgā redakcija/2 – 2009/0164 (COD) (OV C 18, 19.1.2011., 80. lpp.).

1

(2)  EESK nostāja šajā jautājumā formulēta Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumā par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES kopējo drošu izcelsmes valstu sarakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai nolūkā un ar ko groza Direktīvu 2013/32/ES” (COM(2015) 452 final) (OV C 71, 24.2.2016., 82. lpp.).

2

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/103 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/103

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām”

(COM(2016) 479 final – 2016/0230 (COD))

un

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam nolūkā izveidot noturīgu Enerģētikas savienību un izpildīt Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai saistībā ar klimata pārmaiņām”

(COM(2016) 482 final – 2016/0231 (COD))

(2017/C 075/17)

| Ziņotāja: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |

Ziņotāja:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Līdzziņotājs:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

| Apspriešanās | Padome, 25.8.2016.
  Eiropas Parlaments, 12.9.2016.
  Eiropas Komisija, 20.7.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 210/0/2 |

Apspriešanās

Padome, 25.8.2016.

Eiropas Parlaments, 12.9.2016.

Eiropas Komisija, 20.7.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

210/0/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas savlaicīgos priekšlikumus, kas paredzēti, lai īstenotu ES apņemšanos līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas visos tautsaimniecības un sabiedrības sektoros. EESK tomēr uzsver, ka vienlaikus ir jāņem vērā globālais ilgtermiņa uzdevums mazināt klimata pārmaiņas. Tādēļ ir rūpīgi jāizvērtē, vai ES pašreizējā klimata politikas pieeja, ņemot vērā centienus pasaules, ES un valstu līmenī, ir piemērota, lai panāktu virzību uz oglekļa emisiju ziņā neitrālu pasauli. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas savlaicīgos priekšlikumus, kas paredzēti, lai īstenotu ES apņemšanos līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas visos tautsaimniecības un sabiedrības sektoros. EESK tomēr uzsver, ka vienlaikus ir jāņem vērā globālais ilgtermiņa uzdevums mazināt klimata pārmaiņas. Tādēļ ir rūpīgi jāizvērtē, vai ES pašreizējā klimata politikas pieeja, ņemot vērā centienus pasaules, ES un valstu līmenī, ir piemērota, lai panāktu virzību uz oglekļa emisiju ziņā neitrālu pasauli.

| 1.2. | Attiecībā uz kopīgajiem centieniem EESK pilnībā piekrīt viedoklim, ka ir jāņem vērā atšķirības starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu taisnīgumu un izmaksu lietderību. Lai taisnīgā veidā panāktu izmaksu patiesu lietderību, kopīgo centienu aprēķinos tomēr būtu vienlaikus jāpievēršas abiem aspektiem visās dalībvalstīs, un jāizvirza mērķi tā, lai relatīvās izmaksas visām valstīm būtu vienādas. Ņemot vērā nepilnības kopīgajos centienos, EESK uzskata, ka ir svarīgi ieviest elastības mehānismus un tos attīstīt tālāk. |
| --- | --- |

1.2.

Attiecībā uz kopīgajiem centieniem EESK pilnībā piekrīt viedoklim, ka ir jāņem vērā atšķirības starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu taisnīgumu un izmaksu lietderību. Lai taisnīgā veidā panāktu izmaksu patiesu lietderību, kopīgo centienu aprēķinos tomēr būtu vienlaikus jāpievēršas abiem aspektiem visās dalībvalstīs, un jāizvirza mērķi tā, lai relatīvās izmaksas visām valstīm būtu vienādas. Ņemot vērā nepilnības kopīgajos centienos, EESK uzskata, ka ir svarīgi ieviest elastības mehānismus un tos attīstīt tālāk.

| 1.3. | Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) integrācija 2030. gada satvarā ir nozīmīgs jauns elements ES klimata politikā. EESK uzskata, ka integrācijai ir jānotiek veidā, kas veicina oglekļa neitralitāti ilgtermiņā. Būtisks elements šajā pārejā ir bioloģisko dabas resursu ilgtspējīga izmantošana un aktīva apsaimniekošana, t. i., ilgtspējīga bioekonomika, tostarp ilgtspējīga mežu apsaimniekošana un pārtikas ražošana klimatam nekaitīgā veidā, un tām ir jāpievērš īpaša uzmanība, lai panāktu ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu izaugsmi. |
| --- | --- |

1.3.

Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) integrācija 2030. gada satvarā ir nozīmīgs jauns elements ES klimata politikā. EESK uzskata, ka integrācijai ir jānotiek veidā, kas veicina oglekļa neitralitāti ilgtermiņā. Būtisks elements šajā pārejā ir bioloģisko dabas resursu ilgtspējīga izmantošana un aktīva apsaimniekošana, t. i., ilgtspējīga bioekonomika, tostarp ilgtspējīga mežu apsaimniekošana un pārtikas ražošana klimatam nekaitīgā veidā, un tām ir jāpievērš īpaša uzmanība, lai panāktu ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu izaugsmi.

| 1.4. | Ņemot vērā lauksaimniecības un mežsaimniecības nozīmi, ES klimata politikā jāpiemēro holistiska pieeja. Ir jāņem vērā gan emisiju samazināšana, gan oglekļa piesaiste, kā arī problēmas, kas saistītas ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, un pārtikas nodrošinājums. Ar Parīzes nolīgumu ir uzliktas stigras saistības rīkoties, lai temperatūras pieaugumu pasaulē vidēji noturētu “krietni zem 2 oC atzīmes (..), un pienākumu turpināt centienus ierobežot to 1,5 oC robežās”, “palielināt spējas pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un veicināt klimatnoturību un tādu attīstību, kam raksturīgas zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas, turklāt tā, lai neapdraudētu pārtikas ražošanu”. Tādēļ ir svarīgi risināt jautājumu par to, ka ir vajadzīga lielāka noturība lauksaimniecības nozarē, vienlaikus mazinot klimata pārmaiņas. |
| --- | --- |

1.4.

Ņemot vērā lauksaimniecības un mežsaimniecības nozīmi, ES klimata politikā jāpiemēro holistiska pieeja. Ir jāņem vērā gan emisiju samazināšana, gan oglekļa piesaiste, kā arī problēmas, kas saistītas ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, un pārtikas nodrošinājums. Ar Parīzes nolīgumu ir uzliktas stigras saistības rīkoties, lai temperatūras pieaugumu pasaulē vidēji noturētu “krietni zem 2 oC atzīmes (..), un pienākumu turpināt centienus ierobežot to 1,5 oC robežās”, “palielināt spējas pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un veicināt klimatnoturību un tādu attīstību, kam raksturīgas zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas, turklāt tā, lai neapdraudētu pārtikas ražošanu”. Tādēļ ir svarīgi risināt jautājumu par to, ka ir vajadzīga lielāka noturība lauksaimniecības nozarē, vienlaikus mazinot klimata pārmaiņas.

| 1.5. | EESK aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas un mežu kā oglekļa piesaistītāju izšķirošo lomu un potenciālu un ar tām saistītos sociālos, vides un ekonomiskos ieguvumus. |
| --- | --- |

1.5.

EESK aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas un mežu kā oglekļa piesaistītāju izšķirošo lomu un potenciālu un ar tām saistītos sociālos, vides un ekonomiskos ieguvumus.

| 1.6. | Oglekļa dioksīda piesaiste ir atkarīga ne tikai no mežu klātajām platībām, bet pirmkārt un galvenokārt no mežu pieauguma veicināšanas un pastiprinātas fotosintēzes, aktīvi apsaimniekojot mežus un plašāk izmantojot koksnes biomasu, lai ražotu produktus un enerģiju. Ierobežojot meža resursu izmantošanu, ilgtermiņā samazinātos oglekļa piesaistītāji to novecošanās dēļ, un tādējādi mežu augšana palēninātos. Tāpat arī aramzemes un zālāju platībās augšanas un ražas novākšanas cikls nodrošina, ka oglekļa dioksīda piesaiste ir maksimāli efektīva. |
| --- | --- |

1.6.

Oglekļa dioksīda piesaiste ir atkarīga ne tikai no mežu klātajām platībām, bet pirmkārt un galvenokārt no mežu pieauguma veicināšanas un pastiprinātas fotosintēzes, aktīvi apsaimniekojot mežus un plašāk izmantojot koksnes biomasu, lai ražotu produktus un enerģiju. Ierobežojot meža resursu izmantošanu, ilgtermiņā samazinātos oglekļa piesaistītāji to novecošanās dēļ, un tādējādi mežu augšana palēninātos. Tāpat arī aramzemes un zālāju platībās augšanas un ražas novākšanas cikls nodrošina, ka oglekļa dioksīda piesaiste ir maksimāli efektīva.

| 1.7. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaiste tiktu zinātniski vērtētas, ievērojot pārredzamību un izmantojot kopīgus parametrus. Komiteja aicina Komisiju izstrādāt zemes un mežu apsaimniekošanas uzskaites noteikumus tā, lai tie atspoguļotu faktiskos emisiju un piesaistes rādītājus. Turklāt dalībvalstīm attiecībā uz mežiem jānosaka nacionālās atsauces vērtības atbilstoši plānotajai meža resursu ilgtspējīgai izmantošanai. Eiropas Savienībai būtu jāizstrādā arī precīzs uz satelītu sistēmām balstīts instruments globālajam mežu monitoringam. Turklāt būtu jāizstrādā pienācīgas uzskaites metodes attiecībā uz oglekļa piesaisti nekoksnes augos lauksaimniecības zemē. Ir arī svarīgi izvairīties no tā, lai ar biomasu saistītās LULUCF emisijas dubulti neuzskaitītu citās nozarēs. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaiste tiktu zinātniski vērtētas, ievērojot pārredzamību un izmantojot kopīgus parametrus. Komiteja aicina Komisiju izstrādāt zemes un mežu apsaimniekošanas uzskaites noteikumus tā, lai tie atspoguļotu faktiskos emisiju un piesaistes rādītājus. Turklāt dalībvalstīm attiecībā uz mežiem jānosaka nacionālās atsauces vērtības atbilstoši plānotajai meža resursu ilgtspējīgai izmantošanai. Eiropas Savienībai būtu jāizstrādā arī precīzs uz satelītu sistēmām balstīts instruments globālajam mežu monitoringam. Turklāt būtu jāizstrādā pienācīgas uzskaites metodes attiecībā uz oglekļa piesaisti nekoksnes augos lauksaimniecības zemē. Ir arī svarīgi izvairīties no tā, lai ar biomasu saistītās LULUCF emisijas dubulti neuzskaitītu citās nozarēs.

| 1.8. | EESK aicina dalībvalstis LULUCF sektorā nodrošināt vērienīgas valstu augšupējas politikas un cieši iesaistīt pilsonisko sabiedrību šajā procesā valstu, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

1.8.

EESK aicina dalībvalstis LULUCF sektorā nodrošināt vērienīgas valstu augšupējas politikas un cieši iesaistīt pilsonisko sabiedrību šajā procesā valstu, reģionālā un vietējā līmenī.

| 1.9. | EESK atzīst, ka vērienīgo priekšlikumu sekmīgai īstenošanai ir vajadzīgi ievērojami finanšu resursi, un mudina Komisiju sadarbībā ar EIB papildus līdzšinējām finansēšanas iespējām izveidot atsevišķu finanšu instrumentu, lai atbalstītu minēto mērķu sasniegšanu. Ir vajadzīga arī intensīva pētniecība un inovācija, lai izstrādātu un pieņemtu jaunas metodes klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atzīst, ka vērienīgo priekšlikumu sekmīgai īstenošanai ir vajadzīgi ievērojami finanšu resursi, un mudina Komisiju sadarbībā ar EIB papildus līdzšinējām finansēšanas iespējām izveidot atsevišķu finanšu instrumentu, lai atbalstītu minēto mērķu sasniegšanu. Ir vajadzīga arī intensīva pētniecība un inovācija, lai izstrādātu un pieņemtu jaunas metodes klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas Komisija 2016. gada 20. jūlijā iesniedza priekšlikumu regulai par siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam (Kopīgu centienu regula 2030), un priekšlikumu regulai par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā (LULUCF) radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam. Vienlaikus Komisija nāca klajā ar paziņojumu par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju. Šajā atzinumā EESK pauž viedokli par ierosinātajām regulām, savukārt tās viedoklis par paziņojumu par transportu ir izklāstīts citā atzinumā (TEN/609). |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisija 2016. gada 20. jūlijā iesniedza priekšlikumu regulai par siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam (Kopīgu centienu regula 2030), un priekšlikumu regulai par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā (LULUCF) radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam. Vienlaikus Komisija nāca klajā ar paziņojumu par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju. Šajā atzinumā EESK pauž viedokli par ierosinātajām regulām, savukārt tās viedoklis par paziņojumu par transportu ir izklāstīts citā atzinumā (TEN/609).

| 2.2. | Šie priekšlikumi ir daļa no centieniem īstenot ES apņemšanos līdz 2030. gadam samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Saskaņā ar ES panākto vienošanos 2030. gada mērķis paredz par 43 % samazināt emisijas sektoros, uz kuriem attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), un par 30 % citās nozarēs (ārpus ETS) salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. ETS direktīvu patlaban pārskata Eiropas Parlaments un Padome. Par šo pārskatīšanu EESK ir paudusi viedokli atzinumā NAT/675. |
| --- | --- |

2.2.

Šie priekšlikumi ir daļa no centieniem īstenot ES apņemšanos līdz 2030. gadam samazināt savas siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Saskaņā ar ES panākto vienošanos 2030. gada mērķis paredz par 43 % samazināt emisijas sektoros, uz kuriem attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS), un par 30 % citās nozarēs (ārpus ETS) salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. ETS direktīvu patlaban pārskata Eiropas Parlaments un Padome. Par šo pārskatīšanu EESK ir paudusi viedokli atzinumā NAT/675.

| 2.3. | Ierosinātās regulas attiecas uz ETS neaptvertajiem sektoriem un darbībām tādās jomās kā transports, būvniecība, lauksaimniecība un atkritumu apsaimniekošana, kā arī zemes izmantošana un mežsaimniecība. Dalībvalstu emisiju samazināšanas mērķi ir papildinājums pašreizējam Lēmumam par kopīgiem centieniem saistībā ar ES klimata mērķiem 2020. gadam, savukārt zemes izmantošana un mežsaimniecība ES enerģētikas un klimata politikas satvarā ir iekļautas pirmo reizi. Līdz šim tās ir ņemtas vērā Kioto protokola kontekstā. |
| --- | --- |

2.3.

Ierosinātās regulas attiecas uz ETS neaptvertajiem sektoriem un darbībām tādās jomās kā transports, būvniecība, lauksaimniecība un atkritumu apsaimniekošana, kā arī zemes izmantošana un mežsaimniecība. Dalībvalstu emisiju samazināšanas mērķi ir papildinājums pašreizējam Lēmumam par kopīgiem centieniem saistībā ar ES klimata mērķiem 2020. gadam, savukārt zemes izmantošana un mežsaimniecība ES enerģētikas un klimata politikas satvarā ir iekļautas pirmo reizi. Līdz šim tās ir ņemtas vērā Kioto protokola kontekstā.

| 2.4. | Komisija ierosina diferencētus valstu emisiju samazināšanas mērķus, lai ievērotu taisnīguma un izmaksu lietderīguma principus, uz ko aicināja Eiropadome. Atsevišķo dalībvalstu mērķi 2030. gadam sniedzas no 0 % līdz 40 %. Attiecībā uz zemes izmantošanu un mežsaimniecību Komisija ierosina, ka emisijām un piesaistei, ko aprēķina saskaņā ar uzskaites noteikumiem, katrā dalībvalstī jābūt līdzsvarā. |
| --- | --- |

2.4.

Komisija ierosina diferencētus valstu emisiju samazināšanas mērķus, lai ievērotu taisnīguma un izmaksu lietderīguma principus, uz ko aicināja Eiropadome. Atsevišķo dalībvalstu mērķi 2030. gadam sniedzas no 0 % līdz 40 %. Attiecībā uz zemes izmantošanu un mežsaimniecību Komisija ierosina, ka emisijām un piesaistei, ko aprēķina saskaņā ar uzskaites noteikumiem, katrā dalībvalstī jābūt līdzsvarā.

| 2.5. | Komisija arī ierosina turpināt elastīguma sistēmu, kas ļauj iedalītos emisiju apjomus pārskaitīt starp dalībvalstīm un atlikt uz citu laika periodu. Komisija ierosina arī jaunas elastības iespējas, kas ļauj kopīgu centienu sektoram panākt dažus kompromisus ar ETS un LULUCF sektoriem. |
| --- | --- |

2.5.

Komisija arī ierosina turpināt elastīguma sistēmu, kas ļauj iedalītos emisiju apjomus pārskaitīt starp dalībvalstīm un atlikt uz citu laika periodu. Komisija ierosina arī jaunas elastības iespējas, kas ļauj kopīgu centienu sektoram panākt dažus kompromisus ar ETS un LULUCF sektoriem.

| 2.6. | Ierosinātās regulas arī pievēršas siltumnīcefekta gāzu monitoringam un ziņošanai, tostarp uzskaites noteikumiem attiecībā uz zemes izmantošanu un mežsaimniecību. |
| --- | --- |

2.6.

Ierosinātās regulas arī pievēršas siltumnīcefekta gāzu monitoringam un ziņošanai, tostarp uzskaites noteikumiem attiecībā uz zemes izmantošanu un mežsaimniecību.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Kopumā EESK atzinīgi vērtē Komisijas savlaicīgos priekšlikumus, kas paredzēti, lai īstenotu ES apņemšanos līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas visās tautsaimniecības nozarēs un sabiedrības jomās. Tomēr komiteja uzsver, ka vienlaikus ir jāņem vērā globālais ilgtermiņa uzdevums mazināt klimata pārmaiņas. Tas nozīmē, ka politikas virzieniem un pasākumiem ir jābūt saderīgiem ar ilgtermiņa mērķi panākt virzību uz oglekļa emisiju ziņā neitrālu pasauli. |
| --- | --- |

3.1.

Kopumā EESK atzinīgi vērtē Komisijas savlaicīgos priekšlikumus, kas paredzēti, lai īstenotu ES apņemšanos līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas visās tautsaimniecības nozarēs un sabiedrības jomās. Tomēr komiteja uzsver, ka vienlaikus ir jāņem vērā globālais ilgtermiņa uzdevums mazināt klimata pārmaiņas. Tas nozīmē, ka politikas virzieniem un pasākumiem ir jābūt saderīgiem ar ilgtermiņa mērķi panākt virzību uz oglekļa emisiju ziņā neitrālu pasauli.

| 3.2. | Nesen pieņemtajā atzinumā (NAT/690) EESK aicināja Eiropas Savienību censties palielināt savu pozitīvo ietekmi uz klimatu visā pasaulē (“oglekļa plaukstas nospiedums”), nevis pievērsties tikai savu emisiju samazināšanai. Tādēļ 2030. gada klimata politikas kontekstā būtu jāveicina arī klimata risinājumu izstrāde un kopīgu projektu īstenošana ar trešām valstīm, ņemot vērā, ka Parīzes nolīgumā ir atsauce uz jaunu starptautisku sadarbības mehānismu cīņai pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

3.2.

Nesen pieņemtajā atzinumā (NAT/690) EESK aicināja Eiropas Savienību censties palielināt savu pozitīvo ietekmi uz klimatu visā pasaulē (“oglekļa plaukstas nospiedums”), nevis pievērsties tikai savu emisiju samazināšanai. Tādēļ 2030. gada klimata politikas kontekstā būtu jāveicina arī klimata risinājumu izstrāde un kopīgu projektu īstenošana ar trešām valstīm, ņemot vērā, ka Parīzes nolīgumā ir atsauce uz jaunu starptautisku sadarbības mehānismu cīņai pret klimata pārmaiņām.

| 3.3. | Minētajā atzinumā EESK arī aicināja virzīties uz efektīvāku “Klimata savienību”, kurā klimata aspekti būtu cieši integrēti attiecīgajos vienotā tirgus politikas pasākumos. Kopējo emisiju samazināšanas mērķu sadalīšana valstu apakšmērķos var izraisīt virzību uz sadrumstalotību un integrācijas zudumu. Tāpēc EESK aicina Komisiju attiecībā uz ES klimata politiku laikposmam pēc 2030. gada izvērtēt arī iespējas un perspektīvas saskaņotākai Kopienas pieejai ETS neaptvertajos sektoros. |
| --- | --- |

3.3.

Minētajā atzinumā EESK arī aicināja virzīties uz efektīvāku “Klimata savienību”, kurā klimata aspekti būtu cieši integrēti attiecīgajos vienotā tirgus politikas pasākumos. Kopējo emisiju samazināšanas mērķu sadalīšana valstu apakšmērķos var izraisīt virzību uz sadrumstalotību un integrācijas zudumu. Tāpēc EESK aicina Komisiju attiecībā uz ES klimata politiku laikposmam pēc 2030. gada izvērtēt arī iespējas un perspektīvas saskaņotākai Kopienas pieejai ETS neaptvertajos sektoros.

| 3.4. | Pretstatā dalībvalstu kopīgiem centieniem vēl viens iespējamais klimata politikas virziens ir nozaru pieeja. Uz šo pieeju ir balstīts paziņojums par transportu. EESK uzskata, ka ir svarīgi nošķirt ar vienoto tirgu saistītus jautājumus no tiem, kas pēc būtības ir attiecināmi uz valstīm. Vispārīgi runājot, nozaru pieeja ir saderīgāka ar vienoto tirgu, savukārt ar konkrētām valstīm saistīta pieeja ir piemērota tādos jautājumos kā, piemēram, vietējo dabas resursu pārvaldība. Tas it īpaši attiecas uz mežsaimniecības politiku. |
| --- | --- |

3.4.

Pretstatā dalībvalstu kopīgiem centieniem vēl viens iespējamais klimata politikas virziens ir nozaru pieeja. Uz šo pieeju ir balstīts paziņojums par transportu. EESK uzskata, ka ir svarīgi nošķirt ar vienoto tirgu saistītus jautājumus no tiem, kas pēc būtības ir attiecināmi uz valstīm. Vispārīgi runājot, nozaru pieeja ir saderīgāka ar vienoto tirgu, savukārt ar konkrētām valstīm saistīta pieeja ir piemērota tādos jautājumos kā, piemēram, vietējo dabas resursu pārvaldība. Tas it īpaši attiecas uz mežsaimniecības politiku.

| 3.5. | Zemes izmantošanas un mežsaimniecības integrācija 2030. gada satvarā ir nozīmīgs jauns elements ES klimata politikā. EESK uzskata, ka integrācijai jānotiek tādā veidā, kas veicina oglekļa neitralitāti un ilgtspējīgu izaugsmi ilgtermiņā, nevis pievēršoties tikai īstermiņa un vidēja termiņa pasākumiem. |
| --- | --- |

3.5.

Zemes izmantošanas un mežsaimniecības integrācija 2030. gada satvarā ir nozīmīgs jauns elements ES klimata politikā. EESK uzskata, ka integrācijai jānotiek tādā veidā, kas veicina oglekļa neitralitāti un ilgtspējīgu izaugsmi ilgtermiņā, nevis pievēršoties tikai īstermiņa un vidēja termiņa pasākumiem.

| 3.6. | Nepieciešamība samazināt emisijas un palielināt oglekļa dioksīda piesaisti darbojas kā stimuls izmantot biomasu kā izejvielu dažādu veidu bioproduktiem un kā atjaunojamās enerģijas avotu, tostarp ilgtspējīgai bioenerģijai saistībā ar transporta dekarbonizāciju. Ilgtspējīga bioekonomika, t. i., bioloģisko dabas resursu ilgtspējīga izmantošana un apsaimniekošana, tādējādi ir svarīgs elements virzībā uz oglekļa neitralitāti. |
| --- | --- |

3.6.

Nepieciešamība samazināt emisijas un palielināt oglekļa dioksīda piesaisti darbojas kā stimuls izmantot biomasu kā izejvielu dažādu veidu bioproduktiem un kā atjaunojamās enerģijas avotu, tostarp ilgtspējīgai bioenerģijai saistībā ar transporta dekarbonizāciju. Ilgtspējīga bioekonomika, t. i., bioloģisko dabas resursu ilgtspējīga izmantošana un apsaimniekošana, tādējādi ir svarīgs elements virzībā uz oglekļa neitralitāti.

| 3.7. | Meža nozarei var būt svarīga nozīme, lai samazinātu oglekļa dioksīda emisijas, palielinātu atjaunojamo energoresursu izmantošanu un veicinātu ilgtspējīgu patēriņu. Pateicoties ilgtermiņa ieguldījumiem meža apsaimniekošanā, kuru mērķis ir palielināt ilgtspējīgas mežistrādes līmeni nākotnē, ES meža resursi pieaug. Ņemot vērā augošo biomasas izmantojumu, arī nākotnē būs vajadzīga aktīva mežu apsaimniekošana. |
| --- | --- |

3.7.

Meža nozarei var būt svarīga nozīme, lai samazinātu oglekļa dioksīda emisijas, palielinātu atjaunojamo energoresursu izmantošanu un veicinātu ilgtspējīgu patēriņu. Pateicoties ilgtermiņa ieguldījumiem meža apsaimniekošanā, kuru mērķis ir palielināt ilgtspējīgas mežistrādes līmeni nākotnē, ES meža resursi pieaug. Ņemot vērā augošo biomasas izmantojumu, arī nākotnē būs vajadzīga aktīva mežu apsaimniekošana.

| 3.8. | EESK vēlas uzsvērt, ka ES klimata politika nedrīkst noteikt ierobežojumus mežu izmantošanai, ar nosacījumu, ka mežistrāde nepārsniedz meža resursu pieaugumu un tiek ievērota ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakse. Mežu izmantošanas īstermiņa ierobežošana ilgtermiņā radītu oglekļa dioksīda piesaistītāju samazināšanos. |
| --- | --- |

3.8.

EESK vēlas uzsvērt, ka ES klimata politika nedrīkst noteikt ierobežojumus mežu izmantošanai, ar nosacījumu, ka mežistrāde nepārsniedz meža resursu pieaugumu un tiek ievērota ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas prakse. Mežu izmantošanas īstermiņa ierobežošana ilgtermiņā radītu oglekļa dioksīda piesaistītāju samazināšanos.

| 3.9. | Klimata pārmaiņas ir arī cieši saistītas ar pārtikas nodrošinājumu, jo īpaši globālā līmenī. Tāpēc ļoti svarīgi spēt vienlaikus reaģēt uz problēmām gan pārtikas nodrošinājuma, gan klimata pārmaiņu mazināšanas jomā. Audzēšanai izmantojamās zemes ierobežotajai pieejamībai un urbanizācijas spiedienam būtu jāveicina ilgtspējīgs produktivitātes pieaugums, lai Eiropa varētu dot savu ieguldījumu ar pārtikas nodrošinājumu saistīto globālo uzdevumu risināšanā. |
| --- | --- |

3.9.

Klimata pārmaiņas ir arī cieši saistītas ar pārtikas nodrošinājumu, jo īpaši globālā līmenī. Tāpēc ļoti svarīgi spēt vienlaikus reaģēt uz problēmām gan pārtikas nodrošinājuma, gan klimata pārmaiņu mazināšanas jomā. Audzēšanai izmantojamās zemes ierobežotajai pieejamībai un urbanizācijas spiedienam būtu jāveicina ilgtspējīgs produktivitātes pieaugums, lai Eiropa varētu dot savu ieguldījumu ar pārtikas nodrošinājumu saistīto globālo uzdevumu risināšanā.

| 3.10. | Attiecībā uz neto emisijām lauksaimniecības nozarē EESK atgādina par tikpat vērienīgo priekšlikumu attiecībā uz valstīm noteiktajām maksimāli pieļaujamajām emisijām (NEC) un aicina nodrošināt saskaņotību un izvairīties no pārklāšanās dažādo tiesību aktu izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

3.10.

Attiecībā uz neto emisijām lauksaimniecības nozarē EESK atgādina par tikpat vērienīgo priekšlikumu attiecībā uz valstīm noteiktajām maksimāli pieļaujamajām emisijām (NEC) un aicina nodrošināt saskaņotību un izvairīties no pārklāšanās dažādo tiesību aktu izstrādē un īstenošanā.

4.   Īpašas piezīmes par Kopīgo centienu priekšlikumu

| 4.1. | Komisija ir atsaukusies uz Eiropadomes aicinājumu priekšlikumā ņemt vērā taisnīguma un izmaksu lietderības principu. EESK pilnībā piekrīt viedoklim, ka atšķirības starp dalībvalstīm ir jāņem vērā, lai nodrošinātu gan taisnīgumu, gan izmaksu lietderību. Tas attiecas uz valstu īpatnību un sākuma pozīciju atšķirībām, kā arī emisiju samazināšanas ekonomisko un sociālo potenciālu. |
| --- | --- |

4.1.

Komisija ir atsaukusies uz Eiropadomes aicinājumu priekšlikumā ņemt vērā taisnīguma un izmaksu lietderības principu. EESK pilnībā piekrīt viedoklim, ka atšķirības starp dalībvalstīm ir jāņem vērā, lai nodrošinātu gan taisnīgumu, gan izmaksu lietderību. Tas attiecas uz valstu īpatnību un sākuma pozīciju atšķirībām, kā arī emisiju samazināšanas ekonomisko un sociālo potenciālu.

| 4.2. | EESK tomēr vērš uzmanību uz to, ka ierosinātā pieeja nesola visefektīvāko rezultātu ES līmenī, jo taisnīgums un izmaksu lietderība tiek aplūkoti atsevišķi viens no otra. Lai taisnīgi panāktu izmaksu faktisku lietderību, aprēķinos būtu vienlaikus jāietver abi aspekti un visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.2.

EESK tomēr vērš uzmanību uz to, ka ierosinātā pieeja nesola visefektīvāko rezultātu ES līmenī, jo taisnīgums un izmaksu lietderība tiek aplūkoti atsevišķi viens no otra. Lai taisnīgi panāktu izmaksu faktisku lietderību, aprēķinos būtu vienlaikus jāietver abi aspekti un visās dalībvalstīs.

| 4.3. | Ideālā gadījumā izmaksu ziņā vislietderīgākais risinājums tiktu rasts, aprēķinot emisiju samazināšanas izmaksu līknes katrā valstī un nosakot mērķus atkarībā no punkta, kurā robežizmaksas attiecībā pret IKP ir vienādas. Tas arī novērstu iespējamo problēmu saistībā ar pārmērīgu iedalīšanu. Otra iespēja būtu noteikt vienādus relatīvos mērķus katrai valstij un pēc tam izmantot elastības mehānismus, lai rastu labāko risinājumu. |
| --- | --- |

4.3.

Ideālā gadījumā izmaksu ziņā vislietderīgākais risinājums tiktu rasts, aprēķinot emisiju samazināšanas izmaksu līknes katrā valstī un nosakot mērķus atkarībā no punkta, kurā robežizmaksas attiecībā pret IKP ir vienādas. Tas arī novērstu iespējamo problēmu saistībā ar pārmērīgu iedalīšanu. Otra iespēja būtu noteikt vienādus relatīvos mērķus katrai valstij un pēc tam izmantot elastības mehānismus, lai rastu labāko risinājumu.

| 4.4. | Attiecībā uz kopīgu centienu rezultātu EESK norāda, ka to ir grūti pārbaudīt. Tādēļ EESK uzsver, ka, iepazīstinot ar aprēķinos izmantotajiem datiem un pieņēmumiem, kā arī izmantoto metodoloģiju, ir svarīgi nodrošināt pārredzamību. |
| --- | --- |

4.4.

Attiecībā uz kopīgu centienu rezultātu EESK norāda, ka to ir grūti pārbaudīt. Tādēļ EESK uzsver, ka, iepazīstinot ar aprēķinos izmantotajiem datiem un pieņēmumiem, kā arī izmantoto metodoloģiju, ir svarīgi nodrošināt pārredzamību.

| 4.5. | EESK uzskata: lai palielinātu prognozējamību, ir svarīgi ņemt vērā Brexit iespējamo ietekmi uz kopīgiem centieniem un tai sagatavoties. No otras puses, nodomu piedalīties ES kopīgajā rīcībā ir paudušas Norvēģija un Islande, kas var ietekmēt arī kopīgo centienu īstenošanu. |
| --- | --- |

4.5.

EESK uzskata: lai palielinātu prognozējamību, ir svarīgi ņemt vērā Brexit iespējamo ietekmi uz kopīgiem centieniem un tai sagatavoties. No otras puses, nodomu piedalīties ES kopīgajā rīcībā ir paudušas Norvēģija un Islande, kas var ietekmēt arī kopīgo centienu īstenošanu.

| 4.6. | Ņemot vērā neizbēgamās nepilnības kopīgajos centienos, ir svarīgi ieviest elastības mehānismus un noteikumus, lai nodrošinātu maksimālu ieguvumu efektivitātes ziņā. Būtu jāizpēta jauni veidi, kā veicināt elastību starp nozarēm. Turklāt ir nepieciešama efektīva un pārredzama sistēma, lai uzraudzītu elastības rezultātus. |
| --- | --- |

4.6.

Ņemot vērā neizbēgamās nepilnības kopīgajos centienos, ir svarīgi ieviest elastības mehānismus un noteikumus, lai nodrošinātu maksimālu ieguvumu efektivitātes ziņā. Būtu jāizpēta jauni veidi, kā veicināt elastību starp nozarēm. Turklāt ir nepieciešama efektīva un pārredzama sistēma, lai uzraudzītu elastības rezultātus.

| 4.7. | Elastība, ko nodrošina iespēja gada emisiju kvotas tirgot starp dalībvalstīm un īstenot pasākumus citā valstī, sekmē gan izmaksu lietderību, gan taisnīgumu. Ir nepieciešama arī iespēja pārskaitīt iedalītos emisiju apjomus uz citu laika periodu, un tā būtu mazāk jāierobežo, jo praksē emisijas samazināšanas pasākumi neveido lineāru trajektoriju no gada uz gadu. |
| --- | --- |

4.7.

Elastība, ko nodrošina iespēja gada emisiju kvotas tirgot starp dalībvalstīm un īstenot pasākumus citā valstī, sekmē gan izmaksu lietderību, gan taisnīgumu. Ir nepieciešama arī iespēja pārskaitīt iedalītos emisiju apjomus uz citu laika periodu, un tā būtu mazāk jāierobežo, jo praksē emisijas samazināšanas pasākumi neveido lineāru trajektoriju no gada uz gadu.

| 4.8. | Komisijas priekšlikums par iespēju izmantot emisiju kvotas no ETS sektora, lai kompensētu citu sektoru emisijas, ir vērtējams atzinīgi, jo tā mērķis ir arī optimizēt emisiju samazināšanu. Vienlaikus jāatzīst, ka emisijas kvotu atcelšana vienā valstī ietekmē arī citas valstis, ņemot vērā, ka tā ir ES mēroga sistēma emisiju kvotu tirdzniecībai. |
| --- | --- |

4.8.

Komisijas priekšlikums par iespēju izmantot emisiju kvotas no ETS sektora, lai kompensētu citu sektoru emisijas, ir vērtējams atzinīgi, jo tā mērķis ir arī optimizēt emisiju samazināšanu. Vienlaikus jāatzīst, ka emisijas kvotu atcelšana vienā valstī ietekmē arī citas valstis, ņemot vērā, ka tā ir ES mēroga sistēma emisiju kvotu tirdzniecībai.

| 4.9. | EESK atzinīgi vērtē iespēju izmantot oglekļa piesaisti un emisiju samazināšanu LULUCF sektorā, lai kompensētu emisijas citos sektoros. Mežu apsaimniekošanas iespējamā iekļaušana elastības mehānismos jāveido tā, lai stimulētu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un mežu pieaugumu un nekavētu izmantot mežu resursus kā bioekonomikas izejmateriālu. |
| --- | --- |

4.9.

EESK atzinīgi vērtē iespēju izmantot oglekļa piesaisti un emisiju samazināšanu LULUCF sektorā, lai kompensētu emisijas citos sektoros. Mežu apsaimniekošanas iespējamā iekļaušana elastības mehānismos jāveido tā, lai stimulētu mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un mežu pieaugumu un nekavētu izmantot mežu resursus kā bioekonomikas izejmateriālu.

5.   Īpašas piezīmes par LULUCF priekšlikumu

| 5.1. | Ņemot vērā lauksaimniecības un mežsaimniecības nozīmi, ES klimata politikā jāpiemēro holistiska pieeja. Papildus klimata pārmaiņu mazināšanai lauksaimniecībai un mežsaimniecībai ir arī jāpielāgojas klimata pārmaiņām, jo tās ir nozares, ko visvairāk skar nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi. Šā iemesla dēļ ir jāveicina tādi klimata aizsardzības pasākumi, kuriem būtu vismazākā negatīvā ietekme uz ražošanu. Kā minēts Komisijas priekšlikumā, ir svarīgi ņemt vērā ES pozīciju pasaules arēnā un Parīzes nolīguma rezultātu globālo izvērtējumu, jo īpaši tādos aspektos kā ekoloģiskā integritāte un oglekļa emisijas pārvirzes iespējamā negatīvā ietekme. |
| --- | --- |

5.1.

Ņemot vērā lauksaimniecības un mežsaimniecības nozīmi, ES klimata politikā jāpiemēro holistiska pieeja. Papildus klimata pārmaiņu mazināšanai lauksaimniecībai un mežsaimniecībai ir arī jāpielāgojas klimata pārmaiņām, jo tās ir nozares, ko visvairāk skar nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi. Šā iemesla dēļ ir jāveicina tādi klimata aizsardzības pasākumi, kuriem būtu vismazākā negatīvā ietekme uz ražošanu. Kā minēts Komisijas priekšlikumā, ir svarīgi ņemt vērā ES pozīciju pasaules arēnā un Parīzes nolīguma rezultātu globālo izvērtējumu, jo īpaši tādos aspektos kā ekoloģiskā integritāte un oglekļa emisijas pārvirzes iespējamā negatīvā ietekme.

| 5.2. | Saskaņā ar Parīzes nolīgumu šā gadsimta otrajā pusē būtu jāpanāk līdzsvars starp siltumnīcefekta gāzu emisijām, ko no dažādiem avotiem izraisa cilvēka darbība, un piesaisti piesaistītājos, piemēram, mežos. Tāpēc ir būtiski saglabāt mežu kā oglekļa dioksīda piesaistītāju funkciju un izvairīties no oglekļa piesātinājuma novecojošos mežos. |
| --- | --- |

5.2.

Saskaņā ar Parīzes nolīgumu šā gadsimta otrajā pusē būtu jāpanāk līdzsvars starp siltumnīcefekta gāzu emisijām, ko no dažādiem avotiem izraisa cilvēka darbība, un piesaisti piesaistītājos, piemēram, mežos. Tāpēc ir būtiski saglabāt mežu kā oglekļa dioksīda piesaistītāju funkciju un izvairīties no oglekļa piesātinājuma novecojošos mežos.

| 5.3. | Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana kopā ar koksnes kā izejvielas izmantošanu produktiem un fosilā kurināmā aizstāšana ar bioenerģiju ir efektīvs līdzeklis oglekļa līdzsvara kontrolei. Lai neapdraudētu vides integritāti, fosilā kurināmā emisijas no citiem sektoriem nevajadzētu kompensēt ar oglekļa dioksīdu piesaistošajiem mežiem veidā, kas samazinātu koksnes pieejamību bioekonomikas vajadzībām. |
| --- | --- |

5.3.

Ilgtspējīga mežu apsaimniekošana kopā ar koksnes kā izejvielas izmantošanu produktiem un fosilā kurināmā aizstāšana ar bioenerģiju ir efektīvs līdzeklis oglekļa līdzsvara kontrolei. Lai neapdraudētu vides integritāti, fosilā kurināmā emisijas no citiem sektoriem nevajadzētu kompensēt ar oglekļa dioksīdu piesaistošajiem mežiem veidā, kas samazinātu koksnes pieejamību bioekonomikas vajadzībām.

| 5.4. | Oglekļa dioksīdu piesaistošo mežu apsaimniekošana ir ne tikai jautājums par mežu klātajām platībām, bet pirmkārt un galvenokārt par mežu pastiprinātu pieaugumu, izmantojot aktīvu meža apsaimniekošanu un koksnes produktu pastiprinātu lietošanu. Tādēļ EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai LULUCF tiktu iekļauti nocirstas koksnes produkti (NKP), un dalībvalstīm vajadzētu pilnībā izmantot nocirstas koksnes produktu potenciālu oglekļa uzglabāšanā un šā procesa sniegtās priekšrocības. Turklāt vajadzētu būt iespējai atļaut, ka atmežošanas izraisītās emisijas kompensē ar lielākiem mežu resursiem, kas iegūti ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas rezultātā. |
| --- | --- |

5.4.

Oglekļa dioksīdu piesaistošo mežu apsaimniekošana ir ne tikai jautājums par mežu klātajām platībām, bet pirmkārt un galvenokārt par mežu pastiprinātu pieaugumu, izmantojot aktīvu meža apsaimniekošanu un koksnes produktu pastiprinātu lietošanu. Tādēļ EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai LULUCF tiktu iekļauti nocirstas koksnes produkti (NKP), un dalībvalstīm vajadzētu pilnībā izmantot nocirstas koksnes produktu potenciālu oglekļa uzglabāšanā un šā procesa sniegtās priekšrocības. Turklāt vajadzētu būt iespējai atļaut, ka atmežošanas izraisītās emisijas kompensē ar lielākiem mežu resursiem, kas iegūti ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas rezultātā.

| 5.5. | Lai izmantotu ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas nozīmīgo potenciālu (1) klimata pārmaiņu mazināšanai, EESK aicina Komisiju intensīvi pievērsties mežu apsaimniekošanas uzskaites noteikumu izstrādāšanai. Šajos noteikumos jāatspoguļo mežu faktiskais pieaugums un oglekļa dioksīda piesaistes rādītāji, lai izvairītos no pašreizējo noteikumu radītās problēmas, proti, ka dažos gadījumos faktiskie oglekļa dioksīda piesaistītāji ir definēti kā emisiju avoti. |
| --- | --- |

5.5.

Lai izmantotu ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas nozīmīgo potenciālu (1) klimata pārmaiņu mazināšanai, EESK aicina Komisiju intensīvi pievērsties mežu apsaimniekošanas uzskaites noteikumu izstrādāšanai. Šajos noteikumos jāatspoguļo mežu faktiskais pieaugums un oglekļa dioksīda piesaistes rādītāji, lai izvairītos no pašreizējo noteikumu radītās problēmas, proti, ka dažos gadījumos faktiskie oglekļa dioksīda piesaistītāji ir definēti kā emisiju avoti.

| 5.6. | Ierosinātie uzskaites noteikumi par meža atsauces vērtībām ir sarežģītāki nekā iepriekš un pietiekami neveicina mežu pieaugumu vai bioekonomiku. EESK ierosina, ka tā vietā, lai noteiktu pārāk detalizētus kritērijus, dalībvalstīm būtu jānosaka valsts atsauces vērtības attiecībā uz mežiem saskaņā ar meža resursu plānoto izmantošanu, vienlaikus nodrošinot, ka ikgadējā mežizstrāde ilgtermiņā nepārsniedz ikgadējo pieaugumu. |
| --- | --- |

5.6.

Ierosinātie uzskaites noteikumi par meža atsauces vērtībām ir sarežģītāki nekā iepriekš un pietiekami neveicina mežu pieaugumu vai bioekonomiku. EESK ierosina, ka tā vietā, lai noteiktu pārāk detalizētus kritērijus, dalībvalstīm būtu jānosaka valsts atsauces vērtības attiecībā uz mežiem saskaņā ar meža resursu plānoto izmantošanu, vienlaikus nodrošinot, ka ikgadējā mežizstrāde ilgtermiņā nepārsniedz ikgadējo pieaugumu.

| 5.7. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas norādi par to, ka, lai izvairītos no emisiju dubultas uzskaites, biomasas izmantošana enerģētikas nozarē ir uzskatāma par oglekļa emisiju ziņā neitrālu, kā minēts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) pamatnostādnēs. Turklāt jānovērš jebkāda cita emisiju dubulta uzskaite. |
| --- | --- |

5.7.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas norādi par to, ka, lai izvairītos no emisiju dubultas uzskaites, biomasas izmantošana enerģētikas nozarē ir uzskatāma par oglekļa emisiju ziņā neitrālu, kā minēts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) pamatnostādnēs. Turklāt jānovērš jebkāda cita emisiju dubulta uzskaite.

| 5.8. | EESK aicina Komisiju censties racionalizēt globālās uzskaites noteikumus attiecībā uz LULUCF. Lai šajā procesā mudinātu iesaistīties citas valstis, noteikumiem vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršiem. Starptautiskā līmenī ES būtu jāsniedz ieguldījums ar savām zināšanām par meža resursu inventarizācijas un monitoringa metodēm, un jo īpaši jāattīsta precīza ES satelītu sistēma, kas spēj nodrošināt aktuālus globālos datus. |
| --- | --- |

5.8.

EESK aicina Komisiju censties racionalizēt globālās uzskaites noteikumus attiecībā uz LULUCF. Lai šajā procesā mudinātu iesaistīties citas valstis, noteikumiem vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršiem. Starptautiskā līmenī ES būtu jāsniedz ieguldījums ar savām zināšanām par meža resursu inventarizācijas un monitoringa metodēm, un jo īpaši jāattīsta precīza ES satelītu sistēma, kas spēj nodrošināt aktuālus globālos datus.

| 5.9. | Tāpat kā mežu apsaimniekošana, arī aramzemes un zālāju aktīva apsaimniekošana palīdz cīnīties pret klimata pārmaiņām, vienlaikus sekmējot pārtikas nodrošinājumu pasaulē. Aramzemes un zālāju labāka apsaimniekošana, kas ietver augsnes auglības uzlabošanu, ražas novākšanu un stādījumu atjaunošanu, palielina oglekļa piesaisti, un tāpēc šiem procesiem ir jāvelta pienācīga uzmanība. Biomasas ražošanas ierobežošana ilgtermiņā novestu pie samazinātas fotosintēzes un tādējādi mazinātu siltumnīcefekta gāzu piesaisti no atmosfēras. Būtu jāņem vērā arī organisko augšņu īpatnības un iespējas tajās turpināt lauksaimniecisko darbību. |
| --- | --- |

5.9.

Tāpat kā mežu apsaimniekošana, arī aramzemes un zālāju aktīva apsaimniekošana palīdz cīnīties pret klimata pārmaiņām, vienlaikus sekmējot pārtikas nodrošinājumu pasaulē. Aramzemes un zālāju labāka apsaimniekošana, kas ietver augsnes auglības uzlabošanu, ražas novākšanu un stādījumu atjaunošanu, palielina oglekļa piesaisti, un tāpēc šiem procesiem ir jāvelta pienācīga uzmanība. Biomasas ražošanas ierobežošana ilgtermiņā novestu pie samazinātas fotosintēzes un tādējādi mazinātu siltumnīcefekta gāzu piesaisti no atmosfēras. Būtu jāņem vērā arī organisko augšņu īpatnības un iespējas tajās turpināt lauksaimniecisko darbību.

| 5.10. | Lai pilnībā izmantotu aramzemes un zālāju apsaimniekošanas ievērojamo potenciālu augsnes oglekļa dioksīda piesaistīšanā un norādītu uz iespējamajiem uzlabojumiem šajā jomā, EESK aicina veikt izpēti un izstrādāt uzskaites noteikumus attiecībā uz biomasu, kas saistīta ar viengadīgiem un daudzgadīgiem nekoksnes augiem. Augsnes dinamiskas apsaimniekošanas pieeja, kas koncentrējas uz augsnes funkciju optimizāciju, ņemot vērā vietējos apstākļus, dotu labumu ne tikai klimatam un videi, bet arī veicinātu lauksaimniecības nozares – it īpaši nelielu ģimenes lauksaimniecības uzņēmumu – ekonomisko un sociālo ilgtspēju. |
| --- | --- |

5.10.

Lai pilnībā izmantotu aramzemes un zālāju apsaimniekošanas ievērojamo potenciālu augsnes oglekļa dioksīda piesaistīšanā un norādītu uz iespējamajiem uzlabojumiem šajā jomā, EESK aicina veikt izpēti un izstrādāt uzskaites noteikumus attiecībā uz biomasu, kas saistīta ar viengadīgiem un daudzgadīgiem nekoksnes augiem. Augsnes dinamiskas apsaimniekošanas pieeja, kas koncentrējas uz augsnes funkciju optimizāciju, ņemot vērā vietējos apstākļus, dotu labumu ne tikai klimatam un videi, bet arī veicinātu lauksaimniecības nozares – it īpaši nelielu ģimenes lauksaimniecības uzņēmumu – ekonomisko un sociālo ilgtspēju.

| 5.11. | Kopumā panākumi Parīzē tika gūti, izmantojot augšupēju pieeju, proti, izvirzīt valstu mērķus, kuru pamatā ir atsevišķās valstīs pastāvošās priekšrocības un iespējas. EESK arī atzīst dalībvalstu atšķirības LULUCF sektorā. Tādējādi saskaņā ar subsidiaritātes principu politikas pasākumi atbilstoši situācijai būtu jāpielāgo valstu līmenī, un LULUCF būtu jāsaglabā kā atsevišķs klimata politikas pīlārs. |
| --- | --- |

5.11.

Kopumā panākumi Parīzē tika gūti, izmantojot augšupēju pieeju, proti, izvirzīt valstu mērķus, kuru pamatā ir atsevišķās valstīs pastāvošās priekšrocības un iespējas. EESK arī atzīst dalībvalstu atšķirības LULUCF sektorā. Tādējādi saskaņā ar subsidiaritātes principu politikas pasākumi atbilstoši situācijai būtu jāpielāgo valstu līmenī, un LULUCF būtu jāsaglabā kā atsevišķs klimata politikas pīlārs.

| 5.12. | EESK aicina dalībvalstis izstrādāt vērienīgas politikas klimata pārmaiņu mazināšanai LULUCF sektorā, vienlaikus veidojot ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ilgtspējīgu zemes izmantošanu un mežsaimniecību un jo īpaši iesaistot pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus valstu, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

5.12.

EESK aicina dalībvalstis izstrādāt vērienīgas politikas klimata pārmaiņu mazināšanai LULUCF sektorā, vienlaikus veidojot ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz ilgtspējīgu zemes izmantošanu un mežsaimniecību un jo īpaši iesaistot pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus valstu, reģionālā un vietējā līmenī.

| 5.13. | Lai vērienīgus priekšlikumus īstenotu praksē, ir nepieciešami ievērojami finanšu resursi. Tāpēc EESK aicina Komisiju sadarbībā ar EIB papildus līdzšinējām finansēšanas iespējām izveidot atsevišķu finanšu instrumentu, lai atbalstītu šo mērķu sasniegšanu. Turklāt ir skaidrs, ka ir vajadzīgi ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, lai izstrādātu jaunas metodes klimata pārmaiņu mazināšanai. |
| --- | --- |

5.13.

Lai vērienīgus priekšlikumus īstenotu praksē, ir nepieciešami ievērojami finanšu resursi. Tāpēc EESK aicina Komisiju sadarbībā ar EIB papildus līdzšinējām finansēšanas iespējām izveidot atsevišķu finanšu instrumentu, lai atbalstītu šo mērķu sasniegšanu. Turklāt ir skaidrs, ka ir vajadzīgi ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, lai izstrādātu jaunas metodes klimata pārmaiņu mazināšanai.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Nabuurs et al. 2015. “A new role for forests and the forest sector in the EU post-2020 climate targets”.

1

Nabuurs et al

“A new role for forests and the forest sector in the EU post-2020 climate target

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/109 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/109

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 676/2007 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008”

(COM(2016) 493 final – 2016/0238 (COD))

(2017/C 075/18)

| Ziņotājs: | Thomas McDONOGH |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Thomas McDONOGH

| Apspriešanās | Parlaments, 12.9.2016.
  Padome, 26.9.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants |
| Biroja lēmums | 20.9.2016. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 24.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 211/1/3 |

Apspriešanās

Parlaments, 12.9.2016.

Padome, 26.9.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts un 304. pants

Biroja lēmums

20.9.2016.

Atbildīgā specializētā nodaļa

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

24.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

211/1/3

1.   Vispārīgas un īpašas piezīmes un ieteikumi

| 1.1. | Kopējā zivsaimniecības politika tika izveidota 20. gadsimta sešdesmitajos un septiņdesmitajos gados, un tā ir pastāvīgi jāpārskata. Komiteja atzinīgi vērtē šo politikas atjaunināšanas procesu, kura mērķis ir iet kopsolī ar tehnoloģiskajām pārmaiņām, lai uzlabotu zivju krājumu saglabāšanu un aizsardzību. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus, no kuriem daudzi ir paredzēti Darba grupas dziļūdens krājumu izvērtēšanai Ziemeļjūrā un Skagerakā (WGNSSK) 2016. gada ziņojumā (1). Tie palīdzēs atjaunināt Eiropas tiesību aktus zivsaimniecības jomā un aizsargāt ļoti vērtīgu nozari. |
| --- | --- |

1.1.

Kopējā zivsaimniecības politika tika izveidota 20. gadsimta sešdesmitajos un septiņdesmitajos gados, un tā ir pastāvīgi jāpārskata. Komiteja atzinīgi vērtē šo politikas atjaunināšanas procesu, kura mērķis ir iet kopsolī ar tehnoloģiskajām pārmaiņām, lai uzlabotu zivju krājumu saglabāšanu un aizsardzību. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus, no kuriem daudzi ir paredzēti Darba grupas dziļūdens krājumu izvērtēšanai Ziemeļjūrā un Skagerakā (WGNSSK) 2016. gada ziņojumā (1). Tie palīdzēs atjaunināt Eiropas tiesību aktus zivsaimniecības jomā un aizsargāt ļoti vērtīgu nozari.

| 1.2. | Ziemeļjūras un tai blakus esošo apgabalu zvejniecība ir ļoti sarežģīta – tajā iesaistīti vismaz septiņu piekrastes dalībvalstu, kā arī Norvēģijas kuģi, un tajā izmanto daudzveidīgus zvejas rīkus, ar kuriem specializētajā zvejā iegūst dažnedažādu sugu zivis, gliemenes un vēžveidīgos. Galvenā problēma ir tā, ka no daudziem svarīgākajiem bentiskajiem krājumiem (t. i., uz grunts vai tās tuvumā dzīvojošu zivju krājumiem) nozveju gūst jauktu sugu zvejniecībā. Praksē tas nozīmē, ka ikreiz, kad kuģis izceļ zvejas rīkus, tajos esošā nozveja ir dažādu sugu maisījums. Šā maisījuma sastāvs mainās atkarībā no izmantotā zvejas rīka un no izmantošanas laika un vietas. |
| --- | --- |

1.2.

Ziemeļjūras un tai blakus esošo apgabalu zvejniecība ir ļoti sarežģīta – tajā iesaistīti vismaz septiņu piekrastes dalībvalstu, kā arī Norvēģijas kuģi, un tajā izmanto daudzveidīgus zvejas rīkus, ar kuriem specializētajā zvejā iegūst dažnedažādu sugu zivis, gliemenes un vēžveidīgos. Galvenā problēma ir tā, ka no daudziem svarīgākajiem bentiskajiem krājumiem (t. i., uz grunts vai tās tuvumā dzīvojošu zivju krājumiem) nozveju gūst jauktu sugu zvejniecībā. Praksē tas nozīmē, ka ikreiz, kad kuģis izceļ zvejas rīkus, tajos esošā nozveja ir dažādu sugu maisījums. Šā maisījuma sastāvs mainās atkarībā no izmantotā zvejas rīka un no izmantošanas laika un vietas.

| 1.3. | Ja kuģis zvejo no krājuma, kam noteikta kopējā pieļaujamā nozveja (KPN), tas nozīmē, ka tam būtu jāpārtrauc zvejot, tiklīdz kuģim pieejamā šā krājuma kvota ir pilnībā apgūta. Kamēr vēl nebija pieņemta pamatregula (2), pēc kādas sugas kvotas pilnīgas apguves kuģiem zveja nebija jāpārtrauc. Gluži pretēji, tie varēja turpināt zvejot citas mērķsugas un tādējādi turpināt zvejot arī tās zivis, kuru kvotas jau bija apgūtas, pat ja šādu nozveju nevarēja likumīgi izkraut. Šādu kvotu pārsniedzošu nozveju nācās izmest atpakaļ jūrā. Pēc tam, kad minētā krājuma kvota ir pilnībā apgūta, šī situācija bloķē [kuģa] iespējas turpināt zvejot no citiem krājumiem. Tāpēc KPN noteikšanā būtu vēlams ņemt vērā to, ka no dažiem krājumiem nozveju gūst jauktu sugu zvejniecībā. Šādai pieejai vajadzētu nest priekšrocības gan attiecībā uz zivju krājumu saglabāšanu, gan attiecībā uz to izmantošanu. Šajā priekšlikumā ir ievērota iepriekš izklāstītā pieeja. |
| --- | --- |

1.3.

Ja kuģis zvejo no krājuma, kam noteikta kopējā pieļaujamā nozveja (KPN), tas nozīmē, ka tam būtu jāpārtrauc zvejot, tiklīdz kuģim pieejamā šā krājuma kvota ir pilnībā apgūta. Kamēr vēl nebija pieņemta pamatregula (2), pēc kādas sugas kvotas pilnīgas apguves kuģiem zveja nebija jāpārtrauc. Gluži pretēji, tie varēja turpināt zvejot citas mērķsugas un tādējādi turpināt zvejot arī tās zivis, kuru kvotas jau bija apgūtas, pat ja šādu nozveju nevarēja likumīgi izkraut. Šādu kvotu pārsniedzošu nozveju nācās izmest atpakaļ jūrā. Pēc tam, kad minētā krājuma kvota ir pilnībā apgūta, šī situācija bloķē [kuģa] iespējas turpināt zvejot no citiem krājumiem. Tāpēc KPN noteikšanā būtu vēlams ņemt vērā to, ka no dažiem krājumiem nozveju gūst jauktu sugu zvejniecībā. Šādai pieejai vajadzētu nest priekšrocības gan attiecībā uz zivju krājumu saglabāšanu, gan attiecībā uz to izmantošanu. Šajā priekšlikumā ir ievērota iepriekš izklāstītā pieeja.

| 1.4. | Pamatregulas mērķis ir efektīvāk nekā ar iepriekšējiem tiesību aktiem atrisināt problēmas, kas saistītas ar pārzveju un zivju izmetumiem. Tāpēc būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu negatīvu ekonomisko un sociālo ietekmi uz zvejniecības nozari. Pirmais solis ceļā uz šādu adaptīvu pārvaldību būtu visu attiecīgo krājumu iekļaušana vienā pārvaldības plānā. Tajā katram krājumam, kad vien iespējams, būtu noteikts zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazons, kuru izmantotu par pamatu, nosakot minēto krājumu ikgadējo KPN. |
| --- | --- |

1.4.

Pamatregulas mērķis ir efektīvāk nekā ar iepriekšējiem tiesību aktiem atrisināt problēmas, kas saistītas ar pārzveju un zivju izmetumiem. Tāpēc būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu negatīvu ekonomisko un sociālo ietekmi uz zvejniecības nozari. Pirmais solis ceļā uz šādu adaptīvu pārvaldību būtu visu attiecīgo krājumu iekļaušana vienā pārvaldības plānā. Tajā katram krājumam, kad vien iespējams, būtu noteikts zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu diapazons, kuru izmantotu par pamatu, nosakot minēto krājumu ikgadējo KPN.

2.   Citas piezīmes un ieteikumi

| 2.1. | Būtu jāizveido neatkarīga komisija valstu kvotu pārskatīšanai. Tomēr zivju krājumu atjaunošana ir atkarīga ne tikai no zvejas izraisītās zivju mirstības, bet arī no citiem faktoriem, piemēram, klimata pārmaiņām. Jebkādai virzībai uz ilgtspējīgu zvejniecību ir nepieciešama zvejas kuģu un zvejas rīku pielāgošana (kas ir dārga), pamatoti zinātniskie dati un pastāvīgi pasākumi zvejnieku apmācībai un informētības palielināšanai. Ir jāpievērš uzmanība zvejniecības sociālajam aspektam, jo mazie zvejnieki tiek izstumti no uzņēmējdarbības. Prioritāte ir saglabāt esošās darbvietas daudzu ES piekrastes reģionu kopienās, kuras ir atkarīgas no zvejniecības. |
| --- | --- |

2.1.

Būtu jāizveido neatkarīga komisija valstu kvotu pārskatīšanai. Tomēr zivju krājumu atjaunošana ir atkarīga ne tikai no zvejas izraisītās zivju mirstības, bet arī no citiem faktoriem, piemēram, klimata pārmaiņām. Jebkādai virzībai uz ilgtspējīgu zvejniecību ir nepieciešama zvejas kuģu un zvejas rīku pielāgošana (kas ir dārga), pamatoti zinātniskie dati un pastāvīgi pasākumi zvejnieku apmācībai un informētības palielināšanai. Ir jāpievērš uzmanība zvejniecības sociālajam aspektam, jo mazie zvejnieki tiek izstumti no uzņēmējdarbības. Prioritāte ir saglabāt esošās darbvietas daudzu ES piekrastes reģionu kopienās, kuras ir atkarīgas no zvejniecības.

| 2.2. | Ir jāveic papildu izpēte par zivju audzēšanas ietekmi uz savvaļas krājumiem. Savvaļas lašus apdraud izmiršana – galvenokārt pārzvejas un nepietiekama regulējuma dēļ, savukārt zivju audzētavu ietekme uz savvaļas lašiem ir nezināms lielums. Ar pienācīgas tirgvedības palīdzību savvaļas lašiem vajadzētu sasniegt ievērojami augstāku cenu nekā saimniecībās audzētiem lašiem. Sporta zveja ir nozīmīgs ieguldījums attālāko reģionu ekonomikā: tiek lēsts, ka katrs nozvejotais savvaļas lasis dod vidēji EUR 1 200 ieguldījumu vietējā ekonomikā, nodrošinot atalgojumu zvejas instruktoriem, ienākumus saistībā ar izmitināšanu, transportu u. c. |
| --- | --- |

2.2.

Ir jāveic papildu izpēte par zivju audzēšanas ietekmi uz savvaļas krājumiem. Savvaļas lašus apdraud izmiršana – galvenokārt pārzvejas un nepietiekama regulējuma dēļ, savukārt zivju audzētavu ietekme uz savvaļas lašiem ir nezināms lielums. Ar pienācīgas tirgvedības palīdzību savvaļas lašiem vajadzētu sasniegt ievērojami augstāku cenu nekā saimniecībās audzētiem lašiem. Sporta zveja ir nozīmīgs ieguldījums attālāko reģionu ekonomikā: tiek lēsts, ka katrs nozvejotais savvaļas lasis dod vidēji EUR 1 200 ieguldījumu vietējā ekonomikā, nodrošinot atalgojumu zvejas instruktoriem, ienākumus saistībā ar izmitināšanu, transportu u. c.

| 2.3. | Ir jāveic pasākumi, lai apturētu lejupslīdi zušu zvejas jomā. Zivju mazuļu nozvejas problēma būtu jārisina, palielinot minimālo tīklu linuma acs izmēru. Būtu jānosaka ierobežojumi attiecībā uz monošķiedras tīkliem. |
| --- | --- |

2.3.

Ir jāveic pasākumi, lai apturētu lejupslīdi zušu zvejas jomā. Zivju mazuļu nozvejas problēma būtu jārisina, palielinot minimālo tīklu linuma acs izmēru. Būtu jānosaka ierobežojumi attiecībā uz monošķiedras tīkliem.

| 2.4. | Būtu jāpalielina soda sankcijas par zvejas noteikumu pārkāpumiem. Jāveic stingri pasākumi pret nelegālo imigrantu nodarbinātību zvejas kuģos, kur daudzi pat nesaņem darba samaksu un faktiski atrodas nebrīvē, jo viņu pases ir atņemtas (ir zināmi fakti par šādu situāciju attiecībā uz cilvēkiem no Centrālamerikas). Dzīves un darba apstākļiem jūrā ir jāatbilst visaugstākajiem ES standartiem. Tas attiecas arī uz trešo valstu darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

2.4.

Būtu jāpalielina soda sankcijas par zvejas noteikumu pārkāpumiem. Jāveic stingri pasākumi pret nelegālo imigrantu nodarbinātību zvejas kuģos, kur daudzi pat nesaņem darba samaksu un faktiski atrodas nebrīvē, jo viņu pases ir atņemtas (ir zināmi fakti par šādu situāciju attiecībā uz cilvēkiem no Centrālamerikas). Dzīves un darba apstākļiem jūrā ir jāatbilst visaugstākajiem ES standartiem. Tas attiecas arī uz trešo valstu darba ņēmējiem.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Ziņojums, ko sagatavojusi ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) darba grupa dziļūdens krājumu izvērtēšanai Ziemeļjūrā un Skagerakā, kas sanāca Hamburgā Vācijā no 2016. gada 26. aprīļa līdz 5. maijam.

1

ICES

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/111 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/111

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Aviācijas tiesību aktu kopums II”,

tostarp

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā, par Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras izveidi un par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 atcelšanu”

(COM(2015) 613 final – 2015/0277 (COD))

un

“Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Aviācijas drošības programma””

(COM(2015) 599 final)

(2017/C 075/19)

| Ziņotājs: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Stefan BACK |

Ziņotājs:

Raymond HENCKS

Līdzziņotājs:

Stefan BACK

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 19.1.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 15.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 184/1/2 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 19.1.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

15.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

184/1/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta jauno pieeju, kuras pamatā ir riska novērtēšana un rezultativitāte, ja vienmēr, kad vajadzīgs, spēkā paliek preskriptīvie noteikumi, kas nepieciešami drošības garantēšanai. EESK uzskata: lai šo darba metožu un kultūras maiņu sekmīgi īstenotu, ir vajadzīgs laiks un pietiekami resursi. EESK arī uzsver, ka šajā pārejas procesā cieši jāiesaista personāls un ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atbalsta jauno pieeju, kuras pamatā ir riska novērtēšana un rezultativitāte, ja vienmēr, kad vajadzīgs, spēkā paliek preskriptīvie noteikumi, kas nepieciešami drošības garantēšanai. EESK uzskata: lai šo darba metožu un kultūras maiņu sekmīgi īstenotu, ir vajadzīgs laiks un pietiekami resursi. EESK arī uzsver, ka šajā pārejas procesā cieši jāiesaista personāls un ieinteresētās personas.

| 1.2. | EESK piekrīt priekšlikumam, ka sadarbībā ar dalībvalstīm un ar to piekrišanu būtu Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA) jāuztic lielāka atbildība par drošību, tostarp par īpašajiem noteikumiem, kas attiecas uz ārkārtas situācijām, taču tas jādara ar nosacījumu, ka tiek piešķirti pietiekami resursi, lai EASA varētu veiksmīgi pildīt savus uzdevumus šajā jomā. EESK arī uzskata, ka būtu jāpārskata Regula (EK) Nr. 300/2008, ņemot vērā attīstības tendences kopš 2008. gada. |
| --- | --- |

1.2.

EESK piekrīt priekšlikumam, ka sadarbībā ar dalībvalstīm un ar to piekrišanu būtu Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA) jāuztic lielāka atbildība par drošību, tostarp par īpašajiem noteikumiem, kas attiecas uz ārkārtas situācijām, taču tas jādara ar nosacījumu, ka tiek piešķirti pietiekami resursi, lai EASA varētu veiksmīgi pildīt savus uzdevumus šajā jomā. EESK arī uzskata, ka būtu jāpārskata Regula (EK) Nr. 300/2008, ņemot vērā attīstības tendences kopš 2008. gada.

| 1.3. | EESK vērš uzmanību uz to, ka civilās aviācijas nozare darbojas vidē, kas ļoti ātri mainās, jo norit gan strauja tehniskā attīstība, tostarp digitalizācija, gan arī jaunu uzņēmējdarbības modeļu un jaunu nodarbinātības un pakalpojumu sniegšanas modeļu attīstība. Lielu nozīmi EESK piešķir jaunās regulas regulārai novērtēšanai ik pēc pieciem gadiem, kā tas paredzēts priekšlikumā. Ir svarīgi, lai ietekmes novērtējumā tiktu vispusīgi izvērtēti iespējamie drošības un drošuma aspekti, kas saitīti ar šīm attīstības tendencēm, un lai savlaicīgi tiktu plānoti un veikti attiecīgi pasākumi. |
| --- | --- |

1.3.

EESK vērš uzmanību uz to, ka civilās aviācijas nozare darbojas vidē, kas ļoti ātri mainās, jo norit gan strauja tehniskā attīstība, tostarp digitalizācija, gan arī jaunu uzņēmējdarbības modeļu un jaunu nodarbinātības un pakalpojumu sniegšanas modeļu attīstība. Lielu nozīmi EESK piešķir jaunās regulas regulārai novērtēšanai ik pēc pieciem gadiem, kā tas paredzēts priekšlikumā. Ir svarīgi, lai ietekmes novērtējumā tiktu vispusīgi izvērtēti iespējamie drošības un drošuma aspekti, kas saitīti ar šīm attīstības tendencēm, un lai savlaicīgi tiktu plānoti un veikti attiecīgi pasākumi.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē to, ka šīs regulas darbības jomā ir ietverta apkalpošana uz zemes, un iesaka apsvērt iespēju noteikt prasību, ka jāsertificē apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un darbinieki ar drošībai būtiskām funkcijām. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atzinīgi vērtē to, ka šīs regulas darbības jomā ir ietverta apkalpošana uz zemes, un iesaka apsvērt iespēju noteikt prasību, ka jāsertificē apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji un darbinieki ar drošībai būtiskām funkcijām.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē salona apkalpes locekļu sertifikācijas standartu izstrādi, bet pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi salona apkalpes locekļu licencēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzinīgi vērtē salona apkalpes locekļu sertifikācijas standartu izstrādi, bet pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi salona apkalpes locekļu licencēšanas sistēmu.

| 1.6. | EESK atbalsta bezpilota gaisa kuģu iekļaušanu priekšlikuma darbības jomā un uzsver, cik svarīgi ir noteikt augstus standartus. |
| --- | --- |

1.6.

EESK atbalsta bezpilota gaisa kuģu iekļaušanu priekšlikuma darbības jomā un uzsver, cik svarīgi ir noteikt augstus standartus.

| 1.7. | EESK vēlas brīdināt par lidlauka aprīkojuma sertifikācijas vai kontroles prasību nevajadzīgo sarežģītību un dublēšanos, bet tas neattiecas uz gadījumiem, kad tā noteikti vajadzīga drošības apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

1.7.

EESK vēlas brīdināt par lidlauka aprīkojuma sertifikācijas vai kontroles prasību nevajadzīgo sarežģītību un dublēšanos, bet tas neattiecas uz gadījumiem, kad tā noteikti vajadzīga drošības apsvērumu dēļ.

| 1.8. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā paredzētos uzraudzības, sadarbības un atbalsta uzdevumus, kas saistīti ar valstu iestādēm, un pauž cerību, ka tādējādi tiks saglabāti augsti, saskaņoti un efektīvi standarti attiecībā uz drošību, uzlabotu informācijas apmaiņu un salīdzinošo vērtēšanu un tas savukārt nodrošinās resursu efektīvāku izmantošanu. Šajā saistībā EESK atzīmē Eiropas Aviācijas drošības plānu un Eiropas Aviācijas drošības programmu, kā arī to sniegto iespēju izstrādāt un ieviest augstākus un saskaņotākus drošības standartus. |
| --- | --- |

1.8.

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā paredzētos uzraudzības, sadarbības un atbalsta uzdevumus, kas saistīti ar valstu iestādēm, un pauž cerību, ka tādējādi tiks saglabāti augsti, saskaņoti un efektīvi standarti attiecībā uz drošību, uzlabotu informācijas apmaiņu un salīdzinošo vērtēšanu un tas savukārt nodrošinās resursu efektīvāku izmantošanu. Šajā saistībā EESK atzīmē Eiropas Aviācijas drošības plānu un Eiropas Aviācijas drošības programmu, kā arī to sniegto iespēju izstrādāt un ieviest augstākus un saskaņotākus drošības standartus.

| 1.9. | EESK atbalsta ierosināto mehānismu, kas valstu iestāžu funkcijas – tostarp ar īpašajiem noteikumiem par ārkārtas situācijām saistītas funkcijas – ļauj brīvprātīgi nodot EASA. |
| --- | --- |

1.9.

EESK atbalsta ierosināto mehānismu, kas valstu iestāžu funkcijas – tostarp ar īpašajiem noteikumiem par ārkārtas situācijām saistītas funkcijas – ļauj brīvprātīgi nodot EASA.

| 1.10. | EESK uzskata: būtu jānosaka, ka Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas vairākās ES valstīs, ja tie vēlas izmantot priekšlikumā paredzēto iespēju par savu kompetento iestādi izvēlēties EASA, ir jāinformē valsts kompetentā iestāde vai iestādes. Iepriekš minēto uzņēmumu iespēju izvēlēties EASA par kompetento iestādi nevar piemērot pasākumiem, uz kuriem attiecas 59. un 60. pants. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata: būtu jānosaka, ka Eiropas uzņēmumiem, kas darbojas vairākās ES valstīs, ja tie vēlas izmantot priekšlikumā paredzēto iespēju par savu kompetento iestādi izvēlēties EASA, ir jāinformē valsts kompetentā iestāde vai iestādes. Iepriekš minēto uzņēmumu iespēju izvēlēties EASA par kompetento iestādi nevar piemērot pasākumiem, uz kuriem attiecas 59. un 60. pants.

| 1.11. | EESK norāda uz informācijas apmaiņas nozīmi un uzsver, ka drošības uzlabošanas nolūkiem iegūto informāciju nevajadzētu izmantot tiesu sistēmā, izņemot ārkārtas apstākļus, piemēram, tīša pārkāpuma gadījumā. Taisnīguma kultūra ir jāaizsargā, un tādēļ EESK atkārtoti ierosina izstrādāt un īstenot taisnīguma kultūras hartu. |
| --- | --- |

1.11.

EESK norāda uz informācijas apmaiņas nozīmi un uzsver, ka drošības uzlabošanas nolūkiem iegūto informāciju nevajadzētu izmantot tiesu sistēmā, izņemot ārkārtas apstākļus, piemēram, tīša pārkāpuma gadījumā. Taisnīguma kultūra ir jāaizsargā, un tādēļ EESK atkārtoti ierosina izstrādāt un īstenot taisnīguma kultūras hartu.

| 1.12. | EESK atzīmē arī priekšlikumu ieviest noteikumu, kas attiecas uz maksājumiem par pakalpojumu sniegšanu vienotajā gaisa telpā, un tas tiek ierosināts, lai finansētu EASA darbību, kaut arī materiālo tiesību normas par šiem maksājumiem tiks ietvertas noteikumos, kuri vēl jāpieņem. Turklāt nav skaidrs, kā plānotie maksājumi būs saistīti ar maršrutu maksājumu sistēmu, ko daudzpusēja nolīguma pušu vārdā pašlaik pārvalda Eirokontrole. Tādēļ EESK uzskata, ka būtu pāragri pieņemt tiesību normas par tāda maksājuma izmantošanu, kurš vēl nepastāv un kura konfigurācijai ir iespējami vairāki risinājumi. Tāpēc EESK ierosina šo priekšlikumu noraidīt. |
| --- | --- |

1.12.

EESK atzīmē arī priekšlikumu ieviest noteikumu, kas attiecas uz maksājumiem par pakalpojumu sniegšanu vienotajā gaisa telpā, un tas tiek ierosināts, lai finansētu EASA darbību, kaut arī materiālo tiesību normas par šiem maksājumiem tiks ietvertas noteikumos, kuri vēl jāpieņem. Turklāt nav skaidrs, kā plānotie maksājumi būs saistīti ar maršrutu maksājumu sistēmu, ko daudzpusēja nolīguma pušu vārdā pašlaik pārvalda Eirokontrole. Tādēļ EESK uzskata, ka būtu pāragri pieņemt tiesību normas par tāda maksājuma izmantošanu, kurš vēl nepastāv un kura konfigurācijai ir iespējami vairāki risinājumi. Tāpēc EESK ierosina šo priekšlikumu noraidīt.

| 1.13. | Tā kā EASA ir jāizstrādā noteikumi par sertifikācijas un drošības kritērijiem, kas varētu interesēt arī plašu sabiedrību, EESK ierosina šādus tekstus tulkot visās ES oficiālajās valodās. Pārredzamības labad arī EASA tīmekļa vietnei vajadzētu būt pieejamai ne tikai angļu valodā. Šajā saistībā EESK vēlētos vērst uzmanību arī uz ES Pamattiesību hartu, it īpaši tās 21. pantu. |
| --- | --- |

1.13.

Tā kā EASA ir jāizstrādā noteikumi par sertifikācijas un drošības kritērijiem, kas varētu interesēt arī plašu sabiedrību, EESK ierosina šādus tekstus tulkot visās ES oficiālajās valodās. Pārredzamības labad arī EASA tīmekļa vietnei vajadzētu būt pieejamai ne tikai angļu valodā. Šajā saistībā EESK vēlētos vērst uzmanību arī uz ES Pamattiesību hartu, it īpaši tās 21. pantu.

| 1.14. | Saistībā ar priekšlikumu atvieglot formalitāšu kārtošanu gadījumos, kad tiek nomāti gaisa kuģi ar apkalpi, EESK norāda, ka priekšlikums galvenokārt skar drošību, savukārt jautājumi, kas attiecas uz nomāšanu ar apkalpi, ir saistīti ar komercdarbību, piekļuvi tirgum un konkurenci. Arī tiem var būt svarīga sociāli ekonomiskā dimensija. Tādēļ EESK iesaka materiālo tiesību normas attiecībā uz nomāšanu ar apkalpi šajā posmā negrozīt un uzskata, ka šis jautājums būtu jārisina, kad tiks pārskatīta Regula (EK) Nr. 1008/2008. |
| --- | --- |

1.14.

Saistībā ar priekšlikumu atvieglot formalitāšu kārtošanu gadījumos, kad tiek nomāti gaisa kuģi ar apkalpi, EESK norāda, ka priekšlikums galvenokārt skar drošību, savukārt jautājumi, kas attiecas uz nomāšanu ar apkalpi, ir saistīti ar komercdarbību, piekļuvi tirgum un konkurenci. Arī tiem var būt svarīga sociāli ekonomiskā dimensija. Tādēļ EESK iesaka materiālo tiesību normas attiecībā uz nomāšanu ar apkalpi šajā posmā negrozīt un uzskata, ka šis jautājums būtu jārisina, kad tiks pārskatīta Regula (EK) Nr. 1008/2008.

| 1.15. | Saistībā ar pašlaik veikto Regulas (ES) Nr. 996/2010 novērtēšanu EESK norāda uz Eiropas Civilās aviācijas drošības izmeklēšanas iestāžu tīkla (ENCASIA) nozīmi un uzskata, ka šai svarīgajai darbībai ir jānodrošina pietiekami resursi. EESK arī norāda uz 1.11. punktā minēto ierosinājumu par taisnīguma kultūru. |
| --- | --- |

1.15.

Saistībā ar pašlaik veikto Regulas (ES) Nr. 996/2010 novērtēšanu EESK norāda uz Eiropas Civilās aviācijas drošības izmeklēšanas iestāžu tīkla (ENCASIA) nozīmi un uzskata, ka šai svarīgajai darbībai ir jānodrošina pietiekami resursi. EESK arī norāda uz 1.11. punktā minēto ierosinājumu par taisnīguma kultūru.

2.   Ievads

| 2.1. | Priekšlikuma drošības regulai (1) (turpmāk tekstā “priekšlikums”) mērķis ir aizstāt 2008. gada regulu (2). Priekšlikumā ir saglabāti un/vai atjaunināti daži no 2008. gada regulas noteikumiem un paredzēti jauni pasākumi. Tā pamatā ir Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standarti un sabiedriskā apspriešana dalībvalstīs un starp ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem. Tā pamatā ir arī Komisijas ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības programmu (3) un vairāki pētījumi. Tas ir solis ceļā uz paziņojuma “Aviācijas stratēģija Eiropai” (4) īstenošanu. |
| --- | --- |

2.1.

Priekšlikuma drošības regulai (1) (turpmāk tekstā “priekšlikums”) mērķis ir aizstāt 2008. gada regulu (2). Priekšlikumā ir saglabāti un/vai atjaunināti daži no 2008. gada regulas noteikumiem un paredzēti jauni pasākumi. Tā pamatā ir Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standarti un sabiedriskā apspriešana dalībvalstīs un starp ieinteresētajām personām, tostarp sociālajiem partneriem. Tā pamatā ir arī Komisijas ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības programmu (3) un vairāki pētījumi. Tas ir solis ceļā uz paziņojuma “Aviācijas stratēģija Eiropai” (4) īstenošanu.

| 2.2. | Lai varētu efektīvāk izmantot resursus un vairāk koncentrēties uz uzraudzību visos līmeņos, ar šo priekšlikumu ir ieviesta tāda pieeja drošības noteikumiem, kuras pamatā ir prognozēšana, riska novērtēšana un rezultativitāte. Tā mērķis ir novērst nepilnības drošības jomā un pievērst lielāku uzmanību savstarpējai saiknei starp aviācijas drošību un citām jomām, tādām kā aviācijas drošums un vides aizsardzība. |
| --- | --- |

2.2.

Lai varētu efektīvāk izmantot resursus un vairāk koncentrēties uz uzraudzību visos līmeņos, ar šo priekšlikumu ir ieviesta tāda pieeja drošības noteikumiem, kuras pamatā ir prognozēšana, riska novērtēšana un rezultativitāte. Tā mērķis ir novērst nepilnības drošības jomā un pievērst lielāku uzmanību savstarpējai saiknei starp aviācijas drošību un citām jomām, tādām kā aviācijas drošums un vides aizsardzība.

| 2.3. | Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt augstu izpildes un uzraudzības līmeni visā Eiropas Savienībā, un to sasniegs, Eiropas un valstu iestādēm cieši sadarbojoties, tostarp apmainoties ar informāciju un veicot efektīvu kontroli un uzraudzību. Ar priekšlikumu tiek atjaunināta 2008. gada regula, lai aptvertu tehnoloģiskus sasniegumus, tādus kā bezpilota gaisa kuģi. |
| --- | --- |

2.3.

Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt augstu izpildes un uzraudzības līmeni visā Eiropas Savienībā, un to sasniegs, Eiropas un valstu iestādēm cieši sadarbojoties, tostarp apmainoties ar informāciju un veicot efektīvu kontroli un uzraudzību. Ar priekšlikumu tiek atjaunināta 2008. gada regula, lai aptvertu tehnoloģiskus sasniegumus, tādus kā bezpilota gaisa kuģi.

| 2.4. | Komisija pašlaik novērtē Regulu (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā (regula) un ir lūgusi EESK paust savu viedokli (Komisijas dienestu darba dokuments par Regulas (ES) Nr. 996/2010 īstenošanu). EESK 2010. gadā sniedza atzinumu par priekšlikumu šai regulai (5). |
| --- | --- |

2.4.

Komisija pašlaik novērtē Regulu (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā (regula) un ir lūgusi EESK paust savu viedokli (Komisijas dienestu darba dokuments par Regulas (ES) Nr. 996/2010 īstenošanu). EESK 2010. gadā sniedza atzinumu par priekšlikumu šai regulai (5).

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atbalsta priekšlikuma mērķus stiprināt noteikumus par drošību un drošumu civilajā aviācijā un precizēt Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) uzdevumus šajā jomā. EESK arī piekrīt priekšlikumā paredzētajam, ka EASA ir jāsniedz Komisijai tehniska palīdzība drošības tiesību aktu īstenošanā un ka EASA ir jābūt iespējām veikt saistītus pasākumus, ja tam ir piekritusi Komisija un ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.1.

EESK atbalsta priekšlikuma mērķus stiprināt noteikumus par drošību un drošumu civilajā aviācijā un precizēt Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) uzdevumus šajā jomā. EESK arī piekrīt priekšlikumā paredzētajam, ka EASA ir jāsniedz Komisijai tehniska palīdzība drošības tiesību aktu īstenošanā un ka EASA ir jābūt iespējām veikt saistītus pasākumus, ja tam ir piekritusi Komisija un ir notikusi apspriešanās ar dalībvalstīm.

| 3.2. | EESK piekrīt, ka sadarbībā ar dalībvalstīm un ar to piekrišanu būtu Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai jāuztic lielāka atbildība par drošību, tostarp par īpašajiem noteikumiem, kas attiecas uz ārkārtas situācijām, taču tas jādara ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti pietiekami resursi, lai EASA varētu sekmīgi pildīt savus uzdevumus šajā jomā. EESK arī uzskata, ka kopš 2008. gada vērojamo attīstības tendenču dēļ Regula (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā ir novecojusi un tāpēc tā atkal būtu jāpārskata. |
| --- | --- |

3.2.

EESK piekrīt, ka sadarbībā ar dalībvalstīm un ar to piekrišanu būtu Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai jāuztic lielāka atbildība par drošību, tostarp par īpašajiem noteikumiem, kas attiecas uz ārkārtas situācijām, taču tas jādara ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti pietiekami resursi, lai EASA varētu sekmīgi pildīt savus uzdevumus šajā jomā. EESK arī uzskata, ka kopš 2008. gada vērojamo attīstības tendenču dēļ Regula (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā ir novecojusi un tāpēc tā atkal būtu jāpārskata.

| 3.3. | Priekšlikuma mērķis ir sagatavot ES tiesisko regulējumu aviācijas drošības jomā, lai tas būtu pielāgots problēmu risināšanai nākamajos 10–15 gados. EESK uzskata, ka prognozes par tik ilgu laikposmu apsteigs tehnoloģiju attīstība un pastāvīgi mainīgie drošības apdraudējumi, piemēram, bezpilota gaisa kuģu izmantošana, jauni kibernoziegumu veidi, iespējamība, ka nosēšanās tiks traucēta ar lāzeriem, utt. Tādēļ EESK uzskata, ka civilās aviācijas drošības noteikumi būtu regulāri un bieži jāpārskata. Šā iemesla dēļ EESK atbalsta priekšlikumu jauno regulu novērtēt reizi piecos gados. |
| --- | --- |

3.3.

Priekšlikuma mērķis ir sagatavot ES tiesisko regulējumu aviācijas drošības jomā, lai tas būtu pielāgots problēmu risināšanai nākamajos 10–15 gados. EESK uzskata, ka prognozes par tik ilgu laikposmu apsteigs tehnoloģiju attīstība un pastāvīgi mainīgie drošības apdraudējumi, piemēram, bezpilota gaisa kuģu izmantošana, jauni kibernoziegumu veidi, iespējamība, ka nosēšanās tiks traucēta ar lāzeriem, utt. Tādēļ EESK uzskata, ka civilās aviācijas drošības noteikumi būtu regulāri un bieži jāpārskata. Šā iemesla dēļ EESK atbalsta priekšlikumu jauno regulu novērtēt reizi piecos gados.

| 3.4. | EESK vēlreiz uzsver (6), ka drošība ir ilgtspējīgas aviācijas stratēģijas galvenais balsts un pārmērīga pašpaļāvība šajā jautājumā ir lieka. Tādēļ būtu jānovērtē, vai priekšlikumā izmantotā pieeja atbilst šīm prasībām, un tas ir īpaši svarīgi, jo Komisija izvirzījusi mērķi (7) ātrāk un efektīvāk apzināt un novērst ar drošību saistītos riskus, pārejot uz tādu pieeju, kas balstīta uz risku un rezultativitāti, un vienlaikus saglabājot vismaz līdzšinējo vispārējās drošības līmeni. |
| --- | --- |

3.4.

EESK vēlreiz uzsver (6), ka drošība ir ilgtspējīgas aviācijas stratēģijas galvenais balsts un pārmērīga pašpaļāvība šajā jautājumā ir lieka. Tādēļ būtu jānovērtē, vai priekšlikumā izmantotā pieeja atbilst šīm prasībām, un tas ir īpaši svarīgi, jo Komisija izvirzījusi mērķi (7) ātrāk un efektīvāk apzināt un novērst ar drošību saistītos riskus, pārejot uz tādu pieeju, kas balstīta uz risku un rezultativitāti, un vienlaikus saglabājot vismaz līdzšinējo vispārējās drošības līmeni.

| 3.5. | Ierosinātā metode ir “samērīgāka un elastīgāka pieeja drošības regulējumam”. Mērķis ir ātrāk un efektīvāk apzināt un samazināt ar drošību saistītos riskus, izmantojot tādu pieeju, kas ir balstīta uz riska novērtēšanu un rezultativitāti un kas nodrošinātu augstāku vispārējās drošības līmeni. EESK šo pieeju vērtē atzinīgi, tomēr norāda, ka dažiem preskriptīviem noteikumiem ir jāpaliek spēkā, lai garantētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Turklāt šādai svarīgai pārejai ir vajadzīgi pietiekami resursi, pārejas procesam jānotiek visām ieinteresētajām personām, tostarp personālam, pārredzamā veidā un jāparedz pietiekami daudz laika vajadzīgajai “kultūras maiņai”, lai varētu pilnībā ieviest šo jauno pieeju. |
| --- | --- |

3.5.

Ierosinātā metode ir “samērīgāka un elastīgāka pieeja drošības regulējumam”. Mērķis ir ātrāk un efektīvāk apzināt un samazināt ar drošību saistītos riskus, izmantojot tādu pieeju, kas ir balstīta uz riska novērtēšanu un rezultativitāti un kas nodrošinātu augstāku vispārējās drošības līmeni. EESK šo pieeju vērtē atzinīgi, tomēr norāda, ka dažiem preskriptīviem noteikumiem ir jāpaliek spēkā, lai garantētu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Turklāt šādai svarīgai pārejai ir vajadzīgi pietiekami resursi, pārejas procesam jānotiek visām ieinteresētajām personām, tostarp personālam, pārredzamā veidā un jāparedz pietiekami daudz laika vajadzīgajai “kultūras maiņai”, lai varētu pilnībā ieviest šo jauno pieeju.

| 3.6. | Komisijas pasūtītajā pētījumā par aviācijas iestāžu cilvēkresursu pieejamību, izmantošanas efektivitāti un attīstību, kā arī Eiropas aviācijas drošības sistēmas finansēšanu (atbalsta pētījums par resursiem) tika konstatēts, ka pēdējos desmit gados ir pasliktinājusies resursu un darba slodzes savstarpējā attiecība, un atklāti trūkumi darbinieku kvalifikācijas jomā. Pētījumā ir minētas vairākas iespējas šīs problēmas risināšanai. EESK uzsver, ka risinājums ir jārod sociālajā dialogā. |
| --- | --- |

3.6.

Komisijas pasūtītajā pētījumā par aviācijas iestāžu cilvēkresursu pieejamību, izmantošanas efektivitāti un attīstību, kā arī Eiropas aviācijas drošības sistēmas finansēšanu (atbalsta pētījums par resursiem) tika konstatēts, ka pēdējos desmit gados ir pasliktinājusies resursu un darba slodzes savstarpējā attiecība, un atklāti trūkumi darbinieku kvalifikācijas jomā. Pētījumā ir minētas vairākas iespējas šīs problēmas risināšanai. EESK uzsver, ka risinājums ir jārod sociālajā dialogā.

| 3.7. | Otrajā pētījumā – par darbības uzlabošanas sistēmām un uz rezultativitāti balstītu pieeju – analizēta iespēja aviācijas drošības pārvaldībā ieviest darbības rezultativitātes elementus (atbalsta pētījums par darbības rezultativitāti). Pētījumā secināts, ka tas ir iespējams, bet tehnisku iemeslu dēļ ieteikts atturēties no ātras ieviešanas. Tajā ir konstatēts, ka uz rezultativitāti balstītas pieejas ieguvumus pirms tās īstenošanas nav iespējams novērtēt skaitliskā izteiksmē. EESK uzskata, ka šā pētījuma secinājumos uzsvērta nepieciešamība jauno pieeju īstenot piesardzīgi un konsekventi. |
| --- | --- |

3.7.

Otrajā pētījumā – par darbības uzlabošanas sistēmām un uz rezultativitāti balstītu pieeju – analizēta iespēja aviācijas drošības pārvaldībā ieviest darbības rezultativitātes elementus (atbalsta pētījums par darbības rezultativitāti). Pētījumā secināts, ka tas ir iespējams, bet tehnisku iemeslu dēļ ieteikts atturēties no ātras ieviešanas. Tajā ir konstatēts, ka uz rezultativitāti balstītas pieejas ieguvumus pirms tās īstenošanas nav iespējams novērtēt skaitliskā izteiksmē. EESK uzskata, ka šā pētījuma secinājumos uzsvērta nepieciešamība jauno pieeju īstenot piesardzīgi un konsekventi.

| 3.8. | Šajā saistībā EESK norāda uz sabiedrības un sociālās attīstības jautājumu, tostarp jauniem nodarbinātības veidiem un jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, kas bieži saistīti ar digitālo ekonomiku arī aviācijas tirgū, un uz šīs attīstības ietekmi uz drošību. Paziņojumā par aviācijas stratēģiju Eiropai (8) un vairākos EESK atzinumos (9) ir pausts uzskats, ka šiem jautājumiem būtu jāvelta pienācīga uzmanība. EESK uzskata, ka tie jāņem vērā, arī īstenojot priekšlikumu, tostarp novērtējot īstenošanas pasākumu ietekmi. |
| --- | --- |

3.8.

Šajā saistībā EESK norāda uz sabiedrības un sociālās attīstības jautājumu, tostarp jauniem nodarbinātības veidiem un jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, kas bieži saistīti ar digitālo ekonomiku arī aviācijas tirgū, un uz šīs attīstības ietekmi uz drošību. Paziņojumā par aviācijas stratēģiju Eiropai (8) un vairākos EESK atzinumos (9) ir pausts uzskats, ka šiem jautājumiem būtu jāvelta pienācīga uzmanība. EESK uzskata, ka tie jāņem vērā, arī īstenojot priekšlikumu, tostarp novērtējot īstenošanas pasākumu ietekmi.

| 3.9. | Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai saskaņā ar Eiropas Aviācijas drošības plānu ir jānovērtē struktūru darbība, bet tā vēl nav noteikusi drošības rādītāju mērķus tās atbildībā esošajām struktūrām. Tas atkal liecina par to, cik svarīgi ir ātri un efektīvi atrisināt resursu problēmas, kas jau minētas 3.6. punktā. |
| --- | --- |

3.9.

Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai saskaņā ar Eiropas Aviācijas drošības plānu ir jānovērtē struktūru darbība, bet tā vēl nav noteikusi drošības rādītāju mērķus tās atbildībā esošajām struktūrām. Tas atkal liecina par to, cik svarīgi ir ātri un efektīvi atrisināt resursu problēmas, kas jau minētas 3.6. punktā.

| 3.10. | Noteikumi, pasākumi un procedūras, kas ietvertas Eiropas Aviācijas drošības programmā, būtu jāuzrauga, lai novērtētu to atbilstību un efektivitāti. Uzraudzība būtu jābalsta uz tādiem rādītājiem kā atbilstība tiesību normām, tādu noteikta veida gadījumu biežums, kas skar drošību, nelaimes gadījumu un bojāgājušo skaits un drošības pārvaldības sistēmu gatavības līmenis. Šādus rādītājus valstis izmanto, lai noteiktu pieņemamo drošības darbības līmeni valstī, kā to pieprasa ICAO. Priekšlikumā ir uzsvērta sadarbība starp EASA un valstu iestādēm, tostarp EASA kā 61.–63. pantā minētā jaunā informācijas repozitorija pārvaldnieka loma. EESK uzsver šo pasākumu nozīmi uzraudzības un izpildes sistēmas uzlabošanā. |
| --- | --- |

3.10.

Noteikumi, pasākumi un procedūras, kas ietvertas Eiropas Aviācijas drošības programmā, būtu jāuzrauga, lai novērtētu to atbilstību un efektivitāti. Uzraudzība būtu jābalsta uz tādiem rādītājiem kā atbilstība tiesību normām, tādu noteikta veida gadījumu biežums, kas skar drošību, nelaimes gadījumu un bojāgājušo skaits un drošības pārvaldības sistēmu gatavības līmenis. Šādus rādītājus valstis izmanto, lai noteiktu pieņemamo drošības darbības līmeni valstī, kā to pieprasa ICAO. Priekšlikumā ir uzsvērta sadarbība starp EASA un valstu iestādēm, tostarp EASA kā 61.–63. pantā minētā jaunā informācijas repozitorija pārvaldnieka loma. EESK uzsver šo pasākumu nozīmi uzraudzības un izpildes sistēmas uzlabošanā.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   
  Vides aizsardzība

EESK atbalsta to, ka tiek pievienots jauns noteikums par vides jautājumiem, tostarp to, ka EASA reizi trīs gados publicēs pārskatu par vides aizsardzību.

4.2.   
  Trešās valsts sertifikātu atzīšana

EESK uzsver, ka ir būtiski ar svarīgām partnervalstīm noslēgt savstarpējās atzīšanas nolīgumus, lai atbalstītu ES aviācijas elektronikas nozari un starptautisko tirdzniecību šajā nozarē.

4.3.   
  Apkalpošana uz zemes

| 4.3.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka apkalpošana uz zemes ir iekļauta šīs regulas darbības jomā kā svarīga civilās aviācijas drošības ķēdes daļa. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESK atzinīgi vērtē to, ka apkalpošana uz zemes ir iekļauta šīs regulas darbības jomā kā svarīga civilās aviācijas drošības ķēdes daļa.

| 4.3.2. | EESK tomēr iesaka apsvērt iespēju noteikt prasību, ka jāsertificē apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji, kā arī darbinieki ar drošībai būtiskām funkcijām. Pamatprasības, kas ietvertas priekšlikuma VII pielikumā, būtu jāprecizē un sīkāk jāizstrādā, un tas galvenokārt attiecas uz mācību standartiem un kvalifikāciju. |
| --- | --- |

4.3.2.

EESK tomēr iesaka apsvērt iespēju noteikt prasību, ka jāsertificē apkalpošanas uz zemes pakalpojumu sniedzēji, kā arī darbinieki ar drošībai būtiskām funkcijām. Pamatprasības, kas ietvertas priekšlikuma VII pielikumā, būtu jāprecizē un sīkāk jāizstrādā, un tas galvenokārt attiecas uz mācību standartiem un kvalifikāciju.

| 4.3.3. | Jāapsver arī šādi jautājumi:






  — | darbinieku un dažādu pakalpojumu sniedzēju skaits viena gaisa kuģa sagatavošanās laikā kārtējam lidojumam, |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

Jāapsver arī šādi jautājumi:

—

darbinieku un dažādu pakalpojumu sniedzēju skaits viena gaisa kuģa sagatavošanās laikā kārtējam lidojumam,

| — | veselības apdraudējumi, ko, atrodoties uz perona, rada gaisa piesārņojuma iedarbība. |
| --- | --- |

—

veselības apdraudējumi, ko, atrodoties uz perona, rada gaisa piesārņojuma iedarbība.

4.4.   
  Lidlauka aprīkojums

| 4.4.1. | Saistībā ar regulas 31. pantā minēto lidlauka aprīkojuma sertifikācijas prasību EESK atzīmē, ka lidlauka aprīkojums parasti tiek sertificēts saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz elektroiekārtām un citām sistēmām. Vēl viena sertifikācijas sistēma nozīmētu divkāršu regulējumu, kas sniedz maz ieguvumu vai nesniedz tos vispār. Tādēļ EESK iesaka ierosināto 31. pantu aizstāt ar tekstu, kurā norādīts, ka EASA attiecīgi reaģēs, ja drošības dati liecinās, ka aprīkojums, ko izmanto vai paredzēts izmantot lidlaukos un uz ko attiecas jaunā regula, rada drošības apdraudējumu. |
| --- | --- |

4.4.1.

Saistībā ar regulas 31. pantā minēto lidlauka aprīkojuma sertifikācijas prasību EESK atzīmē, ka lidlauka aprīkojums parasti tiek sertificēts saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz elektroiekārtām un citām sistēmām. Vēl viena sertifikācijas sistēma nozīmētu divkāršu regulējumu, kas sniedz maz ieguvumu vai nesniedz tos vispār. Tādēļ EESK iesaka ierosināto 31. pantu aizstāt ar tekstu, kurā norādīts, ka EASA attiecīgi reaģēs, ja drošības dati liecinās, ka aprīkojums, ko izmanto vai paredzēts izmantot lidlaukos un uz ko attiecas jaunā regula, rada drošības apdraudējumu.

4.5.   
  Salona apkalpe

EESK atzinīgi vērtē jaunās pamatprasības, kas ietvertas IV pielikumā, un salona apkalpes noteikumu konsolidāciju 21. pantā. Tā pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā ir izmantots termins “apliecība”, nevis “licence”, lai gan IV pielikuma 4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz salona apkalpi ir tādas pašas kā tās, kas ļauj izsniegt licenci vai sertifikātu. Tādēļ, lai nodrošinātu konsekvenci, salona apkalpes locekļiem būtu jāpiešķir valsts aviācijas iestādes vai EASA izsniegta licence.

4.6.   
  Aizsardzības un elastīguma noteikumi, aģentūras pasākumi

| 4.6.1. | EESK vērš uzmanību uz to, ka salīdzinājumā ar pašreizējiem Regulas (EK) Nr. 216/2008 14. un 22. panta noteikumiem priekšlikuma 59. un 60. pantā ir paplašināti ārkārtas pasākumu un elastīguma noteikumi, jo īpaši attiecībā uz lidojuma laika ierobežojumiem un citiem pasākumiem, kas ietekmē darbinieku darba apstākļus. |
| --- | --- |

4.6.1.

EESK vērš uzmanību uz to, ka salīdzinājumā ar pašreizējiem Regulas (EK) Nr. 216/2008 14. un 22. panta noteikumiem priekšlikuma 59. un 60. pantā ir paplašināti ārkārtas pasākumu un elastīguma noteikumi, jo īpaši attiecībā uz lidojuma laika ierobežojumiem un citiem pasākumiem, kas ietekmē darbinieku darba apstākļus.

| 4.6.2. | EESK uzskata, ka divu mēnešu periods, kurā attiecīgā dalībvalsts var neziņot EASA par aizsardzības pasākumiem (59. pants) vai elastīguma noteikumiem (60. pants), nav jāpagarina. Tāpat EESK iebilst pret astoņu mēnešu perioda pagarināšanu 65. panta “Aģentūras pasākumi” 4. punktā. |
| --- | --- |

4.6.2.

EESK uzskata, ka divu mēnešu periods, kurā attiecīgā dalībvalsts var neziņot EASA par aizsardzības pasākumiem (59. pants) vai elastīguma noteikumiem (60. pants), nav jāpagarina. Tāpat EESK iebilst pret astoņu mēnešu perioda pagarināšanu 65. panta “Aģentūras pasākumi” 4. punktā.

| 4.6.3. | EESK uzskata, ka būtu jānosaka pienākums saņemt attiecīgo darbinieku piekrišanu, pirms tiek pieņemts lēmums par steidzamības un elastīguma pasākumiem, kas ietekmē viņu darba apstākļus. Ja lēmums ir pieņemts bez šādas piekrišanas, EASA būtu nekavējoties jāuzsāk novērtēšanas procedūra, kas paredzēta 59. panta 2. punktā un 60. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

4.6.3.

EESK uzskata, ka būtu jānosaka pienākums saņemt attiecīgo darbinieku piekrišanu, pirms tiek pieņemts lēmums par steidzamības un elastīguma pasākumiem, kas ietekmē viņu darba apstākļus. Ja lēmums ir pieņemts bez šādas piekrišanas, EASA būtu nekavējoties jāuzsāk novērtēšanas procedūra, kas paredzēta 59. panta 2. punktā un 60. panta 2. punktā.

4.7.   
  Sadarbība starp kompetentajām iestādēm un EASA, atbildības nodošana

| 4.7.1. | EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pastiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu, Komisijas un EASA sadarbību, kas saistīta ar sertifikāciju, uzraudzību un izpildi. Komiteja atbalsta tādus pasākumus kā inspektoru datubāzes izveide un atbildības nodošana EASA ārkārtas gadījumos, ja vien tas nelabvēlīgi neietekmē iesaistīto darba ņēmēju nodarbinātības noteikumus un darba apstākļus. Gan kritēriji atbildības nodošanai ārkārtas gadījumos, gan arī prasības attiecībā uz uzraudzības pienākuma nodošanu atpakaļ dalībvalstij ir skaidri jāformulē. |
| --- | --- |

4.7.1.

EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu pastiprināt dalībvalstu kompetento iestāžu, Komisijas un EASA sadarbību, kas saistīta ar sertifikāciju, uzraudzību un izpildi. Komiteja atbalsta tādus pasākumus kā inspektoru datubāzes izveide un atbildības nodošana EASA ārkārtas gadījumos, ja vien tas nelabvēlīgi neietekmē iesaistīto darba ņēmēju nodarbinātības noteikumus un darba apstākļus. Gan kritēriji atbildības nodošanai ārkārtas gadījumos, gan arī prasības attiecībā uz uzraudzības pienākuma nodošanu atpakaļ dalībvalstij ir skaidri jāformulē.

| 4.7.2. | EESK uzsver, ka saskaņā ar 53. pantu dalībvalsts brīvprātīgi nodod atbildību EASA, ja vien atbildība netiek nodota ārkārtas gadījumos saskaņā ar 55. pantu, lai steidzami novērstu ar drošību saistītus trūkumus. Saskaņā ar 53. panta 2. punkta pēdējo daļu atbildība tiek nodota, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts tiesību aktus un ar šīs dalībvalsts piekrišanu. EESK uzskata, ka procesuālās un citas garantijas nodrošina to, ka atbildības nodošana tiek veikta atbilstoši un pienācīgi respektējot juridisko noteiktību. Tādēļ EESK atbalsta ierosināto atbildības nodošanas mehānismu. |
| --- | --- |

4.7.2.

EESK uzsver, ka saskaņā ar 53. pantu dalībvalsts brīvprātīgi nodod atbildību EASA, ja vien atbildība netiek nodota ārkārtas gadījumos saskaņā ar 55. pantu, lai steidzami novērstu ar drošību saistītus trūkumus. Saskaņā ar 53. panta 2. punkta pēdējo daļu atbildība tiek nodota, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts tiesību aktus un ar šīs dalībvalsts piekrišanu. EESK uzskata, ka procesuālās un citas garantijas nodrošina to, ka atbildības nodošana tiek veikta atbilstoši un pienācīgi respektējot juridisko noteiktību. Tādēļ EESK atbalsta ierosināto atbildības nodošanas mehānismu.

| 4.7.3. | Dalībvalstu iespējai uzraudzības pienākumus nodot citai dalībvalstij ir jāpaliek brīvprātīgai un vienlaikus jānodrošina, ka deleģētās pilnvaras var atgūt. |
| --- | --- |

4.7.3.

Dalībvalstu iespējai uzraudzības pienākumus nodot citai dalībvalstij ir jāpaliek brīvprātīgai un vienlaikus jānodrošina, ka deleģētās pilnvaras var atgūt.

| 4.7.4. | EESK atzīmē, ka uzņēmumiem, kas darbojas vairākās valstīs, paredzēta iespēja par savu kompetento iestādi izraudzīties EASA. Atbilstīgi savam viedoklim par atbildības brīvprātīgu nodošanu EESK šo priekšlikumu atbalsta, ja vien ir saņemta attiecīgās valsts iestādes vai iestāžu piekrišana un šis pasākums nelabvēlīgi neietekmē iesaistīto darba ņēmēju nodarbinātības noteikumus un darba apstākļus. |
| --- | --- |

4.7.4.

EESK atzīmē, ka uzņēmumiem, kas darbojas vairākās valstīs, paredzēta iespēja par savu kompetento iestādi izraudzīties EASA. Atbilstīgi savam viedoklim par atbildības brīvprātīgu nodošanu EESK šo priekšlikumu atbalsta, ja vien ir saņemta attiecīgās valsts iestādes vai iestāžu piekrišana un šis pasākums nelabvēlīgi neietekmē iesaistīto darba ņēmēju nodarbinātības noteikumus un darba apstākļus.

4.8.   
  Informācijas vākšana, apmaiņa un analīze

| 4.8.1. | Tāpat kā saistībā ar priekšlikumu uzlabot sadarbību starp EASA un valstu aviācijas iestādēm EESK atbalsta pastiprinātus noteikumus par informācijas vākšanu, apmaiņu un analīzi. Tomēr komiteja prasa veikt arī citus pasākumus, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, piemēram, šo aspektu ievērojot IT revīzijas sistēmā vai paaugstinot datu anonimitātes līmeni. Lai uzlabotu pārredzamību, neatpazīstamajiem datiem vajadzētu būt pieejamiem visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

4.8.1.

Tāpat kā saistībā ar priekšlikumu uzlabot sadarbību starp EASA un valstu aviācijas iestādēm EESK atbalsta pastiprinātus noteikumus par informācijas vākšanu, apmaiņu un analīzi. Tomēr komiteja prasa veikt arī citus pasākumus, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, piemēram, šo aspektu ievērojot IT revīzijas sistēmā vai paaugstinot datu anonimitātes līmeni. Lai uzlabotu pārredzamību, neatpazīstamajiem datiem vajadzētu būt pieejamiem visām ieinteresētajām personām.

| 4.8.2. | EESK atzinīgi vērtē arī tāda repozitorija izveidi, kurā tiek apkopota informācija par sertifikātiem, akreditācijām, pasākumiem, Komisijas lēmumiem, dalībvalstu lēmumiem, atbildības nodošanu, paziņojumiem un pieprasījumiem, kā arī cita informācija. |
| --- | --- |

4.8.2.

EESK atzinīgi vērtē arī tāda repozitorija izveidi, kurā tiek apkopota informācija par sertifikātiem, akreditācijām, pasākumiem, Komisijas lēmumiem, dalībvalstu lēmumiem, atbildības nodošanu, paziņojumiem un pieprasījumiem, kā arī cita informācija.

4.9.   
  Aviācijas drošības pārvaldība

| 4.9.1. | EESK atbalsta to, ka priekšlikumā iekļautas norādes uz Eiropas Aviācijas drošības programmu un valstu aviācijas drošības programmām, taču tā vērš uzmanību uz to, ka pasākumiem un materiāliem ir jābūt saprotamiem tieši iesaistītajiem darba ņēmējiem. Tādēļ Eiropas Aviācijas drošības programmai un valstu plāniem ir jābūt balstītiem uz augšupēju pieeju, ja tas ir iespējams. Pretējā gadījumā šie dokumenti var nepalīdzēt panākt vēlamās pārmaiņas. |
| --- | --- |

4.9.1.

EESK atbalsta to, ka priekšlikumā iekļautas norādes uz Eiropas Aviācijas drošības programmu un valstu aviācijas drošības programmām, taču tā vērš uzmanību uz to, ka pasākumiem un materiāliem ir jābūt saprotamiem tieši iesaistītajiem darba ņēmējiem. Tādēļ Eiropas Aviācijas drošības programmai un valstu plāniem ir jābūt balstītiem uz augšupēju pieeju, ja tas ir iespējams. Pretējā gadījumā šie dokumenti var nepalīdzēt panākt vēlamās pārmaiņas.

4.10.   
  Bezpilota gaisa kuģi (droni)

| 4.10.1. | EESK atbalsta bezpilota gaisa kuģu iekļaušanu priekšlikuma darbības jomā, bet atkārtoti rosina uz rezultativitāti balstīto pieeju īstenot piesardzīgi. |
| --- | --- |

4.10.1.

EESK atbalsta bezpilota gaisa kuģu iekļaušanu priekšlikuma darbības jomā, bet atkārtoti rosina uz rezultativitāti balstīto pieeju īstenot piesardzīgi.

| 4.10.2. | Tādēļ ir jāizstrādā visaptverošs regulējums, lai nodrošinātu pienācīgu drošību. EESK uzskata, ka ir sarežģīti nodrošināt šo jauno, ar droniem saistīto aviācijas pasākumu saderību ar vispārējo gaisa satiksmi; šī joma ir obligāti jāregulē. Gaisa satiksmes pārvaldība jau tā ir sarežģīta joma, kurā gaisa satiksmes vadības dispečeriem ir jāuzņemas liela atbildība, un EESK rosina neuzlikt šiem darbiniekiem nepamatotu pienākumu pielāgoties gaisa satiksmei, kurā tiek darbināti bezpilota gaisa kuģi. Jāievieš saskaņota pieeja dronu darbināšanas un īpašumtiesību licencēšanai, tostarp reģistrācijai. Pienākums iegūt drona īpašībām atbilstošu licenci palielinātu informētību, paredzētu piemērojamo noteikumu un ierobežojumu pārzināšanu un palīdzētu attīstīt vajadzīgās iemaņas. |
| --- | --- |

4.10.2.

Tādēļ ir jāizstrādā visaptverošs regulējums, lai nodrošinātu pienācīgu drošību. EESK uzskata, ka ir sarežģīti nodrošināt šo jauno, ar droniem saistīto aviācijas pasākumu saderību ar vispārējo gaisa satiksmi; šī joma ir obligāti jāregulē. Gaisa satiksmes pārvaldība jau tā ir sarežģīta joma, kurā gaisa satiksmes vadības dispečeriem ir jāuzņemas liela atbildība, un EESK rosina neuzlikt šiem darbiniekiem nepamatotu pienākumu pielāgoties gaisa satiksmei, kurā tiek darbināti bezpilota gaisa kuģi. Jāievieš saskaņota pieeja dronu darbināšanas un īpašumtiesību licencēšanai, tostarp reģistrācijai. Pienākums iegūt drona īpašībām atbilstošu licenci palielinātu informētību, paredzētu piemērojamo noteikumu un ierobežojumu pārzināšanu un palīdzētu attīstīt vajadzīgās iemaņas.

4.11.   
  Kiberdraudi

| 4.11.1. | EESK pauž īpašas bažas par kiberdrošību. Arī digitalizācijas laikmetā cilvēciskais faktors joprojām būs noteicošais datu pārbaudē un aizsardzībā pret nelikumīgu iejaukšanos. Lai arī attiecīgo datu pieejamība gaisa kuģī uzlabo drošību, EESK norāda, ka lidojuma apkalpei jāpaliek atbildīgai par lidmašīnas kontroli. Jāizstrādā arī stabila sistēma dronu aizsardzībai pret kiberdraudiem. |
| --- | --- |

4.11.1.

EESK pauž īpašas bažas par kiberdrošību. Arī digitalizācijas laikmetā cilvēciskais faktors joprojām būs noteicošais datu pārbaudē un aizsardzībā pret nelikumīgu iejaukšanos. Lai arī attiecīgo datu pieejamība gaisa kuģī uzlabo drošību, EESK norāda, ka lidojuma apkalpei jāpaliek atbildīgai par lidmašīnas kontroli. Jāizstrādā arī stabila sistēma dronu aizsardzībai pret kiberdraudiem.

4.12.   
  Virzība uz pieeju, kas balstīta uz rezultativitāti

| 4.12.1. | Viena no galvenajām atbilstības sistēmas priekšrocībām ir garantija, ka attieksme pret operatoriem būs vienlīdzīga. EESK uzskata, ka pāreja uz sistēmu, kas ir balstīta uz riska novērtēšanu un rezultativitāti, ir jāveic tā, lai atvieglotu pielāgošanos jaunai kultūrai un saglabātu uzticēšanos drošības sistēmai un tās spējai nodrošināt pastāvīgu drošības līmeņa paaugstināšanos uz rezultativitāti balstītā sistēmā. Tādēļ ir vajadzīga pielāgošanās un adaptēšanās visos līmeņos. Izvēršot vispārīgās piezīmes, kas minētas 3.4. un 3.5. punktā, EESK uzskata, ka sekmīgai pārejai ir svarīgi šādi elementi:






  — | jābūt pieejamiem pietiekamiem resursiem, lai vienmēr nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni, |
| --- | --- | --- |

4.12.1.

Viena no galvenajām atbilstības sistēmas priekšrocībām ir garantija, ka attieksme pret operatoriem būs vienlīdzīga. EESK uzskata, ka pāreja uz sistēmu, kas ir balstīta uz riska novērtēšanu un rezultativitāti, ir jāveic tā, lai atvieglotu pielāgošanos jaunai kultūrai un saglabātu uzticēšanos drošības sistēmai un tās spējai nodrošināt pastāvīgu drošības līmeņa paaugstināšanos uz rezultativitāti balstītā sistēmā. Tādēļ ir vajadzīga pielāgošanās un adaptēšanās visos līmeņos. Izvēršot vispārīgās piezīmes, kas minētas 3.4. un 3.5. punktā, EESK uzskata, ka sekmīgai pārejai ir svarīgi šādi elementi:

—

jābūt pieejamiem pietiekamiem resursiem, lai vienmēr nodrošinātu pienācīgu drošības līmeni,

| — | pāreja ir jāīsteno tā, lai darba ņēmēju darba apstākļus varētu savlaicīgi plānot. Plānotajām izmaiņām ir jābūt pārredzamām, |
| --- | --- |

—

pāreja ir jāīsteno tā, lai darba ņēmēju darba apstākļus varētu savlaicīgi plānot. Plānotajām izmaiņām ir jābūt pārredzamām,

| — | līdztekus jaunās sistēmas ieviešanai ir vajadzīgs pastāvīgs dialogs ar ieinteresētajām personām, tostarp sociālais dialogs, |
| --- | --- |

—

līdztekus jaunās sistēmas ieviešanai ir vajadzīgs pastāvīgs dialogs ar ieinteresētajām personām, tostarp sociālais dialogs,

| — | ieviešanas tempam ir jābūt tādam, lai varētu droši pāriet uz jauno sistēmu, vienlaikus ņemot vērā, ka jānodrošina “kultūras maiņa”. |
| --- | --- |

—

ieviešanas tempam ir jābūt tādam, lai varētu droši pāriet uz jauno sistēmu, vienlaikus ņemot vērā, ka jānodrošina “kultūras maiņa”.

| 4.12.2. | EESK uzskata, ka pakāpeniskai pārejai uz jaunu sistēmu un jaunu kultūru būs vajadzīgs laiks. Pagaidām šķiet apšaubāmi, ka uz rezultativitāti balstīts regulējums jebkad pilnībā aptvers visus drošības jautājumus. |
| --- | --- |

4.12.2.

EESK uzskata, ka pakāpeniskai pārejai uz jaunu sistēmu un jaunu kultūru būs vajadzīgs laiks. Pagaidām šķiet apšaubāmi, ka uz rezultativitāti balstīts regulējums jebkad pilnībā aptvers visus drošības jautājumus.

4.13.   
  Ziņošana par atgadījumiem un taisnīguma kultūra

| 4.13.1. | Tāpat kā iepriekšējos atzinumos (10), EESK apgalvo, ka taisnīguma kultūras principiem ir jābūt spēkā visā aviācijas nozarē. EESK šaubās, vai ar šo priekšlikumu vai jebkādu citu spēkā esošu ES tiesību aktu pietiek, lai nodrošinātu atbilstību taisnīguma kultūrai. Dalībvalstīm ir daudz jāizdara, lai veicinātu taisnīguma kultūru un saglabātu skaidru un paredzamu robežu starp ziņošanu par drošības jautājumiem un tiesu sistēmu. Tādēļ EESK atkārtoti ierosina izstrādāt hartu vai rīcības kodeksu, lai veicinātu labas prakses pārņemšanu. |
| --- | --- |

4.13.1.

Tāpat kā iepriekšējos atzinumos (10), EESK apgalvo, ka taisnīguma kultūras principiem ir jābūt spēkā visā aviācijas nozarē. EESK šaubās, vai ar šo priekšlikumu vai jebkādu citu spēkā esošu ES tiesību aktu pietiek, lai nodrošinātu atbilstību taisnīguma kultūrai. Dalībvalstīm ir daudz jāizdara, lai veicinātu taisnīguma kultūru un saglabātu skaidru un paredzamu robežu starp ziņošanu par drošības jautājumiem un tiesu sistēmu. Tādēļ EESK atkārtoti ierosina izstrādāt hartu vai rīcības kodeksu, lai veicinātu labas prakses pārņemšanu.

4.14.   
  Naudas sodi un sankcijas

| 4.14.1. | EESK uzskata, ka pašreizējā naudas sodu un periodisko soda maksājumu sistēma ir izrādījusies neefektīva. 72. panta 1. punkta redakcijā “Komisija (..) juridiskai vai fiziskai personai (..) var uzlikt (..) sodus” vārdi “var uzlikt” būtu jāaizstāj ar “uzliek”. Būtu jāatceras, ka ar 72. panta 3. punktu joprojām ir paredzēta zināma rīcības brīvība. Apsverot, vai piemērot kādu sankciju vai ne, Komisijai jāsadarbojas ar attiecīgajām valsts iestādēm, lai nodrošinātu ar valsts tiesībaizsardzību saskaņotu pieeju. |
| --- | --- |

4.14.1.

EESK uzskata, ka pašreizējā naudas sodu un periodisko soda maksājumu sistēma ir izrādījusies neefektīva. 72. panta 1. punkta redakcijā “Komisija (..) juridiskai vai fiziskai personai (..) var uzlikt (..) sodus” vārdi “var uzlikt” būtu jāaizstāj ar “uzliek”. Būtu jāatceras, ka ar 72. panta 3. punktu joprojām ir paredzēta zināma rīcības brīvība. Apsverot, vai piemērot kādu sankciju vai ne, Komisijai jāsadarbojas ar attiecīgajām valsts iestādēm, lai nodrošinātu ar valsts tiesībaizsardzību saskaņotu pieeju.

4.15.   
  EASA finansējums

EESK uzskata, ka priekšlikums ieņēmumos iekļaut maksājumus, kas samaksāti saskaņā ar noteikumiem, kurus paredzēts ietvert regulā par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu, ir pāragrs un pārāk neskaidrs. Piemēram, nav skaidrs, vai tiks izveidota atsevišķa vienotās gaisa telpas maksājumu sistēma vai arī mērķis ir pārveidot pašreizējo maršruta tarifikācijas sistēmu, kuru pašlaik pārvalda Eirokontrole (Multilateral Agreement Relating to Route Charges (Daudzpusējs nolīgums attiecībā uz maršrutu maksājumiem), neoficiāls izdevums, 2006. gada oktobris, pieejams Eirokontroles tīmekļa vietnē). Tāpat nav skaidrs, vai plānotie maksājumi būs tikai par pakalpojumu sniegšanu vienotajā gaisa telpā vai arī tiks izmantoti aģentūras vispārējā budžeta finansēšanai. Šo iemeslu dēļ EESK uzskata, ka šis priekšlikums ir pāragrs un būtu jānoraida.

4.16.   
  Darba metodes un ieinteresēto personu iesaiste

| 4.16.1. | Ieinteresēto personu iesaiste ir svarīga EASA darba daļa, un tādai tai jāpaliek arī turpmāk. Tādēļ komiteja iesaka 104. panta 1. punkta b) apakšpunktā svītrot vārdus “vajadzības gadījumā”, lai nepieļautu patvaļīgus lēmumus par to, vai ieinteresētās personas tiks vai netiks iesaistītas aģentūras darbā. |
| --- | --- |

4.16.1.

Ieinteresēto personu iesaiste ir svarīga EASA darba daļa, un tādai tai jāpaliek arī turpmāk. Tādēļ komiteja iesaka 104. panta 1. punkta b) apakšpunktā svītrot vārdus “vajadzības gadījumā”, lai nepieļautu patvaļīgus lēmumus par to, vai ieinteresētās personas tiks vai netiks iesaistītas aģentūras darbā.

4.17.   
  Valodu lietojums

Lai gan aviācijas nozarē tiek plaši lietota angļu valoda, joprojām ir dažas ģeogrāfiskas teritorijas un darbības jomas, kurās dominē attiecīgo valstu valoda. EESK uzskata, ka saskaņā ar Pamattiesību hartas 21. pantā noteikto aizliegumu diskriminēt valodas dēļ vismaz sertifikācijas specifikācijām un pieņemamajiem atbilstības nodrošināšanas līdzekļiem vajadzētu būt tulkotiem un publicētiem visās ES oficiālajās valodās. Turklāt, lai uzlabotu pārredzamību un sabiedrības informētību, EASA tīmekļa vietnei vajadzētu būt pieejamai ne tikai angļu, bet arī citās ES valodās.

4.18.   
  Iekšējā struktūra

Saskaņā ar ierosināto 90. panta redakciju Komisijai būs daudz vairāk pilnvaru nekā Eiropas Parlamentam. Tāpēc EESK uzsver, ka valdē vajadzētu būt pa vienam Komisijas un Eiropas Parlamenta pārstāvim.

4.19.   
  Noma

EESK kategoriski iebilst pret priekšlikumu grozīt Regulas (EK) Nr. 1008/2008 noteikumus attiecībā uz nomu. Tā kā 2017.–2018. gadā ir plānots veikt šīs regulas novērtēšanu, šis jautājums būtu jārisina atsevišķi.

5.   Regulas (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā novērtēšana

Kā jau minēts 4.13. punktā, EESK atkārtoti norāda, ka ir jāaizsargā taisnīguma kultūra, un tādēļ tā rosinājusi izstrādāt hartu. EESK atbalsta to, ka tiesību normām ir ieteikuma raksturs, un sekmīgu sadarbību ar ECANSIA – forumu resursu un zināšanu apvienošanai un platformu pētījumu ierosināšanai, drošības ieteikumu sniegšanai un kritēriju noteikšanai. Šim mērķim noteikti ir jāatvēl pietiekami resursi.

EESK uzskata, ka turpmākajam darbam šīs regulas darbības jomā vajadzētu būt vērstam uz pienācīgu īstenošanu, nevis tiesiskā regulējuma mainīšanu.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 613 final.

1

(2)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

2

(3)  COM(2015) 599 final.

3

(4)  COM(2015) 598 final; OV C 389, 21.10.2016., 86. lpp.

4

(5)  OV C 21, 21.1.2011., 62. lpp.

5

(6)  OV C 13, 15.1.2016., 169. lpp.

6

(7)  COM(2015) 598 final.

7

(8)  COM(2015) 598 final, 2.3. punkts.

8

(9)  OV C 13, 15.1.2016., 169. lpp., 3.1.3. punkts; OV C 13, 15.1.2016., 110. lpp., 2.7. punkts; un OV C 389, 21.10.2016., 86. lpp., 1.3. punkts.

9

(10)  OV C 21, 21.1.2011., 62. lpp., un OV C 198, 10.7.2013., 73. lpp.

10

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/119

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tiešsaistes platformas un digitālais vienotais tirgus: Eiropas izdevības un uzdevumi””

(COM(2016) 288 final)

(2017/C 075/20)

| Ziņotājs: | Thomas McDONOGH |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Thomas McDONOGH

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 25.5.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 15.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 175/0/3 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 25.5.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

15.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

175/0/3

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto rīcības plānu, kurā paredzēts pārskatīt direktīvu par telekomunikāciju un direktīvu par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju, ņemot vērā tā saukto OTT (over-the-top) tiešsaistes sakaru pakalpojumu nozīmi, un sagatavot sarakstu ar platformu veiktajiem brīvprātīgiem pasākumiem (vēlāk tas varētu kalpot par pamatu vadlīniju izstrādei), veikt padziļinātu pētījumu par uzņēmumu savstarpējās (B2B) sadarbības praksi, finansēt atklāto datu projektus un, iespējams, izstrādāt stratēģiju, kas veicinātu un atbalstītu konkurētspējīgu ES platformu radīšanu. |
| --- | --- |

1.1.

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto rīcības plānu, kurā paredzēts pārskatīt direktīvu par telekomunikāciju un direktīvu par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju, ņemot vērā tā saukto OTT (over-the-top) tiešsaistes sakaru pakalpojumu nozīmi, un sagatavot sarakstu ar platformu veiktajiem brīvprātīgiem pasākumiem (vēlāk tas varētu kalpot par pamatu vadlīniju izstrādei), veikt padziļinātu pētījumu par uzņēmumu savstarpējās (B2B) sadarbības praksi, finansēt atklāto datu projektus un, iespējams, izstrādāt stratēģiju, kas veicinātu un atbalstītu konkurētspējīgu ES platformu radīšanu.

| 1.2. | EESK uzsver, ka daudzas tiešsaistes platformas ir nozīmīga sadarbīgās ekonomikas sastāvdaļa, un vēlreiz apstiprina savus secinājumus par sadarbīgo ekonomiku, jo īpaši par patērētāju aizsardzību, darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzsver, ka daudzas tiešsaistes platformas ir nozīmīga sadarbīgās ekonomikas sastāvdaļa, un vēlreiz apstiprina savus secinājumus par sadarbīgo ekonomiku, jo īpaši par patērētāju aizsardzību, darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| 1.3. | Tomēr EESK pauž bažas par to, ka digitālajā tirgū notiekošo attīstību nevar salīdzināt ar tempu, kādā ES izstrādā tiesību aktus un stratēģijas, nemaz nerunājot par to īstenošanu dalībvalstu līmenī. EESK vēlētos zināt, kādā veidā varētu uzlabot koordināciju starp dažādiem dalībniekiem Komisijā un dalībvalstīs un kādi mehānismi varētu būt lietderīgi šajā nolūkā. |
| --- | --- |

1.3.

Tomēr EESK pauž bažas par to, ka digitālajā tirgū notiekošo attīstību nevar salīdzināt ar tempu, kādā ES izstrādā tiesību aktus un stratēģijas, nemaz nerunājot par to īstenošanu dalībvalstu līmenī. EESK vēlētos zināt, kādā veidā varētu uzlabot koordināciju starp dažādiem dalībniekiem Komisijā un dalībvalstīs un kādi mehānismi varētu būt lietderīgi šajā nolūkā.

| 1.4. | Komiteja uzsver vajadzību novērst sadrumstalotības risku un to, ka ir nepieciešama saskaņota ES pieeja. Pretējā gadījumā atšķirīgi valstu tiesību akti radīs nenoteiktību, vēl vairāk sarežģīs jaunuzņēmumu paplašināšanās iespējas un varbūt ierobežos digitālo pakalpojumu pieejamību. Tas ir jo īpaši steidzami jāatrisina, ņemot vērā, ka dažas dalībvalstis jau ir uzsākušas vai apsver uzsākt tādu konkrētu pasākumu ieviešanu, kas ļautu apkarot negodīgu tirdzniecības praksi, un tas var radīt digitālā vienotā tirgus sadrumstalotības risku. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja uzsver vajadzību novērst sadrumstalotības risku un to, ka ir nepieciešama saskaņota ES pieeja. Pretējā gadījumā atšķirīgi valstu tiesību akti radīs nenoteiktību, vēl vairāk sarežģīs jaunuzņēmumu paplašināšanās iespējas un varbūt ierobežos digitālo pakalpojumu pieejamību. Tas ir jo īpaši steidzami jāatrisina, ņemot vērā, ka dažas dalībvalstis jau ir uzsākušas vai apsver uzsākt tādu konkrētu pasākumu ieviešanu, kas ļautu apkarot negodīgu tirdzniecības praksi, un tas var radīt digitālā vienotā tirgus sadrumstalotības risku.

| 1.5. | Paziņojumā nav ietverti konkrēti priekšlikumi, un tajā izklāstīts maz atbilstīgu risinājumu. Lai arī daži risinājumi ir ieskicēti, atbildes uz patiešām svarīgiem jautājumiem par to, vai platformas dažos tirgos nenodara kaitējumu saviem piegādātājiem, ir atliktas uz vēlāku laiku. |
| --- | --- |

1.5.

Paziņojumā nav ietverti konkrēti priekšlikumi, un tajā izklāstīts maz atbilstīgu risinājumu. Lai arī daži risinājumi ir ieskicēti, atbildes uz patiešām svarīgiem jautājumiem par to, vai platformas dažos tirgos nenodara kaitējumu saviem piegādātājiem, ir atliktas uz vēlāku laiku.

| 1.6. | Tiešsaistes platformu izplatība ir radījusi būtiskas priekšrocības piegādātājiem, patērētājiem, kā arī ekonomikai un cilvēku dzīvesveidam kopumā. Tomēr jautājumi rodas un radīsies, un tāpēc EESK iesaka precīzāk noteikt, kas ir vislielākais kaitējums uzņēmumiem un patērētājiem, un pēc tam efektīvi un rūpīgi izpētīt, cik lielā mērā attiecīgās problēmas skar visas tiešsaistes platformas, ir raksturīgas konkrētām nozarēm vai atsevišķiem uzņēmumiem. EESK aicina arī veidot starpnozaru sadarbību un uzraudzīt tiešsaistes platformu attīstību, lai risinātu jautājumus, kas rodas laika gaitā. |
| --- | --- |

1.6.

Tiešsaistes platformu izplatība ir radījusi būtiskas priekšrocības piegādātājiem, patērētājiem, kā arī ekonomikai un cilvēku dzīvesveidam kopumā. Tomēr jautājumi rodas un radīsies, un tāpēc EESK iesaka precīzāk noteikt, kas ir vislielākais kaitējums uzņēmumiem un patērētājiem, un pēc tam efektīvi un rūpīgi izpētīt, cik lielā mērā attiecīgās problēmas skar visas tiešsaistes platformas, ir raksturīgas konkrētām nozarēm vai atsevišķiem uzņēmumiem. EESK aicina arī veidot starpnozaru sadarbību un uzraudzīt tiešsaistes platformu attīstību, lai risinātu jautājumus, kas rodas laika gaitā.

| 1.7. | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir nolēmusi noskaidrot pasākumus, kas gan profesionālajiem, gan privātajiem lietotājiem atvieglotu datu apmaiņu un pārnesamību starp dažādām tiešsaistes platformām un mākoņdatošanas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

1.7.

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir nolēmusi noskaidrot pasākumus, kas gan profesionālajiem, gan privātajiem lietotājiem atvieglotu datu apmaiņu un pārnesamību starp dažādām tiešsaistes platformām un mākoņdatošanas pakalpojumiem.

| 1.8. | EESK aicina īstenot programmas, kas ļautu palielināt izpratni un nodrošinātu labākas digitālo līdzekļu lietošanas prasmes visu vecumu iedzīvotājiem, tai skaitā arī jaunākajiem un gados vecākajiem iedzīvotājiem, kuri pieder pie visneaizsargātāko grupas. EESK atzinīgi vērtētu to, ja sistemātiska digitālo līdzekļu lietošanas prasmju apmācība tiktu ieviesta kā Eiropas standarts. |
| --- | --- |

1.8.

EESK aicina īstenot programmas, kas ļautu palielināt izpratni un nodrošinātu labākas digitālo līdzekļu lietošanas prasmes visu vecumu iedzīvotājiem, tai skaitā arī jaunākajiem un gados vecākajiem iedzīvotājiem, kuri pieder pie visneaizsargātāko grupas. EESK atzinīgi vērtētu to, ja sistemātiska digitālo līdzekļu lietošanas prasmju apmācība tiktu ieviesta kā Eiropas standarts.

| 1.9. | EESK aicina Komisiju izvērtēt, vai ir nepieciešams, lai platformas piedāvā lietotājdraudzīgus kopsavilkumus un skaidri norāda uz individualizētām cenām un principu, pēc kāda tiek sarindoti rezultāti, kā arī nodrošina beznosacījumu un administratīvi vienkāršu veidu, kā īstenot tiesības tikt aizmirstam. |
| --- | --- |

1.9.

EESK aicina Komisiju izvērtēt, vai ir nepieciešams, lai platformas piedāvā lietotājdraudzīgus kopsavilkumus un skaidri norāda uz individualizētām cenām un principu, pēc kāda tiek sarindoti rezultāti, kā arī nodrošina beznosacījumu un administratīvi vienkāršu veidu, kā īstenot tiesības tikt aizmirstam.

| 1.10. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas piezīmi, ka tā kopā ar tiešsaistes platformām izstrādā rīcības kodeksu, kura mērķis ir cīnīties pret naida runām tiešsaistē un nepilngadīgajiem kaitējošu saturu. Komiteja tomēr uzskata, ka jānosaka arī kādas sankcijas tiem, kas ir informēti par šāda satura esamību, bet to neizdzēš. |
| --- | --- |

1.10.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas piezīmi, ka tā kopā ar tiešsaistes platformām izstrādā rīcības kodeksu, kura mērķis ir cīnīties pret naida runām tiešsaistē un nepilngadīgajiem kaitējošu saturu. Komiteja tomēr uzskata, ka jānosaka arī kādas sankcijas tiem, kas ir informēti par šāda satura esamību, bet to neizdzēš.

| 1.11. | Komiteja pauž sarūgtinājumu, ka Komisija kārtējo reizi nav pievērsusi uzmanību tiešsaistes platformu sociālajai dimensijai. EESK uzsver, ka platformu sociālā atbildība pret saviem darbiniekiem – gan pastāvīgi nodarbinātajiem, gan tiem, kas strādā atbilstīgi jaunajiem nodarbinātības veidiem, – ir jādefinē precīzāk. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jaunajiem nodarbinātības veidiem, un godīgi darba apstākļi, pienācīga sociālā aizsardzība, drošība un veselības aizsardzība darbā, apmācība, tiesības uz darba koplīgumu un arodbiedrību tiesības (1) būtu jānodrošina visiem platformu darbiniekiem, ņemot vērā problēmjautājumus, ko sadarbīgajā ekonomikā radījušas tiešsaistes platformas. |
| --- | --- |

1.11.

Komiteja pauž sarūgtinājumu, ka Komisija kārtējo reizi nav pievērsusi uzmanību tiešsaistes platformu sociālajai dimensijai. EESK uzsver, ka platformu sociālā atbildība pret saviem darbiniekiem – gan pastāvīgi nodarbinātajiem, gan tiem, kas strādā atbilstīgi jaunajiem nodarbinātības veidiem, – ir jādefinē precīzāk. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jaunajiem nodarbinātības veidiem, un godīgi darba apstākļi, pienācīga sociālā aizsardzība, drošība un veselības aizsardzība darbā, apmācība, tiesības uz darba koplīgumu un arodbiedrību tiesības (1) būtu jānodrošina visiem platformu darbiniekiem, ņemot vērā problēmjautājumus, ko sadarbīgajā ekonomikā radījušas tiešsaistes platformas.

| 1.12. | Iebilstot Komisijas vērtējumam, ka lielā mērā pietiek ar spēkā esošo tiesisko regulējumu, komiteja aicina izstrādāt ES regulējumu par kolektīvo darbu (crowd working), lai tādējādi novērstu, ka tiek iedragātas vai netiek ievērotas minimālās algas likmes, darba laika noteikumi un sociālā nodrošinājuma noteikumi. |
| --- | --- |

1.12.

Iebilstot Komisijas vērtējumam, ka lielā mērā pietiek ar spēkā esošo tiesisko regulējumu, komiteja aicina izstrādāt ES regulējumu par kolektīvo darbu (crowd working), lai tādējādi novērstu, ka tiek iedragātas vai netiek ievērotas minimālās algas likmes, darba laika noteikumi un sociālā nodrošinājuma noteikumi.

| 1.13. | EESK mudina Komisiju izanalizēt fiskālos aspektus saistībā ar tiešsaistes platformu darbību, lai apkarotu praksi, kas ir pretrunā ar vienlīdzīgu konkurenci. |
| --- | --- |

1.13.

EESK mudina Komisiju izanalizēt fiskālos aspektus saistībā ar tiešsaistes platformu darbību, lai apkarotu praksi, kas ir pretrunā ar vienlīdzīgu konkurenci.

2.   Komisijas paziņojuma kopsavilkums

| 2.1. | Pamatojoties uz neseno paziņojumu un dienestu darba dokumentu, kā arī digitālā vienotā tirgus stratēģiju kopumā, Komisija vēlas sekmēt tiešsaistes platformu inovāciju un efektīvu konkurenci un vienlaikus aizsargāt patērētāju tiesības un privātumu. |
| --- | --- |

2.1.

Pamatojoties uz neseno paziņojumu un dienestu darba dokumentu, kā arī digitālā vienotā tirgus stratēģiju kopumā, Komisija vēlas sekmēt tiešsaistes platformu inovāciju un efektīvu konkurenci un vienlaikus aizsargāt patērētāju tiesības un privātumu.

| 2.2. | Paziņojumā aprakstīti tiešsaistes platformu novērtējumā apzinātie galvenie aspekti un izklāstīta Komisijas turpmākā pieeja tiešsaistes platformu jautājumā. |
| --- | --- |

2.2.

Paziņojumā aprakstīti tiešsaistes platformu novērtējumā apzinātie galvenie aspekti un izklāstīta Komisijas turpmākā pieeja tiešsaistes platformu jautājumā.

| 2.3. | Paziņojumā nav ierosināts visaptverošs jaunu ES noteikumu kopums, kas attiektos uz platformām. |
| --- | --- |

2.3.

Paziņojumā nav ierosināts visaptverošs jaunu ES noteikumu kopums, kas attiektos uz platformām.

| 2.4. | Komisija ierosina ieviest nevis preventīvus noteikumus, kas inovāciju varētu nomākt, bet gan vien regulējošus pasākumus, kuri ļauj risināt nepārprotami konstatētās problēmas saistībā ar konkrētām tiešsaistes platformu kategorijām vai darbībām. |
| --- | --- |

2.4.

Komisija ierosina ieviest nevis preventīvus noteikumus, kas inovāciju varētu nomākt, bet gan vien regulējošus pasākumus, kuri ļauj risināt nepārprotami konstatētās problēmas saistībā ar konkrētām tiešsaistes platformu kategorijām vai darbībām.

| 2.5. | Komisija atzīst, ka ir dažāda veida un dažāda apjoma tiešsaistes platformas, kas pastāvīgi mainās, un tas nozīmē, ka nav vienprātības par vienu vienīgu tiešsaistes platformu definīciju. |
| --- | --- |

2.5.

Komisija atzīst, ka ir dažāda veida un dažāda apjoma tiešsaistes platformas, kas pastāvīgi mainās, un tas nozīmē, ka nav vienprātības par vienu vienīgu tiešsaistes platformu definīciju.

| 2.6. | Pēc Komisijas domām, vienādas pieejas izmantošana visu platformu regulēšanā nebūtu atbilstīgs veids, kā risināt dažāda veida tiešsaistes platformu radītos problēmjautājumus. |
| --- | --- |

2.6.

Pēc Komisijas domām, vienādas pieejas izmantošana visu platformu regulēšanā nebūtu atbilstīgs veids, kā risināt dažāda veida tiešsaistes platformu radītos problēmjautājumus.

| 2.7. | Komisija atzīst, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums lielā mērā ir pietiekamas un ļauj regulēt platformas, lai arī šis tiesiskais regulējums nav viennozīmīgi vienas regulējošas iestādes kompetencē. |
| --- | --- |

2.7.

Komisija atzīst, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums lielā mērā ir pietiekamas un ļauj regulēt platformas, lai arī šis tiesiskais regulējums nav viennozīmīgi vienas regulējošas iestādes kompetencē.

| 2.8. | Paziņojumā izklāstīts ceļvedis un turpmāko pasākumu principi:






  — | vienādi darbības noteikumi salīdzināmiem digitālajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- | --- |

2.8.

Paziņojumā izklāstīts ceļvedis un turpmāko pasākumu principi:

—

vienādi darbības noteikumi salīdzināmiem digitālajiem pakalpojumiem,

| — | tiešsaistes platformu atbildīga darbība, lai aizsargātu pamatvērtības, |
| --- | --- |

—

tiešsaistes platformu atbildīga darbība, lai aizsargātu pamatvērtības,

| — | caurskatāmība un godīgums lietotāju uzticības saglabāšanai un inovācijas nodrošināšanai, |
| --- | --- |

—

caurskatāmība un godīgums lietotāju uzticības saglabāšanai un inovācijas nodrošināšanai,

| — | atvērti un nediskriminējoši tirgi datvirzītā ekonomikā. |
| --- | --- |

—

atvērti un nediskriminējoši tirgi datvirzītā ekonomikā.

| 2.9. | Komisija, izmantojot, iespējams, deregulāciju un īpašus noteikumus attiecībā uz OTT komunikācijas pakalpojumu sniedzējiem, centīsies nodrošināt vienlīdzīgu regulējumu telesakaru jomā. |
| --- | --- |

2.9.

Komisija, izmantojot, iespējams, deregulāciju un īpašus noteikumus attiecībā uz OTT komunikācijas pakalpojumu sniedzējiem, centīsies nodrošināt vienlīdzīgu regulējumu telesakaru jomā.

| 2.10. | Komisija apsvērs, vai direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju būtu jāattiecina arī uz tiešsaistes saziņas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

2.10.

Komisija apsvērs, vai direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju būtu jāattiecina arī uz tiešsaistes saziņas pakalpojumiem.

| 2.11. | Komisija ierosina jaunajā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā noteikt, ka video koplietošanas platformām jāuzņemas jauni pienākumi cīņā pret kaitīgu saturu. |
| --- | --- |

2.11.

Komisija ierosina jaunajā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvā noteikt, ka video koplietošanas platformām jāuzņemas jauni pienākumi cīņā pret kaitīgu saturu.

| 2.12. | Komisija izvērtēs tiešsaistes starpnieku atbildības režīmu, tostarp šādus aspektus:






  — | vai, ieviešot brīvprātīgus pasākumus cīņai ar nelegālu saturu tiešsaistē, ir vajadzīgas vadlīnijas par atbildību, |
| --- | --- | --- |

2.12.

Komisija izvērtēs tiešsaistes starpnieku atbildības režīmu, tostarp šādus aspektus:

—

vai, ieviešot brīvprātīgus pasākumus cīņai ar nelegālu saturu tiešsaistē, ir vajadzīgas vadlīnijas par atbildību,

| — | vai vajadzīgas oficiālas paziņošanas un rīcības procedūras. |
| --- | --- |

—

vai vajadzīgas oficiālas paziņošanas un rīcības procedūras.

| 2.13. | Komisija turpinās veicināt koordinētus ES mēroga pašregulācijas pasākumus, ko tiešsaistes platformas īsteno cīņā pret nelegālu saturu tiešsaistē (un regulāri izvērtēs šāda darba efektivitāti). |
| --- | --- |

2.13.

Komisija turpinās veicināt koordinētus ES mēroga pašregulācijas pasākumus, ko tiešsaistes platformas īsteno cīņā pret nelegālu saturu tiešsaistē (un regulāri izvērtēs šāda darba efektivitāti).

| 2.14. | Tiešsaistes platformas tiks mudinātas cīnīties pret neīstām un maldinošām atsauksmēm. |
| --- | --- |

2.14.

Tiešsaistes platformas tiks mudinātas cīnīties pret neīstām un maldinošām atsauksmēm.

| 2.15. | Komisija 2017. gadā nāks klajā ar elektroniskās identifikācijas sadarbspējas principiem un vadlīnijām. |
| --- | --- |

2.15.

Komisija 2017. gadā nāks klajā ar elektroniskās identifikācijas sadarbspējas principiem un vadlīnijām.

| 2.16. | Jauni autortiesību priekšlikumi, kurus nesen pieņēma Komisija, ir paredzēti tam, lai taisnīgāk sadalītu vērtību, ko rada tiešsaistes platformas, tiešsaistē izplatīdamas ar autortiesībām aizsargātu saturu. |
| --- | --- |

2.16.

Jauni autortiesību priekšlikumi, kurus nesen pieņēma Komisija, ir paredzēti tam, lai taisnīgāk sadalītu vērtību, ko rada tiešsaistes platformas, tiešsaistē izplatīdamas ar autortiesībām aizsargātu saturu.

| 2.17. | Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā ir iesniegta kopā ar atzinumā izskatāmo paziņojumu, lai panāktu, ka pārrobežu situācijās efektīvāk piemēro ES patērētāju tiesību aktus. |
| --- | --- |

2.17.

Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā ir iesniegta kopā ar atzinumā izskatāmo paziņojumu, lai panāktu, ka pārrobežu situācijās efektīvāk piemēro ES patērētāju tiesību aktus.

| 2.18. | Komisija ir pārskatījusi vadlīnijas attiecībā uz Negodīgas komercprakses direktīvu, un tās tiks pieņemtas kopā ar paziņojumu. Turklāt, 2017. gadā veicot ES patērētāju un tirgvedības regulējuma atbilstības pārbaudi, tā izvērtēs, vai saistībā ar platformām ir papildu vajadzība atjaunināt spēkā esošos patērētāju aizsardzības noteikumus. |
| --- | --- |

2.18.

Komisija ir pārskatījusi vadlīnijas attiecībā uz Negodīgas komercprakses direktīvu, un tās tiks pieņemtas kopā ar paziņojumu. Turklāt, 2017. gadā veicot ES patērētāju un tirgvedības regulējuma atbilstības pārbaudi, tā izvērtēs, vai saistībā ar platformām ir papildu vajadzība atjaunināt spēkā esošos patērētāju aizsardzības noteikumus.

| 2.19. | Komisija plāno veikt padziļinātu pētījumu par uzņēmumu savstarpējās sadarbības praksi tiešsaistes platformu vidē, lai līdz 2017. gada pavasarim izvērtētu, “vai ir nepieciešami ES papildu pasākumi”. |
| --- | --- |

2.19.

Komisija plāno veikt padziļinātu pētījumu par uzņēmumu savstarpējās sadarbības praksi tiešsaistes platformu vidē, lai līdz 2017. gada pavasarim izvērtētu, “vai ir nepieciešami ES papildu pasākumi”.

| 2.20. | Komisija plāno izanalizēt, kādi šķēršļi varētu rasties vienotajā ES datu tirgū, ņemot vērā juridisko nenoteiktību īpašumtiesību un datu izmantojamības vai pieejamības jomā, un, izstrādājot brīvas datu plūsmas iniciatīvu, kura plānota 2016. gada beigās, noskaidrot pasākumus, kas atvieglotu datu maiņu un pārnesamību. |
| --- | --- |

2.20.

Komisija plāno izanalizēt, kādi šķēršļi varētu rasties vienotajā ES datu tirgū, ņemot vērā juridisko nenoteiktību īpašumtiesību un datu izmantojamības vai pieejamības jomā, un, izstrādājot brīvas datu plūsmas iniciatīvu, kura plānota 2016. gada beigās, noskaidrot pasākumus, kas atvieglotu datu maiņu un pārnesamību.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Lai nākamajā desmitgadē Eiropa varētu sasniegt izaugsmi, kas pārsniedz līdzšinējo robežu, proti, 1,5 % IKP gadā, izšķiroša nozīme būs dinamiskai digitālajai ekonomikai (sk. ziņojumu, ko izstrādājusi Pasaules Ekonomikas foruma Vispasaules programmas padome Eiropas jautājumos). |
| --- | --- |

3.1.

Lai nākamajā desmitgadē Eiropa varētu sasniegt izaugsmi, kas pārsniedz līdzšinējo robežu, proti, 1,5 % IKP gadā, izšķiroša nozīme būs dinamiskai digitālajai ekonomikai (sk. ziņojumu, ko izstrādājusi Pasaules Ekonomikas foruma Vispasaules programmas padome Eiropas jautājumos).

| 3.2. | Tiešsaistes platformas ir kļuvušas par dažiem no vērtīgākajiem un ietekmīgākajiem uzņēmumiem pasaulē, un to nozīme pasaules ekonomikā turpinās palielināties. |
| --- | --- |

3.2.

Tiešsaistes platformas ir kļuvušas par dažiem no vērtīgākajiem un ietekmīgākajiem uzņēmumiem pasaulē, un to nozīme pasaules ekonomikā turpinās palielināties.

| 3.3. | ES šobrīd veido tikai 4 % lielāko tiešsaistes platformu kopējās tirgus kapitalizācijas (2). |
| --- | --- |

3.3.

ES šobrīd veido tikai 4 % lielāko tiešsaistes platformu kopējās tirgus kapitalizācijas (2).

| 3.4. | Aptuveni uz 50 lielajiem ES elektronisko sakaru operatoriem attiecas 28 dažādi valstu tiesību akti, bet sešus lielos operatorus ASV tirgū un trīs lielākos operatorus Ķīnas tirgū reglamentē vienots tiesiskais regulējums (3). |
| --- | --- |

3.4.

Aptuveni uz 50 lielajiem ES elektronisko sakaru operatoriem attiecas 28 dažādi valstu tiesību akti, bet sešus lielos operatorus ASV tirgū un trīs lielākos operatorus Ķīnas tirgū reglamentē vienots tiesiskais regulējums (3).

| 3.5. | Ar tiešsaistes platformām saistītas problēmas ir radījušas spiedienu, liekot rīkoties dalībvalstu līmenī, un ir palielinājušas sadrumstalotību. |
| --- | --- |

3.5.

Ar tiešsaistes platformām saistītas problēmas ir radījušas spiedienu, liekot rīkoties dalībvalstu līmenī, un ir palielinājušas sadrumstalotību.

| 3.6. | Līgumtiesību un patērētāju aizsardzības saskaņošanai ir ārkārtīgi svarīga nozīme ilgtspējīgas attīstības un tiešsaistes platformu paplašināšanas jomā. |
| --- | --- |

3.6.

Līgumtiesību un patērētāju aizsardzības saskaņošanai ir ārkārtīgi svarīga nozīme ilgtspējīgas attīstības un tiešsaistes platformu paplašināšanas jomā.

| 3.7. | EESK mudina galveno uzmanību pievērst leģislatīvām un neleģislatīvām iniciatīvām, kuras jāiesniedz līdz 2016. gada beigām un kuru mērķis ir izveidot pilnībā integrētu digitālo vienoto tirgu. 2016. un 2017. gadā izšķirsies, vai Eiropa izveidos digitālu ceļvedi konkurētspējas un izaugsmes veicināšanai vai arī ieslīgs “digitālajā viduvējībā”. |
| --- | --- |

3.7.

EESK mudina galveno uzmanību pievērst leģislatīvām un neleģislatīvām iniciatīvām, kuras jāiesniedz līdz 2016. gada beigām un kuru mērķis ir izveidot pilnībā integrētu digitālo vienoto tirgu. 2016. un 2017. gadā izšķirsies, vai Eiropa izveidos digitālu ceļvedi konkurētspējas un izaugsmes veicināšanai vai arī ieslīgs “digitālajā viduvējībā”.

| 3.8. | Paziņojumā ir minētas vairākas jomas, kurās Komisija ir konstatējusi problēmas, taču trūkst faktu, lai izlemtu, kāda rīcība, ja vispār, ir vajadzīga. Runa ir galvenokārt par uzņēmumu savstarpējās sadarbības jautājumiem. Pirms pieņemt lēmumu 2017. gada pavasarī, Komisija ierosina veikt sīkāku izpēti sešu mēnešu garumā. |
| --- | --- |

3.8.

Paziņojumā ir minētas vairākas jomas, kurās Komisija ir konstatējusi problēmas, taču trūkst faktu, lai izlemtu, kāda rīcība, ja vispār, ir vajadzīga. Runa ir galvenokārt par uzņēmumu savstarpējās sadarbības jautājumiem. Pirms pieņemt lēmumu 2017. gada pavasarī, Komisija ierosina veikt sīkāku izpēti sešu mēnešu garumā.

| 3.9. | Komiteja cer, ka pēc tam, ka Komisija nākamā gadā sākumā būs nākusi klajā ar izpētes secinājumiem minētajā jautājumā, notiks nākamās svarīgās debates. |
| --- | --- |

3.9.

Komiteja cer, ka pēc tam, ka Komisija nākamā gadā sākumā būs nākusi klajā ar izpētes secinājumiem minētajā jautājumā, notiks nākamās svarīgās debates.

| 3.10. | Pārmērīgs vai neelastīgs regulējums varētu apdraudēt tiešsaistes platformu pozitīvo ieguldījumu ES digitālajā ekonomikā, un izmaiņas regulējumā nedrīkst notikt uz patērētāju un darba ņēmēju aizsardzības rēķina. |
| --- | --- |

3.10.

Pārmērīgs vai neelastīgs regulējums varētu apdraudēt tiešsaistes platformu pozitīvo ieguldījumu ES digitālajā ekonomikā, un izmaiņas regulējumā nedrīkst notikt uz patērētāju un darba ņēmēju aizsardzības rēķina.

| 3.11. | Vienlīdzīgi konkurences apstākļi, kas digitālajā vienotajā tirgū nodrošināti salīdzināmiem digitālajiem pakalpojumiem, nedrīkst nedz negatīvi ietekmēt nodokļu ieņēmumus, nedz vēl vairāk veicināt uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes samazināšanu, ļaujot uzņēmumiem maksāt nodokļus atbilstīgi vienas valsts tiesību aktiem, pat ja vērtība ir radīta citā valstī. Peļņas nodoklis ir jāmaksā tur, kur tiek veikta attiecīgā saimnieciskā darbība. |
| --- | --- |

3.11.

Vienlīdzīgi konkurences apstākļi, kas digitālajā vienotajā tirgū nodrošināti salīdzināmiem digitālajiem pakalpojumiem, nedrīkst nedz negatīvi ietekmēt nodokļu ieņēmumus, nedz vēl vairāk veicināt uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes samazināšanu, ļaujot uzņēmumiem maksāt nodokļus atbilstīgi vienas valsts tiesību aktiem, pat ja vērtība ir radīta citā valstī. Peļņas nodoklis ir jāmaksā tur, kur tiek veikta attiecīgā saimnieciskā darbība.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Saskaņā ar Komisijas aprakstu platformas parasti uzskata par divpusējiem vai daudzpusējiem tirgiem, kuros lietotāji kontaktā viens ar otru nonāk, pateicoties platformas operatoram, kas atvieglo mijiedarbību. |
| --- | --- |

4.1.

Saskaņā ar Komisijas aprakstu platformas parasti uzskata par divpusējiem vai daudzpusējiem tirgiem, kuros lietotāji kontaktā viens ar otru nonāk, pateicoties platformas operatoram, kas atvieglo mijiedarbību.

| 4.2. | Tomēr Komisijas sarakstā, kas aptver sociālos plašsaziņas līdzekļus un meklētājprogrammas, kā arī maksājumu sistēmas un reklāmas platformas, nav ietverti tradicionālo platformu uzņēmumi, kas tagad darbojas tiešsaistē, savukārt ir iekļautas dažas digitālās platformas, kuras nav daudzpusējas. |
| --- | --- |

4.2.

Tomēr Komisijas sarakstā, kas aptver sociālos plašsaziņas līdzekļus un meklētājprogrammas, kā arī maksājumu sistēmas un reklāmas platformas, nav ietverti tradicionālo platformu uzņēmumi, kas tagad darbojas tiešsaistē, savukārt ir iekļautas dažas digitālās platformas, kuras nav daudzpusējas.

| 4.3. | Turklāt Komisijas sarakstā nav iekļauts arvien pieaugošais skaits platformu, kurās tiek piedāvāts darbaspēks. Tādējādi netiek risinātas šīm platformām raksturīgās problēmas, jo īpaši attiecībā uz godīgu darbu un pienācīgu sociālo aizsardzību. Lai nodrošinātu, ka darba ņēmēju tiesības un darba standartus nevar apiet un ka šos standartus ievēro, EESK aicina izstrādāt tiesību aktu par tiešsaistē/platformās nodarbināto personu darba tiesībām un aizsardzību, it īpaši to, kas strādā atbilstīgi jaunajiem nodarbinātības veidiem (4). Tiešsaistes platformās nodarbinātās personas tādā tiesību aktā būtu jādefinē kā darba ņēmēji, jāatzīst viņu darba attiecības, jāgarantē viņu tiesības uz tādu pašu attieksmi kā pret pastāvīgi nodarbinātajiem un jānodrošina šo noteikumu efektīva izpilde (piemēram, AppJobber, Applause, Clickworker, content.de, Crowd Guru, Designenlassen.de, Freelancer, greatcontent, Jovoto, Local Motors, Microworkers, MyLittleJob, Streetspotr, Testbirds, testlO, Textbroker, Twago, Upwork, 99designs). |
| --- | --- |

4.3.

Turklāt Komisijas sarakstā nav iekļauts arvien pieaugošais skaits platformu, kurās tiek piedāvāts darbaspēks. Tādējādi netiek risinātas šīm platformām raksturīgās problēmas, jo īpaši attiecībā uz godīgu darbu un pienācīgu sociālo aizsardzību. Lai nodrošinātu, ka darba ņēmēju tiesības un darba standartus nevar apiet un ka šos standartus ievēro, EESK aicina izstrādāt tiesību aktu par tiešsaistē/platformās nodarbināto personu darba tiesībām un aizsardzību, it īpaši to, kas strādā atbilstīgi jaunajiem nodarbinātības veidiem (4). Tiešsaistes platformās nodarbinātās personas tādā tiesību aktā būtu jādefinē kā darba ņēmēji, jāatzīst viņu darba attiecības, jāgarantē viņu tiesības uz tādu pašu attieksmi kā pret pastāvīgi nodarbinātajiem un jānodrošina šo noteikumu efektīva izpilde (piemēram, AppJobber, Applause, Clickworker, content.de, Crowd Guru, Designenlassen.de, Freelancer, greatcontent, Jovoto, Local Motors, Microworkers, MyLittleJob, Streetspotr, Testbirds, testlO, Textbroker, Twago, Upwork, 99designs).

| 4.4. | Pirmatnācēja priekšrocības ir ļoti izteiktas, un tāpēc var būt grūti konkurēt ar platformām, kas spēj veiksmīgi izmantot tīkla efektus un ir neizbēgami tirdzniecības partneri uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.4.

Pirmatnācēja priekšrocības ir ļoti izteiktas, un tāpēc var būt grūti konkurēt ar platformām, kas spēj veiksmīgi izmantot tīkla efektus un ir neizbēgami tirdzniecības partneri uzņēmumiem.

| 4.5. | Tiešsaistes strīdu izšķiršanas platformu varētu izmantot alternatīvai strīdu izšķiršanai uzņēmumu savstarpējo domstarpību gadījumā, taču vispirms būtu jānodrošina tiešsaistes strīdu mehānisma efektīva īstenošana uzņēmumu un patērētāju strīdiem. |
| --- | --- |

4.5.

Tiešsaistes strīdu izšķiršanas platformu varētu izmantot alternatīvai strīdu izšķiršanai uzņēmumu savstarpējo domstarpību gadījumā, taču vispirms būtu jānodrošina tiešsaistes strīdu mehānisma efektīva īstenošana uzņēmumu un patērētāju strīdiem.

| 4.6. | Vērsties konkurences iestādēs sūdzību iesniedzējus attur bailes no komerciāliem pretpasākumiem, ko varētu veikt tiešsaistes platformas, no kurām viņi ir atkarīgi. EESK iesaka izstrādāt jaunus pasākumus, kas šajos tirgos ļautu aizsargāt sūdzību iesniedzējus. |
| --- | --- |

4.6.

Vērsties konkurences iestādēs sūdzību iesniedzējus attur bailes no komerciāliem pretpasākumiem, ko varētu veikt tiešsaistes platformas, no kurām viņi ir atkarīgi. EESK iesaka izstrādāt jaunus pasākumus, kas šajos tirgos ļautu aizsargāt sūdzību iesniedzējus.

| 4.7. | Tīmekļa vietņu pārvaldītāji un interneta pakalpojumu sniedzēji, kas viņiem nodrošina piekļuvi, bieži strādā ārpus Eiropas vai slēpj savu identitāti. Izpildraksti, kas sākotnēji bija paredzēti interneta pakalpojumu sniedzējiem, kuri uzturēja tīmekļa vietnes ar pirātražojumu saturu, un kas ļāva bloķēt nelikumīgu saturu, var būt vērtīgs instruments tiesību turētājiem, un tīmekļa vietņu bloķēšanas rīkojumus var izmantot un tie ir arī izmantoti, lai zīmolus un patērētājus aizsargātu pret viltotu preču pārdošanu tiešsaistē. |
| --- | --- |

4.7.

Tīmekļa vietņu pārvaldītāji un interneta pakalpojumu sniedzēji, kas viņiem nodrošina piekļuvi, bieži strādā ārpus Eiropas vai slēpj savu identitāti. Izpildraksti, kas sākotnēji bija paredzēti interneta pakalpojumu sniedzējiem, kuri uzturēja tīmekļa vietnes ar pirātražojumu saturu, un kas ļāva bloķēt nelikumīgu saturu, var būt vērtīgs instruments tiesību turētājiem, un tīmekļa vietņu bloķēšanas rīkojumus var izmantot un tie ir arī izmantoti, lai zīmolus un patērētājus aizsargātu pret viltotu preču pārdošanu tiešsaistē.

| 4.8. | ASV riska kapitāla tirgus spēcīgā pozīcija salīdzinājumā ar ES ir vēl viens stimuls jaunajiem uzņēmumiem darbību pārcelt uz ASV. |
| --- | --- |

4.8.

ASV riska kapitāla tirgus spēcīgā pozīcija salīdzinājumā ar ES ir vēl viens stimuls jaunajiem uzņēmumiem darbību pārcelt uz ASV.

| 4.9. | Kad iegādājas uzņēmumus ar nelielu apgrozījumu, pašlaik nav prasības paziņot par to pat tad, ja iegādātā uzņēmuma rīcībā ir komerciāli vērtīgi dati vai tam ir ievērojams tirgus potenciāls. Pašreizējo apvienošanās kontroles sistēmu varētu mainīt, līdztekus apgrozījuma robežvērtībām to papildinot ar papildu paziņošanas prasībām attiecībā uz darījumu apjomu. |
| --- | --- |

4.9.

Kad iegādājas uzņēmumus ar nelielu apgrozījumu, pašlaik nav prasības paziņot par to pat tad, ja iegādātā uzņēmuma rīcībā ir komerciāli vērtīgi dati vai tam ir ievērojams tirgus potenciāls. Pašreizējo apvienošanās kontroles sistēmu varētu mainīt, līdztekus apgrozījuma robežvērtībām to papildinot ar papildu paziņošanas prasībām attiecībā uz darījumu apjomu.

| 4.10. | Konkurences iestādes varētu plašāk izmantot pagaidu pasākumus un laika ierobežojumus, lai paātrinātu izpildi strauji mainīgajos tirgos. |
| --- | --- |

4.10.

Konkurences iestādes varētu plašāk izmantot pagaidu pasākumus un laika ierobežojumus, lai paātrinātu izpildi strauji mainīgajos tirgos.

| 4.11. | Tiešsaistes platformas bieži pieprasa saviem lietotājiem sniegt dažāda veida informāciju, kas nav tieši saistīta ar attiecīgās platformas saturu, un prasa, lai viņi piekristu noteikumiem, kurus lietotāji citādi būtu noraidījuši, taču kuriem viņi piekrīt, lai varētu izmantot platformas pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.11.

Tiešsaistes platformas bieži pieprasa saviem lietotājiem sniegt dažāda veida informāciju, kas nav tieši saistīta ar attiecīgās platformas saturu, un prasa, lai viņi piekristu noteikumiem, kurus lietotāji citādi būtu noraidījuši, taču kuriem viņi piekrīt, lai varētu izmantot platformas pakalpojumus.

| 4.12. | Personas dati ir valūta mūsdienu digitālajā tirgū, taču daudzi patērētāji acīmredzami neapzinās, ka viņi pārdod savus personas datus, lai piekļūtu tā sauktajiem bezmaksas pakalpojumiem, un ka viņu dati var tikt pārdoti vai nodoti trešām personām. Turklāt neatkarīgi no spēkā esošajiem un plānotajiem patērētāju aizsardzības pasākumiem starp interneta lietošanu un privātās dzīves aizsardzību, no tehniskā aspekta raugoties, pastāv pretruna, jo vienmēr pastāv iespēja, ka augsti kvalificētiem speciālistiem izdodas piekļūt praktiski jebkādiem datiem. Tāpēc visu vecumu iedzīvotāji, tai skaitā arī jaunākie un gados vecākie iedzīvotāji, kuri pieder pie visneaizsargātāko grupas, jāinformē par šādu draudu eksistēšanu. |
| --- | --- |

4.12.

Personas dati ir valūta mūsdienu digitālajā tirgū, taču daudzi patērētāji acīmredzami neapzinās, ka viņi pārdod savus personas datus, lai piekļūtu tā sauktajiem bezmaksas pakalpojumiem, un ka viņu dati var tikt pārdoti vai nodoti trešām personām. Turklāt neatkarīgi no spēkā esošajiem un plānotajiem patērētāju aizsardzības pasākumiem starp interneta lietošanu un privātās dzīves aizsardzību, no tehniskā aspekta raugoties, pastāv pretruna, jo vienmēr pastāv iespēja, ka augsti kvalificētiem speciālistiem izdodas piekļūt praktiski jebkādiem datiem. Tāpēc visu vecumu iedzīvotāji, tai skaitā arī jaunākie un gados vecākie iedzīvotāji, kuri pieder pie visneaizsargātāko grupas, jāinformē par šādu draudu eksistēšanu.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  OV C 71, 24.2.2016., 65. lpp.

1

(2)  COM(2016) 288 final.

2

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  OV C 303, 19.8.2016., 54. lpp.

4

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/124 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/124

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari””

(COM(2016) 410 final)

(2017/C 075/21)

| Ziņotājs: | Thomas McDONOGH |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Thomas McDONOGH

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 18.8.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 15.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 148/0/1 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 18.8.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

15.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

148/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja atzinīgi vērtā Komisijas paziņojumu “Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari”. Komiteja tāpat kā Komisija raizējas par ieilgušo Eiropas neaizsargātību pret kiberuzbrukumiem, piezīmēdama, ka vismaz 80 % Eiropas uzņēmumu pagājušajā gadā ir piedzīvojuši vismaz vienu kiberdrošības incidentu un ka 2015. gadā drošības incidentu daudzums visās nozarēs visā pasaulē ir palielinājies par 38 % (2016. gada aptauja par vispārējo informācijas drošības stāvokli, PWC). Komiteja piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešams veikt virkni pasākumu, lai stiprinātu Eiropas kiberizturētspējas sistēmu un veicinātu konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošību Eiropā. |
| --- | --- |

1.1.

Komiteja atzinīgi vērtā Komisijas paziņojumu “Kā nostiprināt Eiropas Kiberizturētspējas sistēmu un sekmēt konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošības nozari”. Komiteja tāpat kā Komisija raizējas par ieilgušo Eiropas neaizsargātību pret kiberuzbrukumiem, piezīmēdama, ka vismaz 80 % Eiropas uzņēmumu pagājušajā gadā ir piedzīvojuši vismaz vienu kiberdrošības incidentu un ka 2015. gadā drošības incidentu daudzums visās nozarēs visā pasaulē ir palielinājies par 38 % (2016. gada aptauja par vispārējo informācijas drošības stāvokli, PWC). Komiteja piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešams veikt virkni pasākumu, lai stiprinātu Eiropas kiberizturētspējas sistēmu un veicinātu konkurētspējīgu un inovatīvu kiberdrošību Eiropā.

| 1.2. | Komiteja šo priekšlikumu īpaši atzinīgi vērtē, ņemot vērā, ka nesen pieņemta direktīva par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (Kiberdrošības direktīva) (1), kurā paredzēts saskaņot pieeju kiberdrošībai Eiropas Savienībā, un Kiberdrošības stratēģija (2), kas ir plašāka un kurā ir izklāstīts pašreizējais redzējums par to, kā vislabāk novērst kibertraucējumus un kiberuzbrukumus un kā uz tiem reaģēt, sekmēt Eiropas brīvības un demokrātijas vērtības un nodrošināt, lai digitālā ekonomika varētu droši attīstīties. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja šo priekšlikumu īpaši atzinīgi vērtē, ņemot vērā, ka nesen pieņemta direktīva par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (Kiberdrošības direktīva) (1), kurā paredzēts saskaņot pieeju kiberdrošībai Eiropas Savienībā, un Kiberdrošības stratēģija (2), kas ir plašāka un kurā ir izklāstīts pašreizējais redzējums par to, kā vislabāk novērst kibertraucējumus un kiberuzbrukumus un kā uz tiem reaģēt, sekmēt Eiropas brīvības un demokrātijas vērtības un nodrošināt, lai digitālā ekonomika varētu droši attīstīties.

| 1.3. | EESK piekrīt, ka ir jāveic visaptveroši pasākumi, lai turpmāk aizsargātu Eiropai vitāli svarīgo digitālo infrastruktūru un digitālos pakalpojumus pret drošības apdraudējumu, un ir gandarīta, ka pašlaik ierosinātie pasākumi ir būtisks solis uz priekšu to komitejas ieteikumu īstenošanā, kas ietverti daudzos iepriekšējos atzinumos (3) par kiberdrošības uzlabošanu visā Savienībā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK piekrīt, ka ir jāveic visaptveroši pasākumi, lai turpmāk aizsargātu Eiropai vitāli svarīgo digitālo infrastruktūru un digitālos pakalpojumus pret drošības apdraudējumu, un ir gandarīta, ka pašlaik ierosinātie pasākumi ir būtisks solis uz priekšu to komitejas ieteikumu īstenošanā, kas ietverti daudzos iepriekšējos atzinumos (3) par kiberdrošības uzlabošanu visā Savienībā.

| 1.4. | EESK ir gandarīta, ka Komisija ir apstiprinājusi līgumiskās publiskā un privātā sektora partnerības (cPPP) izveidi kiberdrošības jomā, kas varētu piesaistīt investīcijas 1,8 miljardu euro apmērā ES kiberdrošības nozarē ar mērķi stiprināt sadarbību pētniecības un inovācijas procesa agrīnajos posmos un veidot kiberdrošības risinājumus tādās nozarēs kā, piemēram, enerģētika, veselības aizsardzība, transports un finanses. Komiteja jo īpaši pauž cerību, ka šī līgumiskā publiskā un privātā sektora partnerība tiks izmantota, lai atbalstītu darbības sākuma posmā esošu kiberdrošības uzņēmumu attīstību visā Savienībā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK ir gandarīta, ka Komisija ir apstiprinājusi līgumiskās publiskā un privātā sektora partnerības (cPPP) izveidi kiberdrošības jomā, kas varētu piesaistīt investīcijas 1,8 miljardu euro apmērā ES kiberdrošības nozarē ar mērķi stiprināt sadarbību pētniecības un inovācijas procesa agrīnajos posmos un veidot kiberdrošības risinājumus tādās nozarēs kā, piemēram, enerģētika, veselības aizsardzība, transports un finanses. Komiteja jo īpaši pauž cerību, ka šī līgumiskā publiskā un privātā sektora partnerība tiks izmantota, lai atbalstītu darbības sākuma posmā esošu kiberdrošības uzņēmumu attīstību visā Savienībā.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi līdz 2017. gada beigām novērtēt, vai ir nepieciešams grozīt vai paplašināt Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) pilnvaras, un vēlas, lai Komisija par šo tematu apspriežas ar komiteju. EESK uzskata, ka, veicot jebkādu ENISA pilnvaru paplašināšanu, šai aģentūrai ir jāparedz plašāka operatīvā loma, lai tā varētu visā Savienībā efektīvāk palielināt informētību par kiberuzbrukumu draudiem un reaģētspēju. Šai aģentūrai arī jānosaka tiešāka atbildība par izglītību kiberdrošības jomā un par informētības palielināšanas programmām, kas īpaši paredzētas iedzīvotājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi līdz 2017. gada beigām novērtēt, vai ir nepieciešams grozīt vai paplašināt Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) pilnvaras, un vēlas, lai Komisija par šo tematu apspriežas ar komiteju. EESK uzskata, ka, veicot jebkādu ENISA pilnvaru paplašināšanu, šai aģentūrai ir jāparedz plašāka operatīvā loma, lai tā varētu visā Savienībā efektīvāk palielināt informētību par kiberuzbrukumu draudiem un reaģētspēju. Šai aģentūrai arī jānosaka tiešāka atbildība par izglītību kiberdrošības jomā un par informētības palielināšanas programmām, kas īpaši paredzētas iedzīvotājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).

| 1.6. | Lai ES līmenī nodrošinātu spēcīgu līderību un integrāciju, kura nepieciešama, lai veiksmīgi īstenotu efektīvu Eiropas kiberdrošības politiku, komiteja aicina Komisiju apsvērt iespēju pārveidot ENISA par ES līmeņa iestādi kiberdrošības jautājumos, kas būtu līdzīga aviācijas nozares centrālajai iestādei – Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA). Ja minētā ENISA pilnvaru maiņa nav iespējama, EESK iestājas par šādas iestādes izveidošanu no jauna. |
| --- | --- |

1.6.

Lai ES līmenī nodrošinātu spēcīgu līderību un integrāciju, kura nepieciešama, lai veiksmīgi īstenotu efektīvu Eiropas kiberdrošības politiku, komiteja aicina Komisiju apsvērt iespēju pārveidot ENISA par ES līmeņa iestādi kiberdrošības jautājumos, kas būtu līdzīga aviācijas nozares centrālajai iestādei – Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA). Ja minētā ENISA pilnvaru maiņa nav iespējama, EESK iestājas par šādas iestādes izveidošanu no jauna.

| 1.7. | Ar mērķi objektīvi noteikt katras dalībvalsts kiberdrošības izturētspējas stāvokli EESK aicina Komisiju apsvērt nacionālās kiberdrošības modeļa un reitinga sistēmas izveidi, kas būtu analoga Spēju brieduma modelim (CMM) IT nozarē. |
| --- | --- |

1.7.

Ar mērķi objektīvi noteikt katras dalībvalsts kiberdrošības izturētspējas stāvokli EESK aicina Komisiju apsvērt nacionālās kiberdrošības modeļa un reitinga sistēmas izveidi, kas būtu analoga Spēju brieduma modelim (CMM) IT nozarē.

| 1.8. | Komiteja ņem vērā, ka Komisija apsvērs nepieciešamību tuvākajā nākotnē atjaunināt ES 2013. gada Kiberdrošības stratēģiju, un sagaida savlaicīgu apspriešanos par Komisijas idejām. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja ņem vērā, ka Komisija apsvērs nepieciešamību tuvākajā nākotnē atjaunināt ES 2013. gada Kiberdrošības stratēģiju, un sagaida savlaicīgu apspriešanos par Komisijas idejām.

| 1.9. | Ņemot vērā kiberdrošības nozīmi un arvien lielākos kibernoziedzības draudus, EESK aicina Eiropas Kibernoziedzības centram Eiropolā un Eiropas Aizsardzības aģentūrai piešķirt atbilstošu finansējumu un līdzekļus. |
| --- | --- |

1.9.

Ņemot vērā kiberdrošības nozīmi un arvien lielākos kibernoziedzības draudus, EESK aicina Eiropas Kibernoziedzības centram Eiropolā un Eiropas Aizsardzības aģentūrai piešķirt atbilstošu finansējumu un līdzekļus.

| 1.10. | Ņemot vērā, ka ir ļoti svarīgi aizsargāt iedzīvotāju personisko informāciju, ko glabā publiskās administrācijas iestādes un aģentūras, komiteja vēlas, lai tām personām, kas strādā publiskajā administrācijā, tiktu ieviestas īpašas mācības par informācijas pārvaldību, datu aizsardzību un kiberdrošību. |
| --- | --- |

1.10.

Ņemot vērā, ka ir ļoti svarīgi aizsargāt iedzīvotāju personisko informāciju, ko glabā publiskās administrācijas iestādes un aģentūras, komiteja vēlas, lai tām personām, kas strādā publiskajā administrācijā, tiktu ieviestas īpašas mācības par informācijas pārvaldību, datu aizsardzību un kiberdrošību.

| 1.11. | Visaptveroši raugoties uz ES aizsardzību pret kibernoziegumiem un kiberuzbrukumiem, kā arī uz spēcīgas kiberdrošības nozares veidošanu Eiropā, EESK uzskata, ka ES kiberdrošības stratēģijai un politikai būtu it īpaši jānodrošina: spēcīga ES līderība; kiberdrošības politika, kas pastiprina drošību un vienlaikus aizsargā privātumu un citas pamattiesības; iedzīvotāju izpratnes palielināšana un proaktīvas aizsardzības sekmēšana; visaptveroša pārvaldības struktūra dalībvalstīs; labi informēta un atbildīga uzņēmumu rīcība; cieša partnerība starp valdībām, privāto sektoru un iedzīvotājiem; pienācīga apjoma ieguldījumi; labi tehniskie standarti un pietiekami ieguldījumi pētniecībā, izstrādē un inovācijā; sadarbība starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

1.11.

Visaptveroši raugoties uz ES aizsardzību pret kibernoziegumiem un kiberuzbrukumiem, kā arī uz spēcīgas kiberdrošības nozares veidošanu Eiropā, EESK uzskata, ka ES kiberdrošības stratēģijai un politikai būtu it īpaši jānodrošina: spēcīga ES līderība; kiberdrošības politika, kas pastiprina drošību un vienlaikus aizsargā privātumu un citas pamattiesības; iedzīvotāju izpratnes palielināšana un proaktīvas aizsardzības sekmēšana; visaptveroša pārvaldības struktūra dalībvalstīs; labi informēta un atbildīga uzņēmumu rīcība; cieša partnerība starp valdībām, privāto sektoru un iedzīvotājiem; pienācīga apjoma ieguldījumi; labi tehniskie standarti un pietiekami ieguldījumi pētniecībā, izstrādē un inovācijā; sadarbība starptautiskā līmenī.

2.   Komisijas paziņojuma kopsavilkums

| 2.1. | Komisijas paziņojumā ir izklāstīti pasākumi, kuru mērķis ir nostiprināt Eiropas kiberizturētspējas sistēmu un veicināt konkurētspējīgas un inovatīvas kiberdrošības nozares veidošanu Eiropā, kā noteikts ES kiberdrošības stratēģijā un digitālā vienotā tirgus stratēģijā. |
| --- | --- |

2.1.

Komisijas paziņojumā ir izklāstīti pasākumi, kuru mērķis ir nostiprināt Eiropas kiberizturētspējas sistēmu un veicināt konkurētspējīgas un inovatīvas kiberdrošības nozares veidošanu Eiropā, kā noteikts ES kiberdrošības stratēģijā un digitālā vienotā tirgus stratēģijā.

| 2.2. | Tāpēc Komisijas ierosinātie priekšlikumi ir sasaistīti ar Kiberdrošības direktīvas noteikumiem, kuru mērķis ir visā Savienībā stiprināt sadarbību, informācijas apmaiņu, apmācības un drošības organizēšanu kiberdrošības jomā. Līdz 2017. gada beigām Komisija pabeigs arī ENISA novērtēšanu un apsvērs nepieciešamību mainīt vai paplašināt tās pilnvaras. |
| --- | --- |

2.2.

Tāpēc Komisijas ierosinātie priekšlikumi ir sasaistīti ar Kiberdrošības direktīvas noteikumiem, kuru mērķis ir visā Savienībā stiprināt sadarbību, informācijas apmaiņu, apmācības un drošības organizēšanu kiberdrošības jomā. Līdz 2017. gada beigām Komisija pabeigs arī ENISA novērtēšanu un apsvērs nepieciešamību mainīt vai paplašināt tās pilnvaras.

| 2.2.1. | Komisija cieši sadarbosies ar dalībvalstīm, ENISA, EĀDD un citām attiecīgajām ES struktūrvienībām, lai izveidotu apmācības platformu kiberdrošības jomā. |
| --- | --- |

2.2.1.

Komisija cieši sadarbosies ar dalībvalstīm, ENISA, EĀDD un citām attiecīgajām ES struktūrvienībām, lai izveidotu apmācības platformu kiberdrošības jomā.

| 2.2.2. | Vairāki pasākumi ir paredzēti, lai risinātu starpnozaru atkarības jautājumu un uzlabotu galvenās publiskās tīkla infrastruktūras izturētspēju, tostarp attīstītu nozaru informācijas apmaiņas un analīzes centrus un to sadarbību ar datordrošības incidentu reaģēšanas vienībām (CSIRT). Komisija ierosina arī noteikt, ka valstu iestādes drīkst pieprasīt, lai CSIRT veiktu regulāras galveno tīkla infrastruktūru pārbaudes. |
| --- | --- |

2.2.2.

Vairāki pasākumi ir paredzēti, lai risinātu starpnozaru atkarības jautājumu un uzlabotu galvenās publiskās tīkla infrastruktūras izturētspēju, tostarp attīstītu nozaru informācijas apmaiņas un analīzes centrus un to sadarbību ar datordrošības incidentu reaģēšanas vienībām (CSIRT). Komisija ierosina arī noteikt, ka valstu iestādes drīkst pieprasīt, lai CSIRT veiktu regulāras galveno tīkla infrastruktūru pārbaudes.

| 2.3. | Komisijas ierosinātie pasākumi būs vērsti arī uz nepieciešamību palielināt atbalstu spēcīgas Eiropas kiberdrošības nozares izaugsmei un attīstībai, izmantojot apmācību, investīcijas, ar vienoto tirgu saistītas prasības un jaunas publiskā un privātā sektora partnerības izveidi kiberdrošības jomā – gaidāms, ka tā līdz 2020. gadam piesaistīs investīcijas 1,8 miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

2.3.

Komisijas ierosinātie pasākumi būs vērsti arī uz nepieciešamību palielināt atbalstu spēcīgas Eiropas kiberdrošības nozares izaugsmei un attīstībai, izmantojot apmācību, investīcijas, ar vienoto tirgu saistītas prasības un jaunas publiskā un privātā sektora partnerības izveidi kiberdrošības jomā – gaidāms, ka tā līdz 2020. gadam piesaistīs investīcijas 1,8 miljardu euro apmērā.

| 2.3.1. | Ir ierosināts arī izstrādāt Eiropas IKT drošības sertificēšanas satvara priekšlikumu, kas būtu jāiesniedz līdz 2017. gada beigām, kā arī izvērtēt atvieglota Eiropas kiberdrošības marķēšanas satvara izpildāmību un ietekmi. |
| --- | --- |

2.3.1.

Ir ierosināts arī izstrādāt Eiropas IKT drošības sertificēšanas satvara priekšlikumu, kas būtu jāiesniedz līdz 2017. gada beigām, kā arī izvērtēt atvieglota Eiropas kiberdrošības marķēšanas satvara izpildāmību un ietekmi.

| 2.3.2. | Ar mērķi palielināt investīcijas kiberdrošības jomā Eiropā un atbalstīt MVU Komisija gatavojas palielināt kiberdrošības kopienas izpratni par pastāvošajām finansēšanas iespējām; tā paplašinās ES rīku un instrumentu izmantošanu, lai palīdzētu inovatīviem MVU izpētīt potenciālo sinerģiju starp civilo un aizsardzības kiberdrošības tirgu (piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīkls un ar aizsardzību saistītu reģionu Eiropas tīkls sniegs reģioniem jaunas iespējas izpētīt pārrobežu sadarbību divējāda lietojuma produktu jomā, tostarp kiberdrošības jomā, un MVU dos iespēju meklēt sadarbības partnerus); izpētīs, vai iespējams atvieglot piekļuvi investīcijām, izmantojot īpaši paredzētu kiberdrošības investīciju platformu vai citus rīkus; izstrādās kiberdrošības lietpratīgas specializācijas platformu, lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm un reģioniem, kas ir ieinteresēti investēt kiberdrošības nozarē (RIS3). |
| --- | --- |

2.3.2.

Ar mērķi palielināt investīcijas kiberdrošības jomā Eiropā un atbalstīt MVU Komisija gatavojas palielināt kiberdrošības kopienas izpratni par pastāvošajām finansēšanas iespējām; tā paplašinās ES rīku un instrumentu izmantošanu, lai palīdzētu inovatīviem MVU izpētīt potenciālo sinerģiju starp civilo un aizsardzības kiberdrošības tirgu (piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīkls un ar aizsardzību saistītu reģionu Eiropas tīkls sniegs reģioniem jaunas iespējas izpētīt pārrobežu sadarbību divējāda lietojuma produktu jomā, tostarp kiberdrošības jomā, un MVU dos iespēju meklēt sadarbības partnerus); izpētīs, vai iespējams atvieglot piekļuvi investīcijām, izmantojot īpaši paredzētu kiberdrošības investīciju platformu vai citus rīkus; izstrādās kiberdrošības lietpratīgas specializācijas platformu, lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm un reģioniem, kas ir ieinteresēti investēt kiberdrošības nozarē (RIS3).

| 2.3.3. | Turklāt ar mērķi stimulēt un veicināt Eiropas kiberdrošības nozari, izmantojot inovācijas, Komisija parakstīs līgumisko publiskā un privātā sektora partnerību (cPPP) kiberdrošības jomā; tā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros izsludinās uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus; nodrošinās kiberdrošības cPPP saskaņošanu ar attiecīgajām nozaru stratēģijām, “Apvāršņa 2020” instrumentiem un nozaru PPP. |
| --- | --- |

2.3.3.

Turklāt ar mērķi stimulēt un veicināt Eiropas kiberdrošības nozari, izmantojot inovācijas, Komisija parakstīs līgumisko publiskā un privātā sektora partnerību (cPPP) kiberdrošības jomā; tā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros izsludinās uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus; nodrošinās kiberdrošības cPPP saskaņošanu ar attiecīgajām nozaru stratēģijām, “Apvāršņa 2020” instrumentiem un nozaru PPP.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Eiropas Savienībā digitālā ekonomika rada vairāk par vienu piektdaļu no IKP izaugsmes, un lielākā daļa eiropiešu ik gadu iepērkas tiešsaistē. Mēs esam atkarīgi no interneta un savienotām digitālām tehnoloģijām, kuras atbalsta mums ļoti svarīgus pakalpojumus enerģētikas, veselības aprūpes, pārvaldības un finanšu jomā. Taču vitāli svarīgā digitālā infrastruktūra un pakalpojumi, kuriem ir tik liela nozīme mūsu saimnieciskajā un sociālajā dzīvē, nav aizsargāta pret pieaugošu kibernoziegumu un kiberuzbrukumu risku, kas apdraud mūsu pārticību un dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

3.1.

Eiropas Savienībā digitālā ekonomika rada vairāk par vienu piektdaļu no IKP izaugsmes, un lielākā daļa eiropiešu ik gadu iepērkas tiešsaistē. Mēs esam atkarīgi no interneta un savienotām digitālām tehnoloģijām, kuras atbalsta mums ļoti svarīgus pakalpojumus enerģētikas, veselības aprūpes, pārvaldības un finanšu jomā. Taču vitāli svarīgā digitālā infrastruktūra un pakalpojumi, kuriem ir tik liela nozīme mūsu saimnieciskajā un sociālajā dzīvē, nav aizsargāta pret pieaugošu kibernoziegumu un kiberuzbrukumu risku, kas apdraud mūsu pārticību un dzīves kvalitāti.

| 3.2. | Pašlaik valdības, publisko iestāžu un struktūrvienību rīcībā ir plaša personiska informācija par visiem iedzīvotājiem. Tāpēc laba informācijas pārvaldība, kiberdrošība un datu aizsardzība ir ļoti svarīga visiem Savienības iedzīvotājiem – viņiem ir nepieciešama pārliecība, ka viņu personiskā informācija un privātums tiek aizsargāts atbilstoši ES direktīvām un regulām. Tas jo īpaši attiecas uz datiem par veselību, finansēm, juridiskajiem un citiem tādiem jautājumiem, kurus būtu iespējams izmantot, lai nozagtu identitāti vai kurus būtu iespējams neatbilstīgi atklāt trešām personām. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai visi publiskā sektora darbinieki būtu labi sagatavoti informācijas pārvaldības, kiberdrošības un datu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

3.2.

Pašlaik valdības, publisko iestāžu un struktūrvienību rīcībā ir plaša personiska informācija par visiem iedzīvotājiem. Tāpēc laba informācijas pārvaldība, kiberdrošība un datu aizsardzība ir ļoti svarīga visiem Savienības iedzīvotājiem – viņiem ir nepieciešama pārliecība, ka viņu personiskā informācija un privātums tiek aizsargāts atbilstoši ES direktīvām un regulām. Tas jo īpaši attiecas uz datiem par veselību, finansēm, juridiskajiem un citiem tādiem jautājumiem, kurus būtu iespējams izmantot, lai nozagtu identitāti vai kurus būtu iespējams neatbilstīgi atklāt trešām personām. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai visi publiskā sektora darbinieki būtu labi sagatavoti informācijas pārvaldības, kiberdrošības un datu aizsardzības jomā.

| 3.3. | Iedzīvotāju izglītošanai kiberdrošības, tostarp datu drošības jomā, vajadzētu būtu ietvertai ikvienā digitālo līdzekļu lietotprasmes mācību programmā. Ar ES uzturētu izglītības programmu būtu iespējams stimulēt mazāk aktīvo dalībvalstu darbu un arī nodrošināt, lai stratēģija tiktu pareizi izprasta, tādējādi samazinot bailes no privātās dzīves apdraudējuma un uzlabojot uzticēšanos digitālajai ekonomikai. Šādu programmu visā Savienībā varētu īstenot, iesaistoties patērētāju apvienībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī tām izglītības iestādēm, kuras rūpējas par vecāku cilvēku vajadzībām. |
| --- | --- |

3.3.

Iedzīvotāju izglītošanai kiberdrošības, tostarp datu drošības jomā, vajadzētu būtu ietvertai ikvienā digitālo līdzekļu lietotprasmes mācību programmā. Ar ES uzturētu izglītības programmu būtu iespējams stimulēt mazāk aktīvo dalībvalstu darbu un arī nodrošināt, lai stratēģija tiktu pareizi izprasta, tādējādi samazinot bailes no privātās dzīves apdraudējuma un uzlabojot uzticēšanos digitālajai ekonomikai. Šādu programmu visā Savienībā varētu īstenot, iesaistoties patērētāju apvienībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī tām izglītības iestādēm, kuras rūpējas par vecāku cilvēku vajadzībām.

| 3.4. | Dalībvalstīm vajadzētu dot jau eksistējošajām rūpniecības attīstības organizācijām pilnvaras informēt, izglītot un atbalstīt MVU sektoru jautājumos, kas saistīti ar kiberdrošību. Lielajiem uzņēmumiem iegūt nepieciešamās zināšanas ir viegli, bet mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzīgs atbalsts. |
| --- | --- |

3.4.

Dalībvalstīm vajadzētu dot jau eksistējošajām rūpniecības attīstības organizācijām pilnvaras informēt, izglītot un atbalstīt MVU sektoru jautājumos, kas saistīti ar kiberdrošību. Lielajiem uzņēmumiem iegūt nepieciešamās zināšanas ir viegli, bet mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzīgs atbalsts.

| 3.5. | Būtu ļoti noderīgi iegūt objektīvus mērījumus par katras dalībvalsts kiberdrošības izturētspējas līmeni, jo salīdzinājumus būtu iespējams izmantot nepilnību novēršanai un uzlabojumu veikšanai. Iespējams, ka nacionālo kiberdrošības attīstības modeli un reitinga sistēmu varētu veidot pēc IT nozares Spēju brieduma modeļa (CMM) parauga: ar to būtu jānosaka nacionālās kiberdrošības aizsardzības un izturētspējas stāvoklis. |
| --- | --- |

3.5.

Būtu ļoti noderīgi iegūt objektīvus mērījumus par katras dalībvalsts kiberdrošības izturētspējas līmeni, jo salīdzinājumus būtu iespējams izmantot nepilnību novēršanai un uzlabojumu veikšanai. Iespējams, ka nacionālo kiberdrošības attīstības modeli un reitinga sistēmu varētu veidot pēc IT nozares Spēju brieduma modeļa (CMM) parauga: ar to būtu jānosaka nacionālās kiberdrošības aizsardzības un izturētspējas stāvoklis.

| 3.6. | Visaptverošā kiberdrošības stratēģijā vajadzētu būt ietvertiem šādiem elementiem:






  — | spēcīga Eiropas Savienības līderība, lai īstenotu pasākumus, pieņemtu tiesību aktus un izveidotu iestādes, kas visā Savienībā veicina augsta kiberdrošības līmeņa sasniegšanu, |
| --- | --- | --- |

3.6.

Visaptverošā kiberdrošības stratēģijā vajadzētu būt ietvertiem šādiem elementiem:

—

spēcīga Eiropas Savienības līderība, lai īstenotu pasākumus, pieņemtu tiesību aktus un izveidotu iestādes, kas visā Savienībā veicina augsta kiberdrošības līmeņa sasniegšanu,

| — | kiberdrošības politikas pasākumi, kas nostiprina katra individuālo un kolektīvo drošību, vienlaikus saglabājot pilsoņu tiesības uz privātumu un citas pamatvērtības un brīvības, |
| --- | --- |

—

kiberdrošības politikas pasākumi, kas nostiprina katra individuālo un kolektīvo drošību, vienlaikus saglabājot pilsoņu tiesības uz privātumu un citas pamatvērtības un brīvības,

| — | visu iedzīvotāju plaša informētība par interneta lietošanas risku un proaktīvas pieejas veicināšana attiecībā uz savu digitālo ierīču, identitātes, privātuma un tiešsaistes darījumu aizsargāšanu, |
| --- | --- |

—

visu iedzīvotāju plaša informētība par interneta lietošanas risku un proaktīvas pieejas veicināšana attiecībā uz savu digitālo ierīču, identitātes, privātuma un tiešsaistes darījumu aizsargāšanu,

| — | visaptveroša pārvaldības struktūra visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu kritiskās informācijas infrastruktūru drošību un izturību pret uzbrukumiem, |
| --- | --- |

—

visaptveroša pārvaldības struktūra visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu kritiskās informācijas infrastruktūru drošību un izturību pret uzbrukumiem,

| — | visu uzņēmumu laba informētība un atbildīga rīcība, no kuras ir atkarīga to IKT sistēmu drošība un izturība pret uzbrukumiem un spēja aizsargāt uzņēmumu darbību un klientu intereses, |
| --- | --- |

—

visu uzņēmumu laba informētība un atbildīga rīcība, no kuras ir atkarīga to IKT sistēmu drošība un izturība pret uzbrukumiem un spēja aizsargāt uzņēmumu darbību un klientu intereses,

| — | interneta pakalpojumu sniedzēju proaktīva pieeja, rūpējoties par klientu aizsardzību no kiberuzbrukumiem, |
| --- | --- |

—

interneta pakalpojumu sniedzēju proaktīva pieeja, rūpējoties par klientu aizsardzību no kiberuzbrukumiem,

| — | visā ES spēcīga valdību, privātā sektora un iedzīvotāju partnerība kiberdrošības jomā un šādas partnerības veidošana gan stratēģiskajā, gan darbības līmenī, |
| --- | --- |

—

visā ES spēcīga valdību, privātā sektora un iedzīvotāju partnerība kiberdrošības jomā un šādas partnerības veidošana gan stratēģiskajā, gan darbības līmenī,

| — | uz izstrādi vērsta pieeja, lai kiberdrošības aspekti tiktu ņemti vērā, kad tiek izstrādātas jaunas interneta tehnoloģijas un pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

uz izstrādi vērsta pieeja, lai kiberdrošības aspekti tiktu ņemti vērā, kad tiek izstrādātas jaunas interneta tehnoloģijas un pakalpojumi,

| — | pienācīga apjoma ieguldījumi kiberdrošības zināšanu un prasmju attīstīšanā, lai sagatavotu prasmīgus kiberdrošības speciālistus, |
| --- | --- |

—

pienācīga apjoma ieguldījumi kiberdrošības zināšanu un prasmju attīstīšanā, lai sagatavotu prasmīgus kiberdrošības speciālistus,

| — | labi tehniskie standarti un pietiekami ieguldījumi pētniecībā, izstrādē un inovācijā, lai sekmētu spēcīgas kiberdrošības nozares attīstību un pasaules līmeņa risinājumu izstrādi, |
| --- | --- |

—

labi tehniskie standarti un pietiekami ieguldījumi pētniecībā, izstrādē un inovācijā, lai sekmētu spēcīgas kiberdrošības nozares attīstību un pasaules līmeņa risinājumu izstrādi,

| — | starptautiskā līmenī aktīva sadarbība ar trešām valstīm, lai izveidotu saskaņotu starptautisku politiku un izstrādātu pasākumus reaģēšanai uz kiberdrošības apdraudējumiem. |
| --- | --- |

—

starptautiskā līmenī aktīva sadarbība ar trešām valstīm, lai izveidotu saskaņotu starptautisku politiku un izstrādātu pasākumus reaģēšanai uz kiberdrošības apdraudējumiem.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Balstoties uz kiberdrošības pārvaldības sistēmu, kas aprakstīta Kiberdrošības direktīvā, un tālākajiem pasākumiem, kas tagad iekļauti šajā paziņojumā, ES būtu jāizskata iespēja visā Savienībā pilnveidot fragmentēto kiberdrošības uzlabošanas metodi un šajā nolūkā būtu jāizveido spēcīga centralizēta kiberdrošības iestāde, kas būtu līdzīga aviācijas nozares centrālajai iestādei Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA) vai nesen ASV izveidotajam federālā informācijas drošības direktora amatam (Nacionālais Kiberdrošības rīcības plāns, Baltais nams, 2016. gada 9. februāris), un tai būtu jāatbild par kiberdrošības politikas īstenošanas pārraudzību ES līmenī un par dažādu šajā jomā strādājošu aģentūru darba koordināciju. |
| --- | --- |

4.1.

Balstoties uz kiberdrošības pārvaldības sistēmu, kas aprakstīta Kiberdrošības direktīvā, un tālākajiem pasākumiem, kas tagad iekļauti šajā paziņojumā, ES būtu jāizskata iespēja visā Savienībā pilnveidot fragmentēto kiberdrošības uzlabošanas metodi un šajā nolūkā būtu jāizveido spēcīga centralizēta kiberdrošības iestāde, kas būtu līdzīga aviācijas nozares centrālajai iestādei Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA) vai nesen ASV izveidotajam federālā informācijas drošības direktora amatam (Nacionālais Kiberdrošības rīcības plāns, Baltais nams, 2016. gada 9. februāris), un tai būtu jāatbild par kiberdrošības politikas īstenošanas pārraudzību ES līmenī un par dažādu šajā jomā strādājošu aģentūru darba koordināciju.

| 4.2. | Komiteja ir gandarīta par gadu gaitā iegūtajām ENISA prasmēm un ir pārliecināta, ka tā var dot vēl lielāku ieguldījumu Eiropas kiberdrošības izturētspējas un drošības jomā. ENISA operatīvās pilnvaras būtu jāstiprina ar mērķi efektīvāk celt informētību par kiberuzbrukumu draudiem un spēju reaģēt visā Savienībā. Pašlaik ir īstais brīdis tās pilnvaru pārskatīšanai, ņemto vērā, kā ir mainījusies kiberdrošības vide kopš ENISA izveides. Balstoties uz Kiberdrošības direktīvu, iespējams, varētu paplašināt ENISA operatīvo lomu ar mērķi palielināt vērtību, ko tā varētu nodrošināt Eiropas Savienībai, dalībvalstīm, iedzīvotājiem un uzņēmumiem, ņemot vērā tās kompetenci un sinerģiju ar citām tādām ES un dalībvalstu iestādēm, aģentūrām un struktūrvienībām kā Eiropas Kibernoziedzības centrs un Eiropas Aizsardzības aģentūra. ENISA būtu arī jānosaka tiešāka atbildība par izglītību kiberdrošības jomā un par informētības palielināšanas programmām, kas īpaši paredzētas iedzīvotājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem |
| --- | --- |

4.2.

Komiteja ir gandarīta par gadu gaitā iegūtajām ENISA prasmēm un ir pārliecināta, ka tā var dot vēl lielāku ieguldījumu Eiropas kiberdrošības izturētspējas un drošības jomā. ENISA operatīvās pilnvaras būtu jāstiprina ar mērķi efektīvāk celt informētību par kiberuzbrukumu draudiem un spēju reaģēt visā Savienībā. Pašlaik ir īstais brīdis tās pilnvaru pārskatīšanai, ņemto vērā, kā ir mainījusies kiberdrošības vide kopš ENISA izveides. Balstoties uz Kiberdrošības direktīvu, iespējams, varētu paplašināt ENISA operatīvo lomu ar mērķi palielināt vērtību, ko tā varētu nodrošināt Eiropas Savienībai, dalībvalstīm, iedzīvotājiem un uzņēmumiem, ņemot vērā tās kompetenci un sinerģiju ar citām tādām ES un dalībvalstu iestādēm, aģentūrām un struktūrvienībām kā Eiropas Kibernoziedzības centrs un Eiropas Aizsardzības aģentūra. ENISA būtu arī jānosaka tiešāka atbildība par izglītību kiberdrošības jomā un par informētības palielināšanas programmām, kas īpaši paredzētas iedzīvotājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem

| 4.3. | 2013. gadā, kad Eiropas Kibernoziedzības centrs (EC3) tika izveidots, tā operatīvais budžets bija tikai septiņi miljoni euro – mazāk nekā 10 % no Eiropola budžeta (Eiropas Komisijas 2012. gada 9. janvāra paziņojums presei 13/6). 2014. gadā EC3 direktors norādīja, ka budžeta samazinājumi ir būtiski ierobežojuši viņa vienībai piešķirtos resursus un ka centram ir ļoti grūti izsekot kibernoziedzības apdraudējuma straujajām pārmaiņām (izdevums Security Magazine, 2014. gada 1. novembris). EESK uzskata, ka Eiropolam kibernoziedzības apkarošanai piešķirtie resursi ir būtiski jāpalielina, lai būtu iespējams izsekot apdraudējuma pārmaiņām. 2016. gadā Eiropola budžets joprojām ir tikai 100 miljoni euro (4). |
| --- | --- |

4.3.

2013. gadā, kad Eiropas Kibernoziedzības centrs (EC3) tika izveidots, tā operatīvais budžets bija tikai septiņi miljoni euro – mazāk nekā 10 % no Eiropola budžeta (Eiropas Komisijas 2012. gada 9. janvāra paziņojums presei 13/6). 2014. gadā EC3 direktors norādīja, ka budžeta samazinājumi ir būtiski ierobežojuši viņa vienībai piešķirtos resursus un ka centram ir ļoti grūti izsekot kibernoziedzības apdraudējuma straujajām pārmaiņām (izdevums Security Magazine, 2014. gada 1. novembris). EESK uzskata, ka Eiropolam kibernoziedzības apkarošanai piešķirtie resursi ir būtiski jāpalielina, lai būtu iespējams izsekot apdraudējuma pārmaiņām. 2016. gadā Eiropola budžets joprojām ir tikai 100 miljoni euro (4).

| 4.4. | Komiteja atzinīgi vērtē Kiberdrošības direktīvas noteikumus un paziņojumā ierosinātos priekšlikumus ar mērķi uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm kiberdrošības jomā. Lai panāktu visu iedzīvotāju drošību un stipru kiberizturētspēju visā ES, kurā kritiski svarīgās infrastruktūras informācijas sistēmas bieži vien ir savstarpēji savienotas, ir svarīgi, lai ar sadarbības pasākumiem tiktu ņemta vērā arvien lielākā plaisa starp dalībvalstīm, kurās kiberdrošības prasmes ir visaugstākajā līmenī, un tām dalībvalstīm, kurās šīs prasmes ir vismazāk attīstītas. |
| --- | --- |

4.4.

Komiteja atzinīgi vērtē Kiberdrošības direktīvas noteikumus un paziņojumā ierosinātos priekšlikumus ar mērķi uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm kiberdrošības jomā. Lai panāktu visu iedzīvotāju drošību un stipru kiberizturētspēju visā ES, kurā kritiski svarīgās infrastruktūras informācijas sistēmas bieži vien ir savstarpēji savienotas, ir svarīgi, lai ar sadarbības pasākumiem tiktu ņemta vērā arvien lielākā plaisa starp dalībvalstīm, kurās kiberdrošības prasmes ir visaugstākajā līmenī, un tām dalībvalstīm, kurās šīs prasmes ir vismazāk attīstītas.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.

1

(2)  JOIN(2013) 1.

2

(3)  OV C 97, 28.4.2007., 21. lpp.;

3

OV C 175, 28.7.2009., 92. lpp.;

OV C 255, 22.9.2010., 98. lpp.;

OV C 54, 19.2.2011., 58. lpp.;

OV C 107, 6.4.2011., 58. lpp.;

OV C 229, 31.7.2012., 90. lpp.;

OV C 218, 23.7.2011., 130. lpp.;

OV C 24, 28.1.2012., 40. lpp.;

OV C 229, 31.7.2012., 1. lpp.;

OV C 351, 15.11.2012., 73. lpp.;

OV C 76, 14.3.2013., 59. lpp.;

OV C 271, 19.9.2013., 127. lpp.;

OV C 271, 19.9.2013., 133. lpp.;

OV C 451, 16.12.2014., 31. lpp.

(4)  OV C 113, 30.3.2016., 144. lpp.

4

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/129

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “ES un Turcijas divpusējo tirdzniecības attiecību nostiprināšana un muitas savienības modernizācija”

(2017/C 075/22)

Ziņotājs:

Dimitris DIMITRIADIS

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 2016. gada gadskārtējā vēstule, 20.4.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 252/4/7 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 2016. gada gadskārtējā vēstule, 20.4.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

252/4/7

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka patlaban notiekošo norišu dēļ pašreizējais muitas savienības nolīgums ir novecojis un nolīguma pusēm jāsāk nopietnas sarunas par savu ekonomisko saišu stiprināšanu, izstrādājot jauna veida tirdzniecības nolīgumu, kas atbilst pašreizējām vajadzībām. |
| --- | --- |

1.1.

EESK uzskata, ka patlaban notiekošo norišu dēļ pašreizējais muitas savienības nolīgums ir novecojis un nolīguma pusēm jāsāk nopietnas sarunas par savu ekonomisko saišu stiprināšanu, izstrādājot jauna veida tirdzniecības nolīgumu, kas atbilst pašreizējām vajadzībām.

| 1.2. | EESK vēl arvien uzskata, ka Turcija joprojām ir ļoti nozīmīgs partneris un ka pastāv politiskā griba, lai paplašinātu sadarbību, bet ar noteikumu, ka tiek respektētas Eiropas pamatvērtības, demokrātijas principi, tiesiskums un cilvēktiesības. |
| --- | --- |

1.2.

EESK vēl arvien uzskata, ka Turcija joprojām ir ļoti nozīmīgs partneris un ka pastāv politiskā griba, lai paplašinātu sadarbību, bet ar noteikumu, ka tiek respektētas Eiropas pamatvērtības, demokrātijas principi, tiesiskums un cilvēktiesības.

| 1.3. | EESK uzskata, ka procedūru attiecībā uz muitas savienību var īstenot, vai nu pārskatot Lēmumu Nr. 1/95, vai pieņemot jaunu Asociācijas padomes lēmumu, vai, visbeidzot, ar jaunu Pievienošanās līguma protokolu. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka procedūru attiecībā uz muitas savienību var īstenot, vai nu pārskatot Lēmumu Nr. 1/95, vai pieņemot jaunu Asociācijas padomes lēmumu, vai, visbeidzot, ar jaunu Pievienošanās līguma protokolu.

| 1.4. | EESK nosoda 15. jūlijā notikušo valsts apvērsuma mēģinājumu, taču pauž nopietnas bažas par Turcijas valdības reakciju un turpmākām iekšpolitiskām norisēm, kas sniedzas tālu ārpus pučistu kriminālvajāšanas un neatbilst tiesiskuma un demokrātijas principiem. |
| --- | --- |

1.4.

EESK nosoda 15. jūlijā notikušo valsts apvērsuma mēģinājumu, taču pauž nopietnas bažas par Turcijas valdības reakciju un turpmākām iekšpolitiskām norisēm, kas sniedzas tālu ārpus pučistu kriminālvajāšanas un neatbilst tiesiskuma un demokrātijas principiem.

| 1.5. | EESK rosina Turciju kā ES kandidātvalsti aizsargāt un ievērot vispārējās cilvēktiesības, kā arī respektēt demokrātijas un tiesiskuma principus. EESK nosoda mēģinājumu gāzt demokrātiski ievēlēto Turcijas valdību, taču vienlaikus pauž satraukumu par Turcijas varas iestāžu reakciju un stingri rosina bez diskriminācijas ievērot un respektēt visas cilvēktiesības, it īpaši tiesības uz vārda brīvību un tās īpašo izpausmi, proti, preses brīvību, un pilnībā atjaunot tiesiskumu. |
| --- | --- |

1.5.

EESK rosina Turciju kā ES kandidātvalsti aizsargāt un ievērot vispārējās cilvēktiesības, kā arī respektēt demokrātijas un tiesiskuma principus. EESK nosoda mēģinājumu gāzt demokrātiski ievēlēto Turcijas valdību, taču vienlaikus pauž satraukumu par Turcijas varas iestāžu reakciju un stingri rosina bez diskriminācijas ievērot un respektēt visas cilvēktiesības, it īpaši tiesības uz vārda brīvību un tās īpašo izpausmi, proti, preses brīvību, un pilnībā atjaunot tiesiskumu.

| 1.6. | EESK uzskata, ka Turcijai ir konkrēti jāpierāda, ka tā paliek uzticīga kandidātvalsts principiem, jo juridiski un saskaņā ar līgumiem tai joprojām ir šāds statuss, turpinot sarunas ar ES un precīzi ievērojot atbilstību ES acquis un izpildot visas līdz šim apstiprinātās prasības. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka Turcijai ir konkrēti jāpierāda, ka tā paliek uzticīga kandidātvalsts principiem, jo juridiski un saskaņā ar līgumiem tai joprojām ir šāds statuss, turpinot sarunas ar ES un precīzi ievērojot atbilstību ES acquis un izpildot visas līdz šim apstiprinātās prasības.

| 1.7. | Jaunie apstākļi, kas pēdējo gadu laikā izveidojušies pasaules tirdzniecībā, ir likuši Eiropas Savienībai noslēgt virkni jaunu globālās tirdzniecības nolīgumu, kuros atspoguļojas īpašie centieni uzlabot noteikumus daudzās un dažādās jomās ar mērķi veicināt mūsdienīgus tirdzniecības veidus, kā arī piemērot ES principus un ES acquis. ES un Turcijas sarunām jābalstās uz Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem”. Nesenais regulējums un laba prakse, kas ieviesti dažādos tirdzniecības nolīgumos, ir mainījuši standartus attiecībā uz ilgtspēju, pārredzamību un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu starptautiskos tirdzniecības nolīgumos. |
| --- | --- |

1.7.

Jaunie apstākļi, kas pēdējo gadu laikā izveidojušies pasaules tirdzniecībā, ir likuši Eiropas Savienībai noslēgt virkni jaunu globālās tirdzniecības nolīgumu, kuros atspoguļojas īpašie centieni uzlabot noteikumus daudzās un dažādās jomās ar mērķi veicināt mūsdienīgus tirdzniecības veidus, kā arī piemērot ES principus un ES acquis. ES un Turcijas sarunām jābalstās uz Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem”. Nesenais regulējums un laba prakse, kas ieviesti dažādos tirdzniecības nolīgumos, ir mainījuši standartus attiecībā uz ilgtspēju, pārredzamību un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu starptautiskos tirdzniecības nolīgumos.

| 1.8. | EESK uzskata, ka gan pirms, gan pēc sarunām ir jāveic iepriekšējs ietekmes un iespējamības novērtējums, lai apzinātu ietekmi uz vidi, ekonomiku un sabiedrību. Šajās procedūrās jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. EESK arī uzskata, ka katrā sarunu posmā Komisijai jāturpina cieši uzraudzīt mainīgo sociālo stāvokli un ekonomikas stāvokli Turcijā. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka gan pirms, gan pēc sarunām ir jāveic iepriekšējs ietekmes un iespējamības novērtējums, lai apzinātu ietekmi uz vidi, ekonomiku un sabiedrību. Šajās procedūrās jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. EESK arī uzskata, ka katrā sarunu posmā Komisijai jāturpina cieši uzraudzīt mainīgo sociālo stāvokli un ekonomikas stāvokli Turcijā.

| 1.9. | Būtu jāņem vērā, ka vairāk nekā divdesmit gadu laikā, kopš muitas savienība stājās spēkā, ES acquis ir paplašinājies, aptverot iepriekš neregulētas jomas. |
| --- | --- |

1.9.

Būtu jāņem vērā, ka vairāk nekā divdesmit gadu laikā, kopš muitas savienība stājās spēkā, ES acquis ir paplašinājies, aptverot iepriekš neregulētas jomas.

| 1.10. | EESK uzskata, ka ir vajadzīgs jauns, mūsdienīgs muitas savienības nolīgums, un noraida ideju saglabāt status quo vai pārveidot nolīgumu par reģionālu tirdzniecības nolīgumu. Tā uzskata, ka jaunajā nolīgumā būtu jāiekļauj gan jaunas sadaļas, kurās atspoguļoti papildinājumi ES tiesību aktos un praksē, jo tos nemitīgi paplašina un pārskata, gan arī aktualizēti noteikumi, ar kuriem pievēršas jomām, kas, īstenojot muitas savienību ar Turciju un sākotnējās prasības, izrādījušās problemātiskas. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka ir vajadzīgs jauns, mūsdienīgs muitas savienības nolīgums, un noraida ideju saglabāt status quo vai pārveidot nolīgumu par reģionālu tirdzniecības nolīgumu. Tā uzskata, ka jaunajā nolīgumā būtu jāiekļauj gan jaunas sadaļas, kurās atspoguļoti papildinājumi ES tiesību aktos un praksē, jo tos nemitīgi paplašina un pārskata, gan arī aktualizēti noteikumi, ar kuriem pievēršas jomām, kas, īstenojot muitas savienību ar Turciju un sākotnējās prasības, izrādījušās problemātiskas.

| 1.11. | EESK arī uzskata, ka jaunajās sarunās īpaši jāpievēršas nepieciešamajām radikālajām reformām, kas nekavējoties jāveic Turcijas tiesību aktos. |
| --- | --- |

1.11.

EESK arī uzskata, ka jaunajās sarunās īpaši jāpievēršas nepieciešamajām radikālajām reformām, kas nekavējoties jāveic Turcijas tiesību aktos.

| 1.12. | EESK ierosina jaunā nolīguma regulējumā iekļaut šādas jomas:






  — | lauksaimniecība (ar visām prasībām, kas turpmāk izklāstītas šajā atzinumā), |
| --- | --- | --- |

1.12.

EESK ierosina jaunā nolīguma regulējumā iekļaut šādas jomas:

—

lauksaimniecība (ar visām prasībām, kas turpmāk izklāstītas šajā atzinumā),

| — | pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

pakalpojumi,

| — | publiskais iepirkums, |
| --- | --- |

—

publiskais iepirkums,

| — | neapstrādāti produkti un izejvielas, |
| --- | --- |

—

neapstrādāti produkti un izejvielas,

| — | patērētāju aizsardzība, |
| --- | --- |

—

patērētāju aizsardzība,

| — | vides aizsardzība un ilgtspējīga attīstība, |
| --- | --- |

—

vides aizsardzība un ilgtspējīga attīstība,

| — | tiesiskā regulējuma līdzvērtība attiecībā uz veterinārajiem, sanitārajiem un fitosanitārajiem (SFS) pasākumiem un pārtikas nekaitīguma politiku, |
| --- | --- |

—

tiesiskā regulējuma līdzvērtība attiecībā uz veterinārajiem, sanitārajiem un fitosanitārajiem (SFS) pasākumiem un pārtikas nekaitīguma politiku,

| — | darba tiesību un pienācīgu darbvietu efektīva aizsardzība, |
| --- | --- |

—

darba tiesību un pienācīgu darbvietu efektīva aizsardzība,

| — | veselības un drošības aizsardzība darbā, |
| --- | --- |

—

veselības un drošības aizsardzība darbā,

| — | e-komercijas atvieglošana un digitālas programmas ieviešana, lai izveidotu digitālu datu brīvu apriti, |
| --- | --- |

—

e-komercijas atvieglošana un digitālas programmas ieviešana, lai izveidotu digitālu datu brīvu apriti,

| — | enerģētikas politika un energoapgādes drošība, |
| --- | --- |

—

enerģētikas politika un energoapgādes drošība,

| — | inovācijas veicināšana un intelektuālā īpašuma aizsardzība, |
| --- | --- |

—

inovācijas veicināšana un intelektuālā īpašuma aizsardzība,

| — | cīņa pret korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, |
| --- | --- |

—

cīņa pret korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju,

| — | spēcīgāki stimuli MVU, |
| --- | --- |

—

spēcīgāki stimuli MVU,

| — | vienkāršākas administratīvās procedūras un mazākas administratīvās izmaksas, |
| --- | --- |

—

vienkāršākas administratīvās procedūras un mazākas administratīvās izmaksas,

| — | investīcijas un investīciju tiesību aktu atjaunināšana ar mērķi aizsargāt ieguldītājus un vienlaicīga strīdu izšķiršanas procedūras ieviešana, |
| --- | --- |

—

investīcijas un investīciju tiesību aktu atjaunināšana ar mērķi aizsargāt ieguldītājus un vienlaicīga strīdu izšķiršanas procedūras ieviešana,

| — | uzlabota procedūra Eiropas tiesību normu transponēšanai un pārņemšanai Turcijas tiesību sistēmā, |
| --- | --- |

—

uzlabota procedūra Eiropas tiesību normu transponēšanai un pārņemšanai Turcijas tiesību sistēmā,

| — | stingrāki noteikumi, lai nodrošinātu, ka pārskatītā nolīguma saturs un tā īstenošanas noteikumi atbilst ES acquis. |
| --- | --- |

—

stingrāki noteikumi, lai nodrošinātu, ka pārskatītā nolīguma saturs un tā īstenošanas noteikumi atbilst ES acquis.

| 1.13. | EESK uzskata, ka attiecībā uz asimetriju, kas ietekmē Turcijas tirdzniecības attiecības ar trešām valstīm, ar kurām ES šobrīd slēdz jauna veida tirdzniecības nolīgumus, attiecīgo klauzulu nevar uzlabot citādi, kā tikai ar politiskiem stimuliem ES partnervalstīm un papildu iespēju, ka Komisija piedāvā kvalitatīvus starpniecības pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.13.

EESK uzskata, ka attiecībā uz asimetriju, kas ietekmē Turcijas tirdzniecības attiecības ar trešām valstīm, ar kurām ES šobrīd slēdz jauna veida tirdzniecības nolīgumus, attiecīgo klauzulu nevar uzlabot citādi, kā tikai ar politiskiem stimuliem ES partnervalstīm un papildu iespēju, ka Komisija piedāvā kvalitatīvus starpniecības pakalpojumus.

| 1.14. | EESK uzskata, ka jebkāda veida tirdzniecības nolīgumos starp ES un Turciju būs jāparedz efektīva apspriešanās ar sociālajiem partneriem (darba devējiem un darba ņēmējiem) un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un to iesaistīšana gan sarunu, gan īstenošanas posmā. |
| --- | --- |

1.14.

EESK uzskata, ka jebkāda veida tirdzniecības nolīgumos starp ES un Turciju būs jāparedz efektīva apspriešanās ar sociālajiem partneriem (darba devējiem un darba ņēmējiem) un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un to iesaistīšana gan sarunu, gan īstenošanas posmā.

2.   ES un Turcijas tirdzniecības attiecības

| 2.1. | 1959. gadā Turcija iesniedza pieteikumu, lai kļūtu par toreizējās Eiropas Ekonomikas kopienas (EEK), kas tagad ir Eiropas Savienība (ES), asociēto locekli. Asociācijas līgums (1) tika parakstīts 1963. gadā, un ar to vienlaikus bija paredzēta EEK un Turcijas muitas savienības izveide. |
| --- | --- |

2.1.

1959. gadā Turcija iesniedza pieteikumu, lai kļūtu par toreizējās Eiropas Ekonomikas kopienas (EEK), kas tagad ir Eiropas Savienība (ES), asociēto locekli. Asociācijas līgums (1) tika parakstīts 1963. gadā, un ar to vienlaikus bija paredzēta EEK un Turcijas muitas savienības izveide.

| 2.2. | Tādēļ 1970. gadā tika izstrādāts Papildu protokols, ar kuru atcēla precēm piemērojamos tarifus un kvotas, tādējādi turpinot virzīties uz muitas savienību, kuras pilnīga izveide noslēdzās 1995. gadā (2) un ietvēra tirdzniecības šķēršļu atcelšanu. Tajā pašā gadā tika parakstīts brīvās tirdzniecības nolīgums (BTN)
   (3) par oglēm un tēraudu jeb EOTK. |
| --- | --- |

2.2.

Tādēļ 1970. gadā tika izstrādāts Papildu protokols, ar kuru atcēla precēm piemērojamos tarifus un kvotas, tādējādi turpinot virzīties uz muitas savienību, kuras pilnīga izveide noslēdzās 1995. gadā (2) un ietvēra tirdzniecības šķēršļu atcelšanu. Tajā pašā gadā tika parakstīts brīvās tirdzniecības nolīgums (BTN)
   (3) par oglēm un tēraudu jeb EOTK.

| 2.3. | Turcijai tika izvirzīta arī prasība piemērot ES kopējos ārējos muitas tarifus (4) importam no trešām valstīm un pārņemt visus iepriekš noslēgtos un turpmākos preferenciālas tirdzniecības nolīgumus. |
| --- | --- |

2.3.

Turcijai tika izvirzīta arī prasība piemērot ES kopējos ārējos muitas tarifus (4) importam no trešām valstīm un pārņemt visus iepriekš noslēgtos un turpmākos preferenciālas tirdzniecības nolīgumus.

| 2.4. | Muitas savienība savulaik bija revolucionāra un oriģināla ideja un nozīmīga izdevība padziļināt divpusējās attiecības, jo tas bija viens no pirmajiem nolīgumiem, kurā bija ietverta tiesību aktu saskaņošana ar valsti, kas nav ES dalībvalsts. |
| --- | --- |

2.4.

Muitas savienība savulaik bija revolucionāra un oriģināla ideja un nozīmīga izdevība padziļināt divpusējās attiecības, jo tas bija viens no pirmajiem nolīgumiem, kurā bija ietverta tiesību aktu saskaņošana ar valsti, kas nav ES dalībvalsts.

| 2.5. | Pēc tam, kad 1987. gadā Turcija iesniedza pievienošanās pieteikumu, ES saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. un 49. pantu 1997. gadā uzsāka paralēlu procesu. |
| --- | --- |

2.5.

Pēc tam, kad 1987. gadā Turcija iesniedza pievienošanās pieteikumu, ES saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. un 49. pantu 1997. gadā uzsāka paralēlu procesu.

| 2.6. | Pievienošanās sarunas sākās 2005. gadā, un tās attiecas uz 34 ES acquis sadaļām un vienu sadaļu par dažādiem jautājumiem, proti, kopā uz 35 sadaļām. |
| --- | --- |

2.6.

Pievienošanās sarunas sākās 2005. gadā, un tās attiecas uz 34 ES acquis sadaļām un vienu sadaļu par dažādiem jautājumiem, proti, kopā uz 35 sadaļām.

| 2.7. | Ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu aicinājumus, EESK pozitīvi vērtē ogļu un tērauda brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas būtu jāsaglabā tā pašreizējā variantā, bet uzsver, ka vajadzīga muitas savienības reforma, lai varētu modernizēt tirdzniecības attiecības. |
| --- | --- |

2.7.

Ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu aicinājumus, EESK pozitīvi vērtē ogļu un tērauda brīvās tirdzniecības nolīgumu, kas būtu jāsaglabā tā pašreizējā variantā, bet uzsver, ka vajadzīga muitas savienības reforma, lai varētu modernizēt tirdzniecības attiecības.

3.   Politiskā situācija Turcijā pēc 15. jūlija

| 3.1. | Stāvoklis Turcijā pēc 15. jūlijā notikušā valsts apvērsuma mēģinājuma, kuru EESK stingri nosoda, rada nopietnas bažas. Iestāžu izturēšanās pret aizdomās par piedalīšanos valsts apvērsuma mēģinājumā turētajām personām, kā arī pret valsts apvērsuma mēģinājumā neiesaistītiem opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un valdību neatbalstošiem preses izdevumiem un plašsaziņas līdzekļiem nav savienojama ar Eiropas standartiem un apgrūtina sarunas starp Turciju un ES. |
| --- | --- |

3.1.

Stāvoklis Turcijā pēc 15. jūlijā notikušā valsts apvērsuma mēģinājuma, kuru EESK stingri nosoda, rada nopietnas bažas. Iestāžu izturēšanās pret aizdomās par piedalīšanos valsts apvērsuma mēģinājumā turētajām personām, kā arī pret valsts apvērsuma mēģinājumā neiesaistītiem opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un valdību neatbalstošiem preses izdevumiem un plašsaziņas līdzekļiem nav savienojama ar Eiropas standartiem un apgrūtina sarunas starp Turciju un ES.

| 3.2. | Kopš 15. jūlija notikumiem Ankaras oficiālā nostāja ir mainījusies un Turcijas puse pieprasa tiešas saistības no Eiropas Savienības, kura vairākos jautājumos līdz šim izrādījusi neizlēmību un politiskās gribas un politiskā virziena trūkumu, savukārt Turcija nav izrādījusi labo gribu, kas vajadzīga pieņemto dokumentu īstenošanā (piemēram, Ankaras nolīguma protokols u. c.), un tas vēl vairāk apgrūtina nepieciešamā saprašanās klimata radīšanu. |
| --- | --- |

3.2.

Kopš 15. jūlija notikumiem Ankaras oficiālā nostāja ir mainījusies un Turcijas puse pieprasa tiešas saistības no Eiropas Savienības, kura vairākos jautājumos līdz šim izrādījusi neizlēmību un politiskās gribas un politiskā virziena trūkumu, savukārt Turcija nav izrādījusi labo gribu, kas vajadzīga pieņemto dokumentu īstenošanā (piemēram, Ankaras nolīguma protokols u. c.), un tas vēl vairāk apgrūtina nepieciešamā saprašanās klimata radīšanu.

| 3.3. | EESK ar lielām bažām seko līdzi notikumu attīstībai pēc puča mēģinājuma, rūpīgi analizē turpmāko attīstību un uzskata, ka, uzsākot sarunas par muitas savienību un tirdzniecības attiecību stiprināšanu, paveras iespēja sākt virzību uz ES un Turcijas attiecību normalizēšanu, kā arī atveseļot Turcijas smagi cietušo ekonomiku. |
| --- | --- |

3.3.

EESK ar lielām bažām seko līdzi notikumu attīstībai pēc puča mēģinājuma, rūpīgi analizē turpmāko attīstību un uzskata, ka, uzsākot sarunas par muitas savienību un tirdzniecības attiecību stiprināšanu, paveras iespēja sākt virzību uz ES un Turcijas attiecību normalizēšanu, kā arī atveseļot Turcijas smagi cietušo ekonomiku.

| 3.4. | Tādēļ šajos sarežģītajos apstākļos Turcijas interesēs ir uzņemties ilgtermiņa saistības attiecībā uz reformu programmu, kas ietver radikālas pārmaiņas gan ekonomikas, gan politikas jomā. |
| --- | --- |

3.4.

Tādēļ šajos sarežģītajos apstākļos Turcijas interesēs ir uzņemties ilgtermiņa saistības attiecībā uz reformu programmu, kas ietver radikālas pārmaiņas gan ekonomikas, gan politikas jomā.

4.   Turcijas ekonomika

| 4.1. | 2015. gadā Turcijas iekšzemes kopprodukts pirktspējas paritātē (IKP PPP) sasniedza iespaidīgu līmeni – 1,576 triljonus USD (aplēses par 2015. gadu), globālajā ekonomikas reitingā ierindojoties 18. vietā. Saskaņā ar valsts izaugsmes prognozēm izaugsme 2015. gadā samazinājās līdz 3,8 %, kas joprojām ir apmierinošs rādītājs un nodrošina 102. vietu pasaulē. Valsts parāds samazinājās līdz mērenam rādītājam – 33,1 % no IKP, savukārt inflācijas līmenis joprojām ir augsts, proti, 2015. gadā tas bija aptuveni 7,7 % (5). |
| --- | --- |

4.1.

2015. gadā Turcijas iekšzemes kopprodukts pirktspējas paritātē (IKP PPP) sasniedza iespaidīgu līmeni – 1,576 triljonus USD (aplēses par 2015. gadu), globālajā ekonomikas reitingā ierindojoties 18. vietā. Saskaņā ar valsts izaugsmes prognozēm izaugsme 2015. gadā samazinājās līdz 3,8 %, kas joprojām ir apmierinošs rādītājs un nodrošina 102. vietu pasaulē. Valsts parāds samazinājās līdz mērenam rādītājam – 33,1 % no IKP, savukārt inflācijas līmenis joprojām ir augsts, proti, 2015. gadā tas bija aptuveni 7,7 % (5).

| 4.2. | Pēdējo dažu gadu laikā Turcijas ekonomika ir transformējusies, no tradicionālās lauksaimnieciskās ievirzes pārejot uz pakalpojumu un tūrisma virzītu ekonomiku un uz eksportu orientētu ražošanas sektoru. Šī pāreja ir daļēji saistīta ar muitas savienību, kas radīja nozīmīgas iespējas, kuras nekavējoties tika izmantotas, pieņemot jaunu tiesisko regulējumu un piemērojot ES standartus. |
| --- | --- |

4.2.

Pēdējo dažu gadu laikā Turcijas ekonomika ir transformējusies, no tradicionālās lauksaimnieciskās ievirzes pārejot uz pakalpojumu un tūrisma virzītu ekonomiku un uz eksportu orientētu ražošanas sektoru. Šī pāreja ir daļēji saistīta ar muitas savienību, kas radīja nozīmīgas iespējas, kuras nekavējoties tika izmantotas, pieņemot jaunu tiesisko regulējumu un piemērojot ES standartus.

| 4.3. | Tomēr kopš 2012. gada izaugsme ir kļuvusi lēnāka, un tas ir saistīts ar ārvalstu iekšējo tiešo ieguldījumu apjoma samazināšanos, kā arī politiskajām un ekonomiskajām norisēm, kas daudzos gadījumos ir bremzējušas ekonomikas izaugsmi un radījušas nenoteiktību. Laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam uzticēšanos ir mazinājuši politiskie nemieri, ģeopolitiskās pārmaiņas, apsūdzības korupcijā un saspīlējums attiecībās ar kaimiņvalstīm, jo valsts centās iegūt nozīmīgāku politisko lomu reģionā. Tas ir nelabvēlīgi ietekmējis ekonomiku un aizēnojis iepriekš nepieredzēto Turcijas ekonomikas attīstību, jo tekošā konta deficīta dēļ tā bija pakļauta valūtas un tirgus svārstībām, un viss minētais ir atturējis ieguldītājus un mazinājis ieguldījumu plūsmu. Puča mēģinājums ekonomikai deva jaunu triecienu, vēl vairāk palēninot izaugsmi un dramatiski samazinot tūristu skaitu. |
| --- | --- |

4.3.

Tomēr kopš 2012. gada izaugsme ir kļuvusi lēnāka, un tas ir saistīts ar ārvalstu iekšējo tiešo ieguldījumu apjoma samazināšanos, kā arī politiskajām un ekonomiskajām norisēm, kas daudzos gadījumos ir bremzējušas ekonomikas izaugsmi un radījušas nenoteiktību. Laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam uzticēšanos ir mazinājuši politiskie nemieri, ģeopolitiskās pārmaiņas, apsūdzības korupcijā un saspīlējums attiecībās ar kaimiņvalstīm, jo valsts centās iegūt nozīmīgāku politisko lomu reģionā. Tas ir nelabvēlīgi ietekmējis ekonomiku un aizēnojis iepriekš nepieredzēto Turcijas ekonomikas attīstību, jo tekošā konta deficīta dēļ tā bija pakļauta valūtas un tirgus svārstībām, un viss minētais ir atturējis ieguldītājus un mazinājis ieguldījumu plūsmu. Puča mēģinājums ekonomikai deva jaunu triecienu, vēl vairāk palēninot izaugsmi un dramatiski samazinot tūristu skaitu.

| 4.4. | Satraucošo politisko norišu un to tiešo seku dēļ ekonomikas sektorā ir būtiski iedragāta gan tirgus paļāvība uz stabilitāti, gan ekonomiskās un investīciju vides noturība Turcijā (6), un vienlaikus tiek apšaubīta Turcijas valdības spēja atgriezt ekonomiku uz izaugsmes ceļa, tāpēc Turcijas ekonomikas uzticamība un liras kurss ir ievērojami cietuši (7). |
| --- | --- |

4.4.

Satraucošo politisko norišu un to tiešo seku dēļ ekonomikas sektorā ir būtiski iedragāta gan tirgus paļāvība uz stabilitāti, gan ekonomiskās un investīciju vides noturība Turcijā (6), un vienlaikus tiek apšaubīta Turcijas valdības spēja atgriezt ekonomiku uz izaugsmes ceļa, tāpēc Turcijas ekonomikas uzticamība un liras kurss ir ievērojami cietuši (7).

5.   Muitas savienības ietekme uz Turcijas ekonomiku, tiesiskā regulējuma nepilnības un īstenošanas jautājumi

| 5.1. | Prognozes par muitas savienību kopumā izrādījās pārāk pesimistiskas, un realitāte tās apgāza: tika prognozēts, ka Turcijas IKP palielināsies ne vairāk kā par 1–1,5 %, kas, lai arī tika uzskatīts par ievērojamu pieaugumu, tomēr nav salīdzināms ar faktisko pieaugumu. |
| --- | --- |

5.1.

Prognozes par muitas savienību kopumā izrādījās pārāk pesimistiskas, un realitāte tās apgāza: tika prognozēts, ka Turcijas IKP palielināsies ne vairāk kā par 1–1,5 %, kas, lai arī tika uzskatīts par ievērojamu pieaugumu, tomēr nav salīdzināms ar faktisko pieaugumu.

| 5.2. | ES ir Turcijas nozīmīgākā importa un eksporta partnere, savukārt ES partneru sarakstā attiecībā uz importa tirgu Turcija ierindojas 7. vietā, bet attiecībā uz eksporta tirgu – 5. vietā. Turcija uz ES galvenokārt eksportē iekārtas un transporta aprīkojumu, kā arī rūpniecības ražojumus. ES uz Turciju pārsvarā eksportē iekārtas un transporta aprīkojumu, ķīmiskus produktus un rūpniecības ražojumus. |
| --- | --- |

5.2.

ES ir Turcijas nozīmīgākā importa un eksporta partnere, savukārt ES partneru sarakstā attiecībā uz importa tirgu Turcija ierindojas 7. vietā, bet attiecībā uz eksporta tirgu – 5. vietā. Turcija uz ES galvenokārt eksportē iekārtas un transporta aprīkojumu, kā arī rūpniecības ražojumus. ES uz Turciju pārsvarā eksportē iekārtas un transporta aprīkojumu, ķīmiskus produktus un rūpniecības ražojumus.

| 5.3. | No 1995. gada līdz 2014. gadam tirdzniecībā ar Eiropas Savienību pieaugums sasniedza 22 %. Izskanējis arī viedoklis, ka muitas savienība ir izraisījusi novirzes tirdzniecības plūsmās (8), taču, ņemot vērā kopējo tirdzniecības procentuālo apmēru, tās nav nozīmīgas (9). |
| --- | --- |

5.3.

No 1995. gada līdz 2014. gadam tirdzniecībā ar Eiropas Savienību pieaugums sasniedza 22 %. Izskanējis arī viedoklis, ka muitas savienība ir izraisījusi novirzes tirdzniecības plūsmās (8), taču, ņemot vērā kopējo tirdzniecības procentuālo apmēru, tās nav nozīmīgas (9).

| 5.4. | Jebkurā gadījumā tādējādi tika ierobežota Turcijas puses muitas tarifu piemērošana rūpniecības produktiem, un izcelsmes noteikumu ieviešana divpusējā tirdzniecībā kļuva nevajadzīga. |
| --- | --- |

5.4.

Jebkurā gadījumā tādējādi tika ierobežota Turcijas puses muitas tarifu piemērošana rūpniecības produktiem, un izcelsmes noteikumu ieviešana divpusējā tirdzniecībā kļuva nevajadzīga.

| 5.5. | Nozīmīgākos muitas savienībai piemītošos trūkumus var raksturot šādi:






  — | pārmērīga un nevajadzīga tirdzniecības aizsardzības instrumentu, proti, kompensācijas, antidempinga, aizsardzības un uzraudzības pasākumu izmantošana, kas ietekmē divpusējo tirdzniecību (10), |
| --- | --- | --- |

5.5.

Nozīmīgākos muitas savienībai piemītošos trūkumus var raksturot šādi:

—

pārmērīga un nevajadzīga tirdzniecības aizsardzības instrumentu, proti, kompensācijas, antidempinga, aizsardzības un uzraudzības pasākumu izmantošana, kas ietekmē divpusējo tirdzniecību (10),

| — | nav efektīva atbilstības nodrošināšanas mehānisma un strīdu izšķiršanas procedūras, bez kā nav iespējams efektīvi novērst muitas savienības selektīvu īstenošanu atsevišķos gadījumos un netiešus diskriminējošus pasākumus pret ES produktiem. Pašreizējā strīdu izšķiršanas procedūra aprobežojas tikai ar noteiktu veidu strīdiem (proti, jurisdikcija darbojas tikai tik ilgi, kamēr ir spēkā protekcionisma pasākumi) (11), kurus var izskatīt Asociācijas padome, kas pirmām kārtām ir politiska struktūra, kas lēmumus pieņem, pamatojoties uz konsensu, |
| --- | --- |

—

nav efektīva atbilstības nodrošināšanas mehānisma un strīdu izšķiršanas procedūras, bez kā nav iespējams efektīvi novērst muitas savienības selektīvu īstenošanu atsevišķos gadījumos un netiešus diskriminējošus pasākumus pret ES produktiem. Pašreizējā strīdu izšķiršanas procedūra aprobežojas tikai ar noteiktu veidu strīdiem (proti, jurisdikcija darbojas tikai tik ilgi, kamēr ir spēkā protekcionisma pasākumi) (11), kurus var izskatīt Asociācijas padome, kas pirmām kārtām ir politiska struktūra, kas lēmumus pieņem, pamatojoties uz konsensu,

| — | muitas savienībai ir ierobežota darbības joma, kas aptver tikai rūpniecības ražojumus, tajā skaitā sastāvdaļas un ES vai Turcijā ražotus pārstrādātus lauksaimniecības produktus, kā arī preces, kas ir pilnībā vai daļēji izgatavotas no trešo valstu izcelsmes produktiem, ar noteikumu, ka tās ir brīvā apritē Eiropas Savienībā vai Turcijā. Tā, piemēram, lauksaimniecības produkti veido 10 % un pakalpojumi – 60 % no Turcijas IKP, taču muitas savienība uz abiem minētajiem sektoriem neattiecas, |
| --- | --- |

—

muitas savienībai ir ierobežota darbības joma, kas aptver tikai rūpniecības ražojumus, tajā skaitā sastāvdaļas un ES vai Turcijā ražotus pārstrādātus lauksaimniecības produktus, kā arī preces, kas ir pilnībā vai daļēji izgatavotas no trešo valstu izcelsmes produktiem, ar noteikumu, ka tās ir brīvā apritē Eiropas Savienībā vai Turcijā. Tā, piemēram, lauksaimniecības produkti veido 10 % un pakalpojumi – 60 % no Turcijas IKP, taču muitas savienība uz abiem minētajiem sektoriem neattiecas,

| — | saskaņošanā ar ES tiesību aktiem arī ir vērojamas problēmas, un tas sakāms arī par tās metodes efektivitāti, ko izmanto informēšanai par šo procesu; tāpēc uzņēmēji saistībā ar vienu un to pašu produktu importu un eksportu ir pakļauti nemitīgai regulējuma maiņai, kurai nespēj izsekot līdzi ne viņi paši ar oficiālo pārstāvības struktūru (tirdzniecības kameru, darba devēju organizāciju u. c.) starpniecību, ne arī kompetentās iestādes (muitas iestādes, eksporta aģentūras, tirgus uzraudzības iestādes) (12). |
| --- | --- |

—

saskaņošanā ar ES tiesību aktiem arī ir vērojamas problēmas, un tas sakāms arī par tās metodes efektivitāti, ko izmanto informēšanai par šo procesu; tāpēc uzņēmēji saistībā ar vienu un to pašu produktu importu un eksportu ir pakļauti nemitīgai regulējuma maiņai, kurai nespēj izsekot līdzi ne viņi paši ar oficiālo pārstāvības struktūru (tirdzniecības kameru, darba devēju organizāciju u. c.) starpniecību, ne arī kompetentās iestādes (muitas iestādes, eksporta aģentūras, tirgus uzraudzības iestādes) (12).

| 5.6. | Līdztekus problemātiskajām jomām muitas savienības regulējuma struktūrā sarežģījumus rada arī muitas savienības neatbilstīga īstenošana vai Turcijas puses pieņemti vienpusēji lēmumi, kas attiecas uz muitas un tarifu prakses jautājumiem un kas nepārprotami ir noslēgto vienošanos pārkāpums. Jautājumus izraisa arī Turcijas atteikšanās atļaut brīvu tirdzniecību ar Kipras Republiku, kas ir ES dalībvalsts, un tas ir nenoliedzams Kopienas tiesību aktu un ES un Turcijas brīvās tirdzniecības nolīgumu pārkāpums. |
| --- | --- |

5.6.

Līdztekus problemātiskajām jomām muitas savienības regulējuma struktūrā sarežģījumus rada arī muitas savienības neatbilstīga īstenošana vai Turcijas puses pieņemti vienpusēji lēmumi, kas attiecas uz muitas un tarifu prakses jautājumiem un kas nepārprotami ir noslēgto vienošanos pārkāpums. Jautājumus izraisa arī Turcijas atteikšanās atļaut brīvu tirdzniecību ar Kipras Republiku, kas ir ES dalībvalsts, un tas ir nenoliedzams Kopienas tiesību aktu un ES un Turcijas brīvās tirdzniecības nolīgumu pārkāpums.

| 5.7. | Turcijas pašreizējā pielāgošanās ES iekšējā tirgus tiesību aktiem dažās jomās ir progresējusi, piemēram, attiecībā uz preču brīvu apriti, konkurences politiku un valsts atbalstu, enerģētikas politiku, ekonomikas un monetāro politiku un uzņēmējdarbības un rūpniecības politiku, taču Eiropas Komisija ir uzsvērusi faktu, ka Turcija pastāvīgi “piever acis” uz svarīgiem nolīguma aspektiem, veicot plašus protekcionisma pasākumus pretēji muitas savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

5.7.

Turcijas pašreizējā pielāgošanās ES iekšējā tirgus tiesību aktiem dažās jomās ir progresējusi, piemēram, attiecībā uz preču brīvu apriti, konkurences politiku un valsts atbalstu, enerģētikas politiku, ekonomikas un monetāro politiku un uzņēmējdarbības un rūpniecības politiku, taču Eiropas Komisija ir uzsvērusi faktu, ka Turcija pastāvīgi “piever acis” uz svarīgiem nolīguma aspektiem, veicot plašus protekcionisma pasākumus pretēji muitas savienības noteikumiem.

| 5.8. | Turklāt Turcija arī nepienācīgi īsteno tiesību aktus par valsts atbalstu un uzraudzības mehānismu izveidi un nav gatava pilnībā nodrošināt preču brīvu apriti, atceļot slēptus ierobežojumus; visbeidzot, tā nav pieņēmusi un efektīvi īstenojusi izpildes pasākumus pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

5.8.

Turklāt Turcija arī nepienācīgi īsteno tiesību aktus par valsts atbalstu un uzraudzības mehānismu izveidi un nav gatava pilnībā nodrošināt preču brīvu apriti, atceļot slēptus ierobežojumus; visbeidzot, tā nav pieņēmusi un efektīvi īstenojusi izpildes pasākumus pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem.

| 5.9. | Izvērtējot muitas savienības vispārējās priekšrocības, par tās lielāko devumu var atzīt to, ka muitas savienība tika izmantota kā ekonomikas reformu līdzeklis, kas ir veicinājis Turcijas integrāciju starptautiskajos tirgos, ka tā ir palīdzējusi atjaunot Turcijas uzticamību un, visbeidzot, tā ir sekmējusi pasākumus inflācijas mazināšanai un Turcijas liras vērtības stabilizācijai. |
| --- | --- |

5.9.

Izvērtējot muitas savienības vispārējās priekšrocības, par tās lielāko devumu var atzīt to, ka muitas savienība tika izmantota kā ekonomikas reformu līdzeklis, kas ir veicinājis Turcijas integrāciju starptautiskajos tirgos, ka tā ir palīdzējusi atjaunot Turcijas uzticamību un, visbeidzot, tā ir sekmējusi pasākumus inflācijas mazināšanai un Turcijas liras vērtības stabilizācijai.

| 5.10. | Arī Turcijas tirdzniecības modernizācija ir strauji progresējusi, un ir pieaugusi konkurence starp Turcijas ražotājiem un pārdevējiem, kuri ar ES tirgus starpniecību ir ieguvuši piekļuvi ienesīgākai un prasīgākai globālās tirdzniecības videi. |
| --- | --- |

5.10.

Arī Turcijas tirdzniecības modernizācija ir strauji progresējusi, un ir pieaugusi konkurence starp Turcijas ražotājiem un pārdevējiem, kuri ar ES tirgus starpniecību ir ieguvuši piekļuvi ienesīgākai un prasīgākai globālās tirdzniecības videi.

6.   Muitas savienības un nesen noslēgtu BTN salīdzinājums

| 6.1. | Nākamie gadi iezīmēs jaunu ekonomikas laikmetu, kas sāksies ar tādu vairāku starptautiska līmeņa regulējuma iniciatīvu ierosināšanu un īstenošanu, kuras ietekmēs ES un Turcijas ekonomiskās attiecības un kuru dēļ būs nepieciešama muitas savienības modernizēšana. Vienlaikus ES ir pievērsusies ārējo ekonomisko attiecību paplašināšanai ar trešām valstīm, lai paaugstinātu dzīves līmeni un vairotu labklājību. Vissvarīgākās iniciatīvas, kas šobrīd tiek īstenotas, ir transatlantiskā tirdzniecības un ieguldījumu partnerība (TTIP), ES un Kanādas visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA) un pakalpojumu tirdzniecības nolīgums (TiSA), kā arī sarunas par tirdzniecības nolīgumu ar Japānu
   (13). |
| --- | --- |

6.1.

Nākamie gadi iezīmēs jaunu ekonomikas laikmetu, kas sāksies ar tādu vairāku starptautiska līmeņa regulējuma iniciatīvu ierosināšanu un īstenošanu, kuras ietekmēs ES un Turcijas ekonomiskās attiecības un kuru dēļ būs nepieciešama muitas savienības modernizēšana. Vienlaikus ES ir pievērsusies ārējo ekonomisko attiecību paplašināšanai ar trešām valstīm, lai paaugstinātu dzīves līmeni un vairotu labklājību. Vissvarīgākās iniciatīvas, kas šobrīd tiek īstenotas, ir transatlantiskā tirdzniecības un ieguldījumu partnerība (TTIP), ES un Kanādas visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA) un pakalpojumu tirdzniecības nolīgums (TiSA), kā arī sarunas par tirdzniecības nolīgumu ar Japānu
   (13).

| 6.2. | Tā kā darbojas jauni nosacījumi, novecojusī muitas savienība tai raksturīgās asimetrijas dēļ jau ir radījusi nelabvēlīgākus apstākļus Turcijas ekonomikai (14): muitas savienība ļauj Turcijai risināt sarunas par tirdzniecības nolīgumiem tikai ar tām trešām valstīm, ar kurām ES jau ir noslēgusi un parakstījusi jaunus brīvās tirdzniecības nolīgumus, taču nedod Turcijai iespēju piedalīties nevienā sarunu posmā. No otras puses, “Turcijas klauzula” ir politiska pamatnostādne un neuzliek trešai valstij pienākumu piekrist sarunu ar Turciju risināšanai, nemaz nerunājot par nolīguma parakstīšanu. Pat ja vienošanās tiek panākta, šīs laika nobīdes dēļ Turcijas uzņēmumi konkurences jomā nonāk nelabvēlīgākā situācijā. |
| --- | --- |

6.2.

Tā kā darbojas jauni nosacījumi, novecojusī muitas savienība tai raksturīgās asimetrijas dēļ jau ir radījusi nelabvēlīgākus apstākļus Turcijas ekonomikai (14): muitas savienība ļauj Turcijai risināt sarunas par tirdzniecības nolīgumiem tikai ar tām trešām valstīm, ar kurām ES jau ir noslēgusi un parakstījusi jaunus brīvās tirdzniecības nolīgumus, taču nedod Turcijai iespēju piedalīties nevienā sarunu posmā. No otras puses, “Turcijas klauzula” ir politiska pamatnostādne un neuzliek trešai valstij pienākumu piekrist sarunu ar Turciju risināšanai, nemaz nerunājot par nolīguma parakstīšanu. Pat ja vienošanās tiek panākta, šīs laika nobīdes dēļ Turcijas uzņēmumi konkurences jomā nonāk nelabvēlīgākā situācijā.

| 6.3. | Turcija arī bija spiesta pieņemt kopējo ārējo tarifu (CET), kura dēļ valstij bija jāpielāgojas pārmaiņām – galvenokārt samazinājumiem –, ko ES ieviesa, jo tika noslēgti brīvās tirdzniecības nolīgumi, taču Turcijas produkti neguva labumu no šīs privilēģijas citos tirgos, jo nav noslēgti nolīgumi. Tādēļ Turcijas tarifu režīms ticis pakāpeniski liberalizēts. |
| --- | --- |

6.3.

Turcija arī bija spiesta pieņemt kopējo ārējo tarifu (CET), kura dēļ valstij bija jāpielāgojas pārmaiņām – galvenokārt samazinājumiem –, ko ES ieviesa, jo tika noslēgti brīvās tirdzniecības nolīgumi, taču Turcijas produkti neguva labumu no šīs privilēģijas citos tirgos, jo nav noslēgti nolīgumi. Tādēļ Turcijas tarifu režīms ticis pakāpeniski liberalizēts.

| 6.4. | Iepriekš minētās muitas savienības struktūras nepilnības vairāk izpaužas pašlaik, proti, vairāk nekā divdesmit gadus pēc tās izveides. |
| --- | --- |

6.4.

Iepriekš minētās muitas savienības struktūras nepilnības vairāk izpaužas pašlaik, proti, vairāk nekā divdesmit gadus pēc tās izveides.

| 6.5. | No 48 ES tirdzniecības partneriem tikai 17 partneri 2014. gadā bija noslēguši nolīgumu ar Turciju, savukārt no tām valstīm, kas noslēgušas jauna veida brīvās tirdzniecības nolīgumus, tikai Dienvidkoreja piekritusi ES un Korejas brīvās tirdzniecības nolīguma “Turcijas klauzulā” formulētajai ierosmei noslēgt nolīgumu ar Turciju. |
| --- | --- |

6.5.

No 48 ES tirdzniecības partneriem tikai 17 partneri 2014. gadā bija noslēguši nolīgumu ar Turciju, savukārt no tām valstīm, kas noslēgušas jauna veida brīvās tirdzniecības nolīgumus, tikai Dienvidkoreja piekritusi ES un Korejas brīvās tirdzniecības nolīguma “Turcijas klauzulā” formulētajai ierosmei noslēgt nolīgumu ar Turciju.

7.   Divpusējās tirdzniecības stiprināšana

| 7.1. | ES un Turcijas ekonomiskā un politiskā sadarbība ir nepieciešams un pietiekams priekšnoteikums, lai panāktu stabilitāti īpaši apdraudētā pasaules reģionā, turklāt muitas savienības modernizācija var būt skaidrs pozitīvs signāls, kas liecina par sadarbību un stabilitāti. |
| --- | --- |

7.1.

ES un Turcijas ekonomiskā un politiskā sadarbība ir nepieciešams un pietiekams priekšnoteikums, lai panāktu stabilitāti īpaši apdraudētā pasaules reģionā, turklāt muitas savienības modernizācija var būt skaidrs pozitīvs signāls, kas liecina par sadarbību un stabilitāti.

| 7.2. | Padziļināti ir apspriestas alternatīvas iespējas, kā būtu veidojamas ES un Turcijas attiecības tirdzniecības un ekonomikas jomā, tajā skaitā iespējas (i) saglabāt status quo, (ii) muitas savienību aizstāt vai papildināt ar reģionālu tirdzniecības nolīgumu vai (iii) modernizēt muitas savienību. EESK uzskata, ka pēdējais risinājums ir vispiemērotākais divpusējo attiecību veicināšanai un padziļināšanai, balstoties uz abpusēja izdevīguma principu. |
| --- | --- |

7.2.

Padziļināti ir apspriestas alternatīvas iespējas, kā būtu veidojamas ES un Turcijas attiecības tirdzniecības un ekonomikas jomā, tajā skaitā iespējas (i) saglabāt status quo, (ii) muitas savienību aizstāt vai papildināt ar reģionālu tirdzniecības nolīgumu vai (iii) modernizēt muitas savienību. EESK uzskata, ka pēdējais risinājums ir vispiemērotākais divpusējo attiecību veicināšanai un padziļināšanai, balstoties uz abpusēja izdevīguma principu.

| 7.3. | Iespēja “neko nemainīt”, arī ņemot vērā to, ka pievienošanās sarunas norit ļoti ilgi, nav reāls alternatīvs risinājums, jo būtiski ir risināt iepriekš minētās problēmas un nekavējoties atraisīt līdz šim neizmantoto tirdzniecības potenciālu. |
| --- | --- |

7.3.

Iespēja “neko nemainīt”, arī ņemot vērā to, ka pievienošanās sarunas norit ļoti ilgi, nav reāls alternatīvs risinājums, jo būtiski ir risināt iepriekš minētās problēmas un nekavējoties atraisīt līdz šim neizmantoto tirdzniecības potenciālu.

8.   Pārskatīšanas galvenie aspekti

| 8.1. | Saistībā ar jauno ES tirdzniecības un ieguldījumu politiku, kas tika uzsākta 2015. gadā ar Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem” (15), jau ir skaidrs, ka ES ir apņēmusies izmantot vadošo stāvokli tirdzniecības jomā, lai reaģētu uz jaunajiem globalizēta tirgus izaicinājumiem un mūsdienu tirdzniecības vides vajadzībām, veicināt attīstību un uzsākt institucionālas pārmaiņas, nosakot reformu prioritātes (16). |
| --- | --- |

8.1.

Saistībā ar jauno ES tirdzniecības un ieguldījumu politiku, kas tika uzsākta 2015. gadā ar Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem” (15), jau ir skaidrs, ka ES ir apņēmusies izmantot vadošo stāvokli tirdzniecības jomā, lai reaģētu uz jaunajiem globalizēta tirgus izaicinājumiem un mūsdienu tirdzniecības vides vajadzībām, veicināt attīstību un uzsākt institucionālas pārmaiņas, nosakot reformu prioritātes (16).

| 8.2. | No šiem centieniem kļūst skaidrs – lai jaunā tirdzniecības politika būtu uzskatāma par efektīvu un izdevīgu plašām ieinteresētajām aprindām, proti, darba ņēmējiem, patērētājiem un MVU, tā nevar būt viendimensionāla, bet tai jābūt daudzlīmeņu un kompleksai un jāaptver daudz darbības jomu. |
| --- | --- |

8.2.

No šiem centieniem kļūst skaidrs – lai jaunā tirdzniecības politika būtu uzskatāma par efektīvu un izdevīgu plašām ieinteresētajām aprindām, proti, darba ņēmējiem, patērētājiem un MVU, tā nevar būt viendimensionāla, bet tai jābūt daudzlīmeņu un kompleksai un jāaptver daudz darbības jomu.

| 8.3. | Īpaši liela nozīme daudzos līmeņos ir Eiropas vērtību iekļaušanai tajā pašā principu satvarā, jo ir kļuvis skaidrs, ka sarunām par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem tagad piemīt ne tikai ekonomisks raksturs, bet tās ir arī plašāks sociāli ekonomisks projekts, kas nes līdzi daudzdimensionālas un daudzlīmeņu reformas. |
| --- | --- |

8.3.

Īpaši liela nozīme daudzos līmeņos ir Eiropas vērtību iekļaušanai tajā pašā principu satvarā, jo ir kļuvis skaidrs, ka sarunām par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem tagad piemīt ne tikai ekonomisks raksturs, bet tās ir arī plašāks sociāli ekonomisks projekts, kas nes līdzi daudzdimensionālas un daudzlīmeņu reformas.

| 8.4. | Ilgtspējīga attīstība un vides aizsardzība tagad ir vienlīdz svarīgas un neatņemamas šo vērtību sastāvdaļas, it īpaši pēc tam, kad ES parakstīja Parīzes nolīgumu (COP21) un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padome izvirzīja jaunos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) (17). |
| --- | --- |

8.4.

Ilgtspējīga attīstība un vides aizsardzība tagad ir vienlīdz svarīgas un neatņemamas šo vērtību sastāvdaļas, it īpaši pēc tam, kad ES parakstīja Parīzes nolīgumu (COP21) un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padome izvirzīja jaunos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) (17).

| 8.5. | Šī īpatnība ir vēl vairāk pamanāma, ja valstis, ar kurām notiek sarunas par nolīgumu, risina arī pievienošanās sarunas, un Turcija ir tipisks piemērs. |
| --- | --- |

8.5.

Šī īpatnība ir vēl vairāk pamanāma, ja valstis, ar kurām notiek sarunas par nolīgumu, risina arī pievienošanās sarunas, un Turcija ir tipisks piemērs.

| 8.6. | Pārskatīšana jābalsta arī uz starptautiskiem standartiem un konvencijām par darba ņēmēju tiesību aizsardzību (18). |
| --- | --- |

8.6.

Pārskatīšana jābalsta arī uz starptautiskiem standartiem un konvencijām par darba ņēmēju tiesību aizsardzību (18).

| 8.7. | Tāpēc, lai panāktu iepriekš minēto, ES ir nolēmusi rīkoties, ievērojot trīs pamatprincipus. Šie principi ir šādi:






  a) | efektivitāte: lai tiktu ņemtas vērā gan makroekonomikas (piemēram, ekonomikas stāvoklis krīzes skartajās ES valstīs), gan mikroekonomikas (piemēram, MVU) vajadzības, nodrošinot pēc iespējas lielāku spēju pielāgoties jaunajiem tirdzniecības projektiem; |
| --- | --- | --- |

8.7.

Tāpēc, lai panāktu iepriekš minēto, ES ir nolēmusi rīkoties, ievērojot trīs pamatprincipus. Šie principi ir šādi:

a)

efektivitāte: lai tiktu ņemtas vērā gan makroekonomikas (piemēram, ekonomikas stāvoklis krīzes skartajās ES valstīs), gan mikroekonomikas (piemēram, MVU) vajadzības, nodrošinot pēc iespējas lielāku spēju pielāgoties jaunajiem tirdzniecības projektiem;

| b) | pārredzamība: tā jānodrošina, palielinot atpazīstamību un sarunās iesaistot iespējami daudz ieinteresēto personu; |
| --- | --- |

b)

pārredzamība: tā jānodrošina, palielinot atpazīstamību un sarunās iesaistot iespējami daudz ieinteresēto personu;

| c) | Eiropas vērtības un modeļi: tas ir attīstības procesā esošs jēdziens, kurš kopš Eiropas projekta sākuma ir paplašināts un tagad ietver tādus jautājumus kā cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzība (arī darba ņēmēju tiesību aizsardzība), ilgtspējīga attīstība un korupcijas apkarošana. |
| --- | --- |

c)

Eiropas vērtības un modeļi: tas ir attīstības procesā esošs jēdziens, kurš kopš Eiropas projekta sākuma ir paplašināts un tagad ietver tādus jautājumus kā cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzība (arī darba ņēmēju tiesību aizsardzība), ilgtspējīga attīstība un korupcijas apkarošana.

| 8.8. | Tāpēc visiem centieniem virzīties uz konverģenci ar tirdzniecības partneriem jāietver:






  1) | augsta līmeņa pētījumi par esošajām globālās vērtības radīšanas ķēdēm un globālajām piegādes ķēdēm; |
| --- | --- | --- |

8.8.

Tāpēc visiem centieniem virzīties uz konverģenci ar tirdzniecības partneriem jāietver:

1)

augsta līmeņa pētījumi par esošajām globālās vērtības radīšanas ķēdēm un globālajām piegādes ķēdēm;

| 2) | atjaunināti pasākumi, ar ko veicina tirdzniecību un pakalpojumu sniegšanu, lai tie atbilstu pašreizējai globālajai situācijai, kurai raksturīga sadrumstalota ražošana uz apakšuzņēmuma līgumu pamata (ārpakalpojumi), ražošanas pārcelšana uz aizjūras teritorijām (uzņēmējdarbības pārvietošana) un filiāļu veidošana; |
| --- | --- |

2)

atjaunināti pasākumi, ar ko veicina tirdzniecību un pakalpojumu sniegšanu, lai tie atbilstu pašreizējai globālajai situācijai, kurai raksturīga sadrumstalota ražošana uz apakšuzņēmuma līgumu pamata (ārpakalpojumi), ražošanas pārcelšana uz aizjūras teritorijām (uzņēmējdarbības pārvietošana) un filiāļu veidošana;

| 3) | pasākumi e-tirdzniecības un mobilitātes atvieglošanai un, protams, efektīva formālās sadarbības paplašināšana gan sarunu posmā, gan nolīgumu vērtēšanas un īstenošanas uzraudzības posmā. |
| --- | --- |

3)

pasākumi e-tirdzniecības un mobilitātes atvieglošanai un, protams, efektīva formālās sadarbības paplašināšana gan sarunu posmā, gan nolīgumu vērtēšanas un īstenošanas uzraudzības posmā.

9.   Nolīguma noslēgšanas process un jaunā nolīguma saturs

| 9.1. | Jaunā nolīguma darbības joma būtu jāpaplašina, lai aptvertu tādus sektorus kā:






  a) | lauksaimniecība (stingra Eiropas standartu ievērošana un produktu izsekojamība, bet arī pēc pētījumiem par importa liberalizācijas ietekmi uz Eiropas lauksaimniekiem), apsverot arī iespēju ieviest vai turpināt protekcionistiskus pagaidu pasākumus pēc pielāgošanās perioda, ja tādi uzskatāmi par absolūti nepieciešamiem, lai aizsargātu Eiropas ražojumus; |
| --- | --- | --- |

9.1.

Jaunā nolīguma darbības joma būtu jāpaplašina, lai aptvertu tādus sektorus kā:

a)

lauksaimniecība (stingra Eiropas standartu ievērošana un produktu izsekojamība, bet arī pēc pētījumiem par importa liberalizācijas ietekmi uz Eiropas lauksaimniekiem), apsverot arī iespēju ieviest vai turpināt protekcionistiskus pagaidu pasākumus pēc pielāgošanās perioda, ja tādi uzskatāmi par absolūti nepieciešamiem, lai aizsargātu Eiropas ražojumus;

| b) | investīcijas; |
| --- | --- |

b)

investīcijas;

| c) | publiskā iepirkuma regulējums; |
| --- | --- |

c)

publiskā iepirkuma regulējums;

| d) | pakalpojumi; |
| --- | --- |

d)

pakalpojumi;

| e) | citas aktuālas jomas, piemēram, ilgtspējīga attīstība, vides aizsardzība, enerģētika, kā arī izejvielas un neapstrādāti produkti; |
| --- | --- |

e)

citas aktuālas jomas, piemēram, ilgtspējīga attīstība, vides aizsardzība, enerģētika, kā arī izejvielas un neapstrādāti produkti;

| f) | autortiesību un patentu aizsardzība. |
| --- | --- |

f)

autortiesību un patentu aizsardzība.

Nolīgumā būtu arī jāiekļauj saistoši noteikumi, kas paredz Eiropas tiesību normu nekavējošu transponēšanu un pārņemšanu, kā arī īpaši noteikumi par to, ka strīdi, kuri rodas nolīguma īstenošanas gaitā, ir obligāti jānoregulē ar mehānismu, kura aktivizēšanai nav vajadzīgs politisks lēmums; tas mainītu pašreizējo stāvokli, kad strīdus ir ļoti grūti atrisināt efektīvā un pārredzamā veidā.

| 9.2. | Ir arī ārkārtīgi svarīgi, lai visi šie centieni būtu saistīti ar pārskatīto ES pieeju tirdzniecībai, proti, šai pieejai raksturīgs, ka ES izvirza neapspriežamas prasības nodrošināt lēmumu pieņemšanas procesa demokratizāciju un pārredzamību gan starptautiskā, gan valsts līmenī, kā arī uzsver sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības lomu publiskajā dialogā un sarunās ar mērķi nodrošināt efektīvāku un vairāk uz cilvēkiem orientētu pārskatītā nolīguma īstenošanu. |
| --- | --- |

9.2.

Ir arī ārkārtīgi svarīgi, lai visi šie centieni būtu saistīti ar pārskatīto ES pieeju tirdzniecībai, proti, šai pieejai raksturīgs, ka ES izvirza neapspriežamas prasības nodrošināt lēmumu pieņemšanas procesa demokratizāciju un pārredzamību gan starptautiskā, gan valsts līmenī, kā arī uzsver sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības lomu publiskajā dialogā un sarunās ar mērķi nodrošināt efektīvāku un vairāk uz cilvēkiem orientētu pārskatītā nolīguma īstenošanu.

| 9.3. | Plašākai tirdzniecībai, ko nodrošinās jaunais nolīgums par muitas savienību, varētu būt pozitīva ietekme, tostarp:






  — | vēl nesen regulētu sektoru liberalizācija radīs ieņēmumus un palielinās ārvalstu tiešos ieguldījumus, |
| --- | --- | --- |

9.3.

Plašākai tirdzniecībai, ko nodrošinās jaunais nolīgums par muitas savienību, varētu būt pozitīva ietekme, tostarp:

—

vēl nesen regulētu sektoru liberalizācija radīs ieņēmumus un palielinās ārvalstu tiešos ieguldījumus,

| — | publiskā iepirkuma divpusēja liberalizācija, atceļot šķēršļus ārvalstniekiem, kuri vēlas piedalīties iepirkuma konkursā, būs izdevīga Eiropas uzņēmumiem, jo tie veido 7 % no valsts IKP, |
| --- | --- |

—

publiskā iepirkuma divpusēja liberalizācija, atceļot šķēršļus ārvalstniekiem, kuri vēlas piedalīties iepirkuma konkursā, būs izdevīga Eiropas uzņēmumiem, jo tie veido 7 % no valsts IKP,

| — | maziem un vidējiem uzņēmumiem būs vairāk iespēju, kas Turcijā palielinās vidējos ienākumus, radīs jaunas darbvietas un paaugstinās produktivitāti. |
| --- | --- |

—

maziem un vidējiem uzņēmumiem būs vairāk iespēju, kas Turcijā palielinās vidējos ienākumus, radīs jaunas darbvietas un paaugstinās produktivitāti.

| 9.4. | Nolīguma slēgšanas process jāsāk ar sarunām, kuras sākas nekavējoties un kurās jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un tās jārisina, izmantojot pārredzamas procedūras. |
| --- | --- |

9.4.

Nolīguma slēgšanas process jāsāk ar sarunām, kuras sākas nekavējoties un kurās jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un tās jārisina, izmantojot pārredzamas procedūras.

| 9.5. | EESK atzinīgi vērtē sabiedrisko apspriešanos un iesaka veikt salīdzinošus pētījumus par sociālās jomas un labklājības rādītājiem, kā arī citās jomās, piemēram, patērētāju un darba ņēmēju tiesības. |
| --- | --- |

9.5.

EESK atzinīgi vērtē sabiedrisko apspriešanos un iesaka veikt salīdzinošus pētījumus par sociālās jomas un labklājības rādītājiem, kā arī citās jomās, piemēram, patērētāju un darba ņēmēju tiesības.

| 9.6. | EESK uzskata, ka jau pašā sākumā jāprecizē, ka šis process ir daļa no plašākām pievienošanās sarunām, nevis tikai ES un Turcijas sadarbības padziļināšana tirdzniecības jomā, un sarunas noslēgsies sekmīgi tikai tad, ja aspekti, par kuriem panākta vienošanās līdz šim, tiks pilnībā saskaņoti. |
| --- | --- |

9.6.

EESK uzskata, ka jau pašā sākumā jāprecizē, ka šis process ir daļa no plašākām pievienošanās sarunām, nevis tikai ES un Turcijas sadarbības padziļināšana tirdzniecības jomā, un sarunas noslēgsies sekmīgi tikai tad, ja aspekti, par kuriem panākta vienošanās līdz šim, tiks pilnībā saskaņoti.

| 9.7. | Jaunajā nolīgumā ir jāpievēršas ne tikai pašreizējo problēmu risināšanai, bet tas ir arī jāpaplašina, iekļaujot tajā īpašas sadaļas par vides aizsardzību, ilgtspējīgu attīstību un energoapgādes drošību, kā arī sadarbību enerģētikas jomā (atjaunojamie un tradicionālie enerģijas avoti). |
| --- | --- |

9.7.

Jaunajā nolīgumā ir jāpievēršas ne tikai pašreizējo problēmu risināšanai, bet tas ir arī jāpaplašina, iekļaujot tajā īpašas sadaļas par vides aizsardzību, ilgtspējīgu attīstību un energoapgādes drošību, kā arī sadarbību enerģētikas jomā (atjaunojamie un tradicionālie enerģijas avoti).

| 9.8. | EESK arī uzskata, ka jāizstrādā jauns satvars sadarbībai investīciju jomā, paredzot augstākus investoru aizsardzības standartus un objektīvu mehānismu strīdu izšķiršanai; šis aspekts stiprinās tirgu uzticēšanos ekonomikas spējai izturēt politiskus satricinājumus nākotnē. Šādā satvarā būtu arī jāņem vērā apsvērumi attiecībā uz investoru aizsardzību (19). |
| --- | --- |

9.8.

EESK arī uzskata, ka jāizstrādā jauns satvars sadarbībai investīciju jomā, paredzot augstākus investoru aizsardzības standartus un objektīvu mehānismu strīdu izšķiršanai; šis aspekts stiprinās tirgu uzticēšanos ekonomikas spējai izturēt politiskus satricinājumus nākotnē. Šādā satvarā būtu arī jāņem vērā apsvērumi attiecībā uz investoru aizsardzību (19).

| 9.9. | Jaunajā nolīgumā noteikti jāiekļauj stingrs regulējums attiecībā uz protekcionisma pasākumiem un ārvalstu produktus diskriminējošiem pasākumiem un attiecībā uz papildu vai slēptajiem muitas tarifiem, kas ir pretrunā pārskatītajiem ES tirdzniecības tiesību aktiem. Būs vajadzīgi arī stingrāki tiesību akti, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un ēnu ekonomiku, un būs jānodrošina ciešāka iestāžu sadarbība cīņā pret pārrobežu noziedzību. |
| --- | --- |

9.9.

Jaunajā nolīgumā noteikti jāiekļauj stingrs regulējums attiecībā uz protekcionisma pasākumiem un ārvalstu produktus diskriminējošiem pasākumiem un attiecībā uz papildu vai slēptajiem muitas tarifiem, kas ir pretrunā pārskatītajiem ES tirdzniecības tiesību aktiem. Būs vajadzīgi arī stingrāki tiesību akti, lai apkarotu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un ēnu ekonomiku, un būs jānodrošina ciešāka iestāžu sadarbība cīņā pret pārrobežu noziedzību.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  1963. gada 12. septembra Līgums par Eiropas Ekonomikas kopienas un Turcijas asociācijas izveidi un Papildu protokols (OV 217, 29.12.1964.): http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/turkey/association_agreement_1964_en.pdf

1

(2)  EK un Turcijas Asociācijas padomes 1995. gada 22. decembra Lēmums Nr. 1/95 par muitas savienības nobeiguma posma īstenošanu (96/142/EK).

2

(3)  96/528/EOTK: Komisijas 1996. gada 29. februāra Lēmums par nolīguma noslēgšanu par tādu produktu tirdzniecību starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Turcijas Republiku, uz kuriem attiecas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums (96/528/EOTK: Commission Decision of 29 February 1996 on the conclusion of an Agreement between the European Coal and Steel Community and the Republic of Turkey on trade in products covered by the Treaty establishing the European Coal and Steel Community) (OV L 227, 7.9.1996.): http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:31996D0528&from=EN

3

(96/528/EOTK: Commission Decision of 29 February 1996 on the conclusion of an Agreement between the European Coal and Steel Community and the Republic of Turkey on trade in products covered by the Treaty establishing the European Coal and Steel Community)

(4)  Kombinētā nomenklatūra, kopējais muitas tarifs un Eiropas Savienības integrētais muitas tarifs (TARIC), Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987.): http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=URISERV:l11003&from=LV

4

TARIC

(5)  Statistikas dati no CIA Factbook un Pasaules Bankas pārskatiem par valstīm, kombinējot tos ar datiem, kas iegūti no Turcijas Republikas Centrālās bankas.

5

CIA Factbook

(6)  http://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-26/lira-drops-most-among-emerging-peers-after-turkey-cut-to-junk

6

http://www.bloomberg.com/news/articles/2016-07-21/turkish-assets-extend-selloff-after-s-p-cut-state-of-emergency

https://www.ft.com/content/779ef1f6-5b22-11e6-9f70-badea1b336d4

(7)  https://www.ft.com/content/5bbbcce4-83b2-11e6-a29c-6e7d9515ad15

7

http://www.forbes.com/forbes/welcome/?toURL=http://www.forbes.com/sites/dominicdudley/2016/07/18/turkeys-economy-could-slump-in-aftermath-of-failed-coup/&refURL=https://www.google.gr/&referrer=https://www.google.gr/

(8)  C.S.P. Magee, “Trade creation, trade diversion, and the general equilibrium effects of regional trade agreements: a study of the European Community–Turkey customs union”, Review of World Economics, 2016. gada maijs, 152. sējums, 2. izdevums, 383.–399. lpp.

8

C.S.P. Magee

“Trade creation, trade diversion, and the general equilibrium effects of regional trade agreements: a study of the European Community–Turkey customs union”, Review of World Economics,

(9)  Evaluation of the EU-Turkey Customs Union (“ES un Turcijas muitas savienības novērtējums”), ziņojums Nr. 85830-TR, 2014. gada 28. marts, pieejams vietnē https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/sites/near/files/pdf/financial_assistance/phare/evaluation/2014/20140403-evaluation-of-the-eu-turkey-customs-union.pdf

9

Evaluation of the EU-Turkey Customs Union

(10)  Turcijā 2013. gadā tika izmantoti trīspadsmit tirdzniecības aizsardzības instrumenti, kurus piemēroja pret ES precēm. Papildu informācija ir pieejama šajā vietnē: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/actions-against-exports-from-the-eu/, (skatīta 30.5.2016.).

10

(11)  Atšķirībā no Ankaras nolīgumā iekļautā strīdu izšķiršanas mehānisma, kurš aptver plašāku strīdu veidu klāstu, taču to var aktivizēt tikai tad, ja abas puses tam piekrīt.

11

(12)  Skatīt 9. zemsvītras piezīmi.

12

(13)  Parakstīti arī nolīgumi ar Austrumāfrikas valstīm, Ekvadoru, Singapūru, Vjetnamu un Rietumāfriku. Lai arī šie nolīgumi ir noslēgti, neviens no tiem vēl nav stājies spēkā.

13

Austrumāfrikas valstīm, Ekvadoru, Singapūru, Vjetnamu

Rietumāfriku

(14)  Global Economics Dynamics Study, Turkey’s EU integration at a crossroads, What Consequences does the new EU trade policy have for economic relations between Turkey and Europe, and how can these be addressed?, Bertelsmann Stiftung, 2016. gada aprīlis.

14

Global Economics Dynamics Study, Turkey’s EU integration at a crossroads, What Consequences does the new EU trade policy have for economic relations between Turkey and Europe, and how can these be addressed?, Bertelsmann Stiftung,

(15)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

15

(16)  EESK (ziņotājs – J. Peel) atzinums “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Tirdzniecība visiem – Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” – COM(2015) 497 final (OV C 264, 20.7.2016., 123. lpp.).

16

J. Peel

(17)  Uzņemtajās saistībās, protams, ietilpst arī ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām un Kioto protokols. Par Parīzes nolīgumu sk. FCCC/CP/2015/L.9, 2015.

17

(18)  SDO darba pamatstandarti, ESAO pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem, ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām.

18

(19)  Daži no šiem apsvērumiem tika apkopoti EESK atzinuma “EESK viedoklis par konkrētiem pamatjautājumiem, kas radušies sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP)” 8.8. punktā (OV C 487, 28.12.2016., 30. lpp.).

19

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/138 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/138

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Cieņpilna dzīve – atkarības no atbalsta vietā stājoties pašpaļāvībai. Piespiedu pārvietošana un attīstība””

(COM(2016) 234 final)

(2017/C 075/23)

| Ziņotājs: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Michael McLOUGHLIN

| Apspriešanās | Eiropas Komisija: 21.6.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 203/0/1 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija: 21.6.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

203/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

Ieteikumi saistībā ar paziņojumu “Cieņpilna dzīve”

| 1.1. | Komiteja uzskata, ka paziņojums “Cieņpilna dzīve” ir vērienīgs un savlaicīgs dokuments, kurā ņemta vērā labākā prakse attīstības un humānās palīdzības jomās. ES jāapzinās problēmas, kas saistītas ar minētā dokumenta praktisko īstenošanu. |
| --- | --- |

1.1.

Komiteja uzskata, ka paziņojums “Cieņpilna dzīve” ir vērienīgs un savlaicīgs dokuments, kurā ņemta vērā labākā prakse attīstības un humānās palīdzības jomās. ES jāapzinās problēmas, kas saistītas ar minētā dokumenta praktisko īstenošanu.

| 1.2. | Komiteja uzskata, ka skaidri noteiktie ģeogrāfiskie reģioni, kur tiek izraisīta personu piespiedu pārvietošana, sniedz iespēju pielāgot un koncentrēt atbildes pasākumus, kā arī nodrošināt kopīgus Eiropas Komisijas un pārējo iestāžu pasākumus. |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja uzskata, ka skaidri noteiktie ģeogrāfiskie reģioni, kur tiek izraisīta personu piespiedu pārvietošana, sniedz iespēju pielāgot un koncentrēt atbildes pasākumus, kā arī nodrošināt kopīgus Eiropas Komisijas un pārējo iestāžu pasākumus.

| 1.3. | Komiteja iesaka, ka Eiropas Ārējās darbības dienestam kopā ar dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt augsta līmeņa politikas stratēģiju, lai varētu sadarboties ar valstīm un starptautiskajām organizācijām saistībā ar paziņojumu “Cieņpilna dzīve” un ņemot vērā dažas nozīmīgas ģeopolitiskās problēmas. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja iesaka, ka Eiropas Ārējās darbības dienestam kopā ar dalībvalstīm vajadzētu izstrādāt augsta līmeņa politikas stratēģiju, lai varētu sadarboties ar valstīm un starptautiskajām organizācijām saistībā ar paziņojumu “Cieņpilna dzīve” un ņemot vērā dažas nozīmīgas ģeopolitiskās problēmas.

| 1.4. | Komiteja iesaka, ka līdztekus paziņojumam būtu jāizstrādā īpašas pieejas sieviešu un jauniešu svarīgāko problēmu risināšanai, un ar minētajām grupām jāapspriežas un tās jāiesaista visos īstenošanas pasākumos. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja iesaka, ka līdztekus paziņojumam būtu jāizstrādā īpašas pieejas sieviešu un jauniešu svarīgāko problēmu risināšanai, un ar minētajām grupām jāapspriežas un tās jāiesaista visos īstenošanas pasākumos.

| 1.5. | Komiteja uzskata: neraugoties uz to, ka uz attīstību vērsta pieeja ar pašreizējo budžetu var dot vērā ņemamus rezultātus, nevajadzētu izslēgt papildu līdzekļu nepieciešamību. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja uzskata: neraugoties uz to, ka uz attīstību vērsta pieeja ar pašreizējo budžetu var dot vērā ņemamus rezultātus, nevajadzētu izslēgt papildu līdzekļu nepieciešamību.

| 1.6. | Komiteja atbalsta priekšlikumu, ka pilsoniskā sabiedrība, tiešie lietotāji, attīstības partneri un NVO būtu jāiesaista paziņojuma praktiskajā īstenošanā. |
| --- | --- |

1.6.

Komiteja atbalsta priekšlikumu, ka pilsoniskā sabiedrība, tiešie lietotāji, attīstības partneri un NVO būtu jāiesaista paziņojuma praktiskajā īstenošanā.

| 1.7. | Komiteja iesaka: lai palīdzētu īstenot minēto paziņojumu, jāpaplašina un jāuzlabo sociālā un pilsoniskā dialoga struktūras un norise partnervalstīs un uzņēmējvalstīs. |
| --- | --- |

1.7.

Komiteja iesaka: lai palīdzētu īstenot minēto paziņojumu, jāpaplašina un jāuzlabo sociālā un pilsoniskā dialoga struktūras un norise partnervalstīs un uzņēmējvalstīs.

| 1.8. | Komiteja iesaka arī veikt saimnieciskus pasākumus ietekmētajos reģionos, lai atbalstītu un izvērstu uzņēmējdarbību, kas ir ilgtspējīgs attīstības ceļš daudziem piespiedu kārtā pārvietotajiem. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja iesaka arī veikt saimnieciskus pasākumus ietekmētajos reģionos, lai atbalstītu un izvērstu uzņēmējdarbību, kas ir ilgtspējīgs attīstības ceļš daudziem piespiedu kārtā pārvietotajiem.

| 1.9. | Komiteja iesaka arī, ka pasākumos veselības aizsardzības jomā īpaša uzmanība būtu veltāma garīgajai veselībai un garīgajām slimībām un ka tie būtu jāīsteno saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 11. pantu. |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja iesaka arī, ka pasākumos veselības aizsardzības jomā īpaša uzmanība būtu veltāma garīgajai veselībai un garīgajām slimībām un ka tie būtu jāīsteno saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 11. pantu.

| 1.10. | Komiteja iesaka, ka pasākumi izglītības un apmācības jomā būtu jābalsta uz mūžizglītības pieeju un ka attiecīgā gadījumā būtu jāapsver iespēja padarīt ES programmas pieejamas piespiedu kārtā pārvietotajām personām. |
| --- | --- |

1.10.

Komiteja iesaka, ka pasākumi izglītības un apmācības jomā būtu jābalsta uz mūžizglītības pieeju un ka attiecīgā gadījumā būtu jāapsver iespēja padarīt ES programmas pieejamas piespiedu kārtā pārvietotajām personām.

| 1.11. | Komiteja iesaka, ka virzībā uz pieeju, kas vērsta uz attīstību, būtu jāpiemēro augstākie pārskatatbildības un pārredzamības standarti. |
| --- | --- |

1.11.

Komiteja iesaka, ka virzībā uz pieeju, kas vērsta uz attīstību, būtu jāpiemēro augstākie pārskatatbildības un pārredzamības standarti.

| 1.12. | Komiteja rosina virzībā uz pieeju, kas vērsta uz attīstību, paredzēt parlamentāro pārskatatbildību ES un valstu līmenī, kā arī citu kompetento struktūru veiktu pārraudzību. |
| --- | --- |

1.12.

Komiteja rosina virzībā uz pieeju, kas vērsta uz attīstību, paredzēt parlamentāro pārskatatbildību ES un valstu līmenī, kā arī citu kompetento struktūru veiktu pārraudzību.

2.   Pamatinformācija

| 2.1. | Piespiedu kārtā pārvietoto personu (bēgļu, iekšzemē pārvietotu personu un patvēruma meklētāju) skaits ir viena no galvenajām starptautiskās sabiedrības problēmām, kurai diemžēl nav paredzams gals, ņemot vērā pašreizējos konfliktus Sīrijā, dažādās Āfrikas daļās un citās teritorijās. Šīs politiskās problēmas būtība ir tā, ka ir radusies pastāvīga pārvietoto personu kategorija, proti, cilvēki, kas paliek attiecīgajā vietā daudzus gadus pēc viņu sākotnējās pārvietošanas. |
| --- | --- |

2.1.

Piespiedu kārtā pārvietoto personu (bēgļu, iekšzemē pārvietotu personu un patvēruma meklētāju) skaits ir viena no galvenajām starptautiskās sabiedrības problēmām, kurai diemžēl nav paredzams gals, ņemot vērā pašreizējos konfliktus Sīrijā, dažādās Āfrikas daļās un citās teritorijās. Šīs politiskās problēmas būtība ir tā, ka ir radusies pastāvīga pārvietoto personu kategorija, proti, cilvēki, kas paliek attiecīgajā vietā daudzus gadus pēc viņu sākotnējās pārvietošanas.

| 2.2. | Šāda situācija rada daudzas problēmas, no kurām galvenā ir tā, ka starptautiskās sabiedrības reakcijā var dominēt “ārkārtas” pasākumi, lai gan piemērotāks ir ilgāka termiņa uz attīstību vērsts politikas satvars. Atrisināt šo dilemmu ir sarežģīti, jo atkarībā no pieejas pārmaiņas var izraisīt daudz jautājumu uzņēmējvalstīm, līdzekļu devējiem, nevalstiskajām organizācijām (NVO) un pārvietotajām personām. |
| --- | --- |

2.2.

Šāda situācija rada daudzas problēmas, no kurām galvenā ir tā, ka starptautiskās sabiedrības reakcijā var dominēt “ārkārtas” pasākumi, lai gan piemērotāks ir ilgāka termiņa uz attīstību vērsts politikas satvars. Atrisināt šo dilemmu ir sarežģīti, jo atkarībā no pieejas pārmaiņas var izraisīt daudz jautājumu uzņēmējvalstīm, līdzekļu devējiem, nevalstiskajām organizācijām (NVO) un pārvietotajām personām.

| 2.3. | Tiek uzskatīts, ka 2015. gadā piespiedu kārtā tikuši pārvietoti vairāk nekā sešdesmit pieci miljoni cilvēku, no kuriem 21,2 miljoni bija bēgļi un 40,8 miljoni iekšzemē pārvietotie, bet 3,2 miljoni bija patvēruma meklētāji. Valstis, no kurām ierodas lielākā daļa piespiedu kārtā pārvietoto personu, ir Sīrija, Afganistāna, Somālija, Sudāna, Dienvidsudāna un Kongo Demokrātiskā Republika. Lielāko daļu bēgļu uzņem kaimiņvalstis, bet iekšzemē pārvietotie paliek attiecīgo valstu teritorijās. |
| --- | --- |

2.3.

Tiek uzskatīts, ka 2015. gadā piespiedu kārtā tikuši pārvietoti vairāk nekā sešdesmit pieci miljoni cilvēku, no kuriem 21,2 miljoni bija bēgļi un 40,8 miljoni iekšzemē pārvietotie, bet 3,2 miljoni bija patvēruma meklētāji. Valstis, no kurām ierodas lielākā daļa piespiedu kārtā pārvietoto personu, ir Sīrija, Afganistāna, Somālija, Sudāna, Dienvidsudāna un Kongo Demokrātiskā Republika. Lielāko daļu bēgļu uzņem kaimiņvalstis, bet iekšzemē pārvietotie paliek attiecīgo valstu teritorijās.

| 2.4. | Bēgļiem nozīmīgākās kaimiņvalstis ir Pakistāna, Irāna, Turcija, Libāna, Jordānija un Etiopija. Turcija ir valsts ar vislielāko bēgļu skaitu pasaulē. Bēgļu skaits, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, ir ārkārtīgi liels arī daudzās citās valstīs, piemēram, Jordānā un Libānā. Vislielākais iekšzemē pārvietoto personu skaits ir Sīrijā (6,6 milj.), Kolumbijā (3,6 milj.), Irākā (3,3 milj.), Sudānā (3,2 milj.), Jemenā (2,5 milj.) un Nigērijā (2,1 milj.). |
| --- | --- |

2.4.

Bēgļiem nozīmīgākās kaimiņvalstis ir Pakistāna, Irāna, Turcija, Libāna, Jordānija un Etiopija. Turcija ir valsts ar vislielāko bēgļu skaitu pasaulē. Bēgļu skaits, rēķinot uz vienu iedzīvotāju, ir ārkārtīgi liels arī daudzās citās valstīs, piemēram, Jordānā un Libānā. Vislielākais iekšzemē pārvietoto personu skaits ir Sīrijā (6,6 milj.), Kolumbijā (3,6 milj.), Irākā (3,3 milj.), Sudānā (3,2 milj.), Jemenā (2,5 milj.) un Nigērijā (2,1 milj.).

| 2.5. | Eiropas Savienība šodien ir galvenā attīstības palīdzības un ārkārtas palīdzības sniedzēja pasaulē. Šis fakts ir viena no būtiskākajām ES un tās dalībvalstu vērtību iezīmēm. ES ir arī tiekusies palielināt ārkārtas palīdzības un pasākumu saskaņotību un efektivitāti, pastiprinot koordināciju valstīs, uz kurām vērsti dalībvalstu veiktie pasākumi un ES pieeja. |
| --- | --- |

2.5.

Eiropas Savienība šodien ir galvenā attīstības palīdzības un ārkārtas palīdzības sniedzēja pasaulē. Šis fakts ir viena no būtiskākajām ES un tās dalībvalstu vērtību iezīmēm. ES ir arī tiekusies palielināt ārkārtas palīdzības un pasākumu saskaņotību un efektivitāti, pastiprinot koordināciju valstīs, uz kurām vērsti dalībvalstu veiktie pasākumi un ES pieeja.

| 2.6. | ES 2015. gadā sniedza humāno palīdzību piespiedu kārtā pārvietotām personām vairāk nekā viena miljarda euro apmērā. Eiropas Komisija 2016. gada aprīlī sadarbībā ar EĀDD pieņēma uz attīstību vērstu pieeju attiecībā uz piespiedu pārvietošanu. Paziņojumā “Cieņpilna dzīve” pirmo reizi ir izklāstīts, kā ES paredz jauna veida virzību uz atbalsta sniegšanu piespiedu kārtā pārvietotām personām. |
| --- | --- |

2.6.

ES 2015. gadā sniedza humāno palīdzību piespiedu kārtā pārvietotām personām vairāk nekā viena miljarda euro apmērā. Eiropas Komisija 2016. gada aprīlī sadarbībā ar EĀDD pieņēma uz attīstību vērstu pieeju attiecībā uz piespiedu pārvietošanu. Paziņojumā “Cieņpilna dzīve” pirmo reizi ir izklāstīts, kā ES paredz jauna veida virzību uz atbalsta sniegšanu piespiedu kārtā pārvietotām personām.

| 2.7. | Paziņojumā “Cieņpilna dzīve” ir raksturotas problēmas, ar ko saskaras piespiedu kārtā pārvietotie. Tajā skaidri izklāstīts arguments, ka pārvietoto personu neaizsargātībai vajadzētu būt galvenajam apsvērumam, kas jāņem vērā pat līdz brīdim, kad tiek noteikts šādu personu juridiskais statuss. Paziņojums balstās uz visaptverošo pieeju attīstības palīdzībai un uz ES nostāju attiecībā uz izturētspēju šajā jomā, līdz ar to atsakoties no “lineārās pieejas”. Paziņojumā paredzēts novērst politikas procesa sadrumstalotību un pārvarēt dažreiz pat milzīgo plaisu starp humāno palīdzību un attīstības veicināšanu. |
| --- | --- |

2.7.

Paziņojumā “Cieņpilna dzīve” ir raksturotas problēmas, ar ko saskaras piespiedu kārtā pārvietotie. Tajā skaidri izklāstīts arguments, ka pārvietoto personu neaizsargātībai vajadzētu būt galvenajam apsvērumam, kas jāņem vērā pat līdz brīdim, kad tiek noteikts šādu personu juridiskais statuss. Paziņojums balstās uz visaptverošo pieeju attīstības palīdzībai un uz ES nostāju attiecībā uz izturētspēju šajā jomā, līdz ar to atsakoties no “lineārās pieejas”. Paziņojumā paredzēts novērst politikas procesa sadrumstalotību un pārvarēt dažreiz pat milzīgo plaisu starp humāno palīdzību un attīstības veicināšanu.

| 2.8. | Komisija uzskata, ka šajā jaunajā pieejā nevajadzētu rasties papildu izmaksām, jo šī pieeja ir veids, kā apvienot jau pieejamos finanšu līdzekļus. Spēcīgs uzsvars ir likts uz uzņēmējvalstu valdībām un īstenošanas partneriem. Paziņojumā atbalstīta arī visu dalībnieku agrīna iesaiste un agrīnās brīdināšanas sistēmu izmantošana. Tiek citēti piemēri par jau esošo praksi, kas saistīta ar valstu kopīgu plānošanu un stratēģisko plānošanu. Paredzēts, ka prioritāte tiks piešķirta kopējiem mērķiem un plānošanai. |
| --- | --- |

2.8.

Komisija uzskata, ka šajā jaunajā pieejā nevajadzētu rasties papildu izmaksām, jo šī pieeja ir veids, kā apvienot jau pieejamos finanšu līdzekļus. Spēcīgs uzsvars ir likts uz uzņēmējvalstu valdībām un īstenošanas partneriem. Paziņojumā atbalstīta arī visu dalībnieku agrīna iesaiste un agrīnās brīdināšanas sistēmu izmantošana. Tiek citēti piemēri par jau esošo praksi, kas saistīta ar valstu kopīgu plānošanu un stratēģisko plānošanu. Paredzēts, ka prioritāte tiks piešķirta kopējiem mērķiem un plānošanai.

| 2.9. | Divi jaunā politikas satvara elementi ir paredzēti ar papildu pasākumiem, proti, spēcīgāka humānās palīdzības un attīstības saikne un partneru, tostarp privātā sektora, stratēģiska iesaiste. Uzmanība pievērsta arī atsevišķām nozarēm, paredzot pasākumus izglītības, darba tirgus (tostarp sociālā dialoga) un dažādu pakalpojumu, piemēram, mājokļu, ūdens, sanitārijas u. c., pieejamības jomās. |
| --- | --- |

2.9.

Divi jaunā politikas satvara elementi ir paredzēti ar papildu pasākumiem, proti, spēcīgāka humānās palīdzības un attīstības saikne un partneru, tostarp privātā sektora, stratēģiska iesaiste. Uzmanība pievērsta arī atsevišķām nozarēm, paredzot pasākumus izglītības, darba tirgus (tostarp sociālā dialoga) un dažādu pakalpojumu, piemēram, mājokļu, ūdens, sanitārijas u. c., pieejamības jomās.

3.   Vispārīgas piezīmes

Ģeopolitiski apsvērumi

| 3.1. | Paziņojums “Cieņpilna dzīve” kopumā ir ļoti vērtīga iniciatīva; tajā ir izklāstīts drosmīgs skatījums uz stratēģiskiem politikas pielāgojumiem ar mērķi risināt reālas problēmas un pievērsties nepieciešamībai veikt pārmaiņas, lai sniegtu palīdzību tiem, kam tā visvairāk vajadzīga. Tas lielā mērā atbilst domāšanas veida izmaiņām šajā sektorā un šajā jomā iesaistīto dalībnieku domāšanas veidam, proti, veido saikni starp humāno palīdzību un atbalsta sniegšanu un pievēršas tādām ilgāka termiņa vajadzībām kā veselības aprūpe un izglītība. Eiropas Savienībai ir ievērojama autoritāte šajā jomā, un tā ir svarīga ieinteresētā persona, un kopā ar dalībvalstīm tai var būt reāla ietekme. Komiteja atzinīgi vērtē paziņojumā iekļauto priekšlikumu vērienīgumu. ES un pārējiem dalībniekiem, saglabājot vērienīgo pieeju, skaidri jāapzinās veicamā uzdevuma apmērs. |
| --- | --- |

3.1.

Paziņojums “Cieņpilna dzīve” kopumā ir ļoti vērtīga iniciatīva; tajā ir izklāstīts drosmīgs skatījums uz stratēģiskiem politikas pielāgojumiem ar mērķi risināt reālas problēmas un pievērsties nepieciešamībai veikt pārmaiņas, lai sniegtu palīdzību tiem, kam tā visvairāk vajadzīga. Tas lielā mērā atbilst domāšanas veida izmaiņām šajā sektorā un šajā jomā iesaistīto dalībnieku domāšanas veidam, proti, veido saikni starp humāno palīdzību un atbalsta sniegšanu un pievēršas tādām ilgāka termiņa vajadzībām kā veselības aprūpe un izglītība. Eiropas Savienībai ir ievērojama autoritāte šajā jomā, un tā ir svarīga ieinteresētā persona, un kopā ar dalībvalstīm tai var būt reāla ietekme. Komiteja atzinīgi vērtē paziņojumā iekļauto priekšlikumu vērienīgumu. ES un pārējiem dalībniekiem, saglabājot vērienīgo pieeju, skaidri jāapzinās veicamā uzdevuma apmērs.

| 3.2. | Pienācīgi būtu jāņem vērā ģeopolitikas nozīmīgums šajā jomā. Mēs faktiski esam redzējuši, kā labi domātie plāni attiecībā uz daudz mazāka bēgļu skaita pārmitināšanu pakāpeniski ir izjukuši pašā Eiropas Savienībā. Pārvietotās personas bēg no sarežģītiem un sensitīviem konfliktiem un pēc pārvietošanas diemžēl joprojām cieš no tiem. Visām pārmaiņām politikā vai pieejā neatkarīgi no tā, cik labi tās domātas vai cik daudz atbalsta tās saņem no līdzekļu devējiem, neparedzēti var būt negaidīti rezultāti vai ietekme uz attiecīgo konfliktu. Šāda ietekme var izpausties uz apkārtējām valstīm vai reģioniem vai uz ļoti trauslo etnisko, varas vai ģeopolitisko līdzsvaru. Tas jo īpaši var notikt gadījumā, ja iedzīvotājus, kam pat oficiāli ir pagaidu uzturēšanās atļaujas, sāk uzskatīt par pastāvīgiem iedzīvotājiem. Šādu spiedienu jau izjūt tādas valstis kā Libāna un Jordānija. Šajā saistībā lietderīgi var būt paziņojumā minētie pozitīvie piemēri par tiesībām apstrādāt zemi Ugandā. |
| --- | --- |

3.2.

Pienācīgi būtu jāņem vērā ģeopolitikas nozīmīgums šajā jomā. Mēs faktiski esam redzējuši, kā labi domātie plāni attiecībā uz daudz mazāka bēgļu skaita pārmitināšanu pakāpeniski ir izjukuši pašā Eiropas Savienībā. Pārvietotās personas bēg no sarežģītiem un sensitīviem konfliktiem un pēc pārvietošanas diemžēl joprojām cieš no tiem. Visām pārmaiņām politikā vai pieejā neatkarīgi no tā, cik labi tās domātas vai cik daudz atbalsta tās saņem no līdzekļu devējiem, neparedzēti var būt negaidīti rezultāti vai ietekme uz attiecīgo konfliktu. Šāda ietekme var izpausties uz apkārtējām valstīm vai reģioniem vai uz ļoti trauslo etnisko, varas vai ģeopolitisko līdzsvaru. Tas jo īpaši var notikt gadījumā, ja iedzīvotājus, kam pat oficiāli ir pagaidu uzturēšanās atļaujas, sāk uzskatīt par pastāvīgiem iedzīvotājiem. Šādu spiedienu jau izjūt tādas valstis kā Libāna un Jordānija. Šajā saistībā lietderīgi var būt paziņojumā minētie pozitīvie piemēri par tiesībām apstrādāt zemi Ugandā.

| 3.3. | Valstis, kas uzņēmušas ievērojamu skaitu piespiedu kārtā pārvietoto, bieži ir nestabilas vai vājas, tādējādi padarot ģeopolitiskās sensitivitātes problēmu vel aktuālāku. Citos gadījumos uzņēmējvalstī var būt autokrātisks režīms, tomēr sensitivitāte saglabājas. “Kaimiņvalstis”, “uzņēmējvalstis” un konfliktā iesaistītās puses tādēļ var būt grūti nošķirt vai arī tās ir ļoti mainīgas. Patiešām bieži sastopama būs saikne starp pašu konfliktā iesaistīto valsti un kaimiņvalstīm vai iedzīvotāju apakšgrupām minētajās valstīs. Uzņēmējvalsts, kaimiņvalsts vai reģions var “iegūt” vai “zaudēt” no visām izmaiņām piespiedu kārtā pārvietoto personu statusā un attiecīgi reaģēt. |
| --- | --- |

3.3.

Valstis, kas uzņēmušas ievērojamu skaitu piespiedu kārtā pārvietoto, bieži ir nestabilas vai vājas, tādējādi padarot ģeopolitiskās sensitivitātes problēmu vel aktuālāku. Citos gadījumos uzņēmējvalstī var būt autokrātisks režīms, tomēr sensitivitāte saglabājas. “Kaimiņvalstis”, “uzņēmējvalstis” un konfliktā iesaistītās puses tādēļ var būt grūti nošķirt vai arī tās ir ļoti mainīgas. Patiešām bieži sastopama būs saikne starp pašu konfliktā iesaistīto valsti un kaimiņvalstīm vai iedzīvotāju apakšgrupām minētajās valstīs. Uzņēmējvalsts, kaimiņvalsts vai reģions var “iegūt” vai “zaudēt” no visām izmaiņām piespiedu kārtā pārvietoto personu statusā un attiecīgi reaģēt.

| 3.4. | Paziņojumā vairākkārt norādīts uz vietējo pašvaldību viedokļa uzklausīšanu, un tas ir ļoti apsveicami. Konkrētos apstākļos tomēr šādi viedokļi var būt vienpusēji un tos var ietekmēt attiecīgais konflikts vai plašākais apstākļu kopums, kas izraisījis šādu konfliktu. Par zemu nedrīkst novērtēt uzdevumu daudzos reģionos rosināt vēlmi piekrist, ka pārvietotās personas tur drīkst uzturēties ilgāku laiku. Esošās problēmas labi ilustrē nesenais lēmums slēgt Dadābas nometni Kenijā, kas bija pastāvējusi 24 gadus, un finansiālu stimulu piedāvāšana afgāņu bēgļiem Pakistānā. Tā varbūt ir skumja, bet neizbēgama realitāte, ka uzņēmējvalsts suverenitāte tiek ņemta vērā vairāk nekā starptautiskās tiesības, neraugoties uz to, ka vislielākā uzmanība būtu jāpievērš piespiedu kārtā pārvietotajiem. |
| --- | --- |

3.4.

Paziņojumā vairākkārt norādīts uz vietējo pašvaldību viedokļa uzklausīšanu, un tas ir ļoti apsveicami. Konkrētos apstākļos tomēr šādi viedokļi var būt vienpusēji un tos var ietekmēt attiecīgais konflikts vai plašākais apstākļu kopums, kas izraisījis šādu konfliktu. Par zemu nedrīkst novērtēt uzdevumu daudzos reģionos rosināt vēlmi piekrist, ka pārvietotās personas tur drīkst uzturēties ilgāku laiku. Esošās problēmas labi ilustrē nesenais lēmums slēgt Dadābas nometni Kenijā, kas bija pastāvējusi 24 gadus, un finansiālu stimulu piedāvāšana afgāņu bēgļiem Pakistānā. Tā varbūt ir skumja, bet neizbēgama realitāte, ka uzņēmējvalsts suverenitāte tiek ņemta vērā vairāk nekā starptautiskās tiesības, neraugoties uz to, ka vislielākā uzmanība būtu jāpievērš piespiedu kārtā pārvietotajiem.

| 3.5. | Tā kā drošība konsekventi tiek uzskatīta par galveno faktoru, kas mudina cilvēkus aizbraukt vai palikt, būtiska nozīme ir paziņojumā izklāstītajam agrīnās brīdināšanas konceptam. Tiek arī prognozēts, ka liela skaita iedzīvotāju pārvietošanās vēl gaidāma. Šis aspekts vēlreiz pastiprina vajadzību pēc spēcīgiem politiskiem pasākumiem un apņēmības, kas sekmēs paziņojumā izklāstīto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.5.

Tā kā drošība konsekventi tiek uzskatīta par galveno faktoru, kas mudina cilvēkus aizbraukt vai palikt, būtiska nozīme ir paziņojumā izklāstītajam agrīnās brīdināšanas konceptam. Tiek arī prognozēts, ka liela skaita iedzīvotāju pārvietošanās vēl gaidāma. Šis aspekts vēlreiz pastiprina vajadzību pēc spēcīgiem politiskiem pasākumiem un apņēmības, kas sekmēs paziņojumā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

Kopēja politika

| 3.6. | Paziņojumā pamatoti norādīts, ka vajadzīga kopēja politika un pieeja, jo īpaši saistībā ar ārkārtas atbalstu un attīstības politiku. EESK vērtē to atzinīgi un rosina izvirzīt vēl vērienīgākus mērķus šajā virzienā. Iespējams, būtu jāapsver pat vēl plašāks politikas pasākumu kopums, ar ko Eiropas Savienība un tās dalībvalstis varētu uzlabot piespiedu kārtā pārvietoto personu dzīvi. Tā kā skaidri ir nosaukts konkrēto valstu kopums, minētās jomas varētu ietvert tirdzniecību, atbalstu, ieročus un cilvēktiesības. Spēcīgs uzsvars paziņojumā likts arī uz sinerģiju un kopīgu pieeju, un tas jāattiecina ne tikai uz tādām tradicionālajām jomām kā ārkārtas palīdzība un attīstības palīdzība. Būtu interesanti uzklausīt, kādu ieguldījumu minētajā darbā var sniegt citi Komisijas ģenerāldirektorāti, piemēram, Tirdzniecības ĢD. Paziņojumā ir minēti daži tādi pozitīvi piemēri kā dokuments par apvienotu humānās un attīstības jomas satvaru attiecībā uz nepietiekama uztura problēmu Nigērijas ziemeļu daļā, bet būtu svarīgi – it īpaši Briselē – demonstrēt, ka šāda pieeja ir sistemātiska. |
| --- | --- |

3.6.

Paziņojumā pamatoti norādīts, ka vajadzīga kopēja politika un pieeja, jo īpaši saistībā ar ārkārtas atbalstu un attīstības politiku. EESK vērtē to atzinīgi un rosina izvirzīt vēl vērienīgākus mērķus šajā virzienā. Iespējams, būtu jāapsver pat vēl plašāks politikas pasākumu kopums, ar ko Eiropas Savienība un tās dalībvalstis varētu uzlabot piespiedu kārtā pārvietoto personu dzīvi. Tā kā skaidri ir nosaukts konkrēto valstu kopums, minētās jomas varētu ietvert tirdzniecību, atbalstu, ieročus un cilvēktiesības. Spēcīgs uzsvars paziņojumā likts arī uz sinerģiju un kopīgu pieeju, un tas jāattiecina ne tikai uz tādām tradicionālajām jomām kā ārkārtas palīdzība un attīstības palīdzība. Būtu interesanti uzklausīt, kādu ieguldījumu minētajā darbā var sniegt citi Komisijas ģenerāldirektorāti, piemēram, Tirdzniecības ĢD. Paziņojumā ir minēti daži tādi pozitīvi piemēri kā dokuments par apvienotu humānās un attīstības jomas satvaru attiecībā uz nepietiekama uztura problēmu Nigērijas ziemeļu daļā, bet būtu svarīgi – it īpaši Briselē – demonstrēt, ka šāda pieeja ir sistemātiska.

| 3.7. | Dažas NVO, kas darbojas humānās palīdzības jomā, ir izteikušas šaubas par to, vai minētie uzdevumi ir atbilstoši humānās palīdzības sniedzējiem un vai šādā virzībā tiks saglabātas humāno palīdzību raksturojošās atšķirības. ODI (Overseas Development Institute), kas darbojas Londonā, uzskata, ka humānās palīdzības sistēmā vajadzīgi radikāli pārkārtojumi, ņemot vērā jaunos apstākļus, kādos tā turpmāk attīstīsies, un līdzekļu devēju un saņēmēju pārsvarā ierobežoto skaitu. |
| --- | --- |

3.7.

Dažas NVO, kas darbojas humānās palīdzības jomā, ir izteikušas šaubas par to, vai minētie uzdevumi ir atbilstoši humānās palīdzības sniedzējiem un vai šādā virzībā tiks saglabātas humāno palīdzību raksturojošās atšķirības. ODI (Overseas Development Institute), kas darbojas Londonā, uzskata, ka humānās palīdzības sistēmā vajadzīgi radikāli pārkārtojumi, ņemot vērā jaunos apstākļus, kādos tā turpmāk attīstīsies, un līdzekļu devēju un saņēmēju pārsvarā ierobežoto skaitu.

Lai gan Komisijas paziņojumā pausta pārliecība, ka projekta “Cieņpilna dzīve” īstenošanā nevajadzētu rasties nekādām papildu izmaksām, tomēr nevajadzētu izslēgt spēju piesaistīt jaunus finanšu līdzekļus vai panākt lielāku sinerģiju.

ES politika attiecībā uz bēgļiem un patvēruma meklētājiem

| 3.8. | Paziņojumā “Cieņpilna dzīve” uzmanība pievērsta tādiem jautājumiem, kas ir pilnīgi atšķirīgi un nošķirti no ES pašas politikas attiecībā uz bēgļiem un patvēruma meklētājiem. Zināma saikne tomēr pastāv, jo īpaši saistībā ar centieniem īstenot stabilu un pastāvīgu pārmitināšanas politiku attiecībā uz noteiktu skaitu piespiedu kārtā pārvietoto personu. Turklāt ES un atsevišķu dalībvalstu morālā autoritāte šajā jomā, iespējams, ir mazinājusies pēc vienošanās noslēgšanas ar Turciju. Tieši tāpēc, īstenojot šo paziņojumu, ļoti svarīgi ir ievērot visaugstākos starptautisko tiesību standartus un paraugpraksi. Svarīgs aspekts politikas īstenošanā ir tiešo lietotāju iesaiste. Liels potenciāls šajā jomā ir sociālajam un pilsoniskajam dialogam. Eiropas Savienībā arī ir jāpilnveido integrācijas pasākumi, kas ir nozīmīgi saistībā ar piespiedu pārvietošanu, jo vienai no iespējām vajadzēs būt piespiedu kārtā pārvietoto pārmitināšanai. Šie centieni ietver tiesības strādāt, atbalstu valodas apguvē un diskriminācijas novēršanas pasākumus. Nesen izveidotajiem eksperimentālajiem “humanitārajiem koridoriem”, jo īpaši Itālijā, bet arī citās ES dalībvalstīs, Šveicē, Kanādā un ASV, ir daudz īpašību, kas liecina par to lietderību saistībā ar pārmitināšanu. |
| --- | --- |

3.8.

Paziņojumā “Cieņpilna dzīve” uzmanība pievērsta tādiem jautājumiem, kas ir pilnīgi atšķirīgi un nošķirti no ES pašas politikas attiecībā uz bēgļiem un patvēruma meklētājiem. Zināma saikne tomēr pastāv, jo īpaši saistībā ar centieniem īstenot stabilu un pastāvīgu pārmitināšanas politiku attiecībā uz noteiktu skaitu piespiedu kārtā pārvietoto personu. Turklāt ES un atsevišķu dalībvalstu morālā autoritāte šajā jomā, iespējams, ir mazinājusies pēc vienošanās noslēgšanas ar Turciju. Tieši tāpēc, īstenojot šo paziņojumu, ļoti svarīgi ir ievērot visaugstākos starptautisko tiesību standartus un paraugpraksi. Svarīgs aspekts politikas īstenošanā ir tiešo lietotāju iesaiste. Liels potenciāls šajā jomā ir sociālajam un pilsoniskajam dialogam. Eiropas Savienībā arī ir jāpilnveido integrācijas pasākumi, kas ir nozīmīgi saistībā ar piespiedu pārvietošanu, jo vienai no iespējām vajadzēs būt piespiedu kārtā pārvietoto pārmitināšanai. Šie centieni ietver tiesības strādāt, atbalstu valodas apguvē un diskriminācijas novēršanas pasākumus. Nesen izveidotajiem eksperimentālajiem “humanitārajiem koridoriem”, jo īpaši Itālijā, bet arī citās ES dalībvalstīs, Šveicē, Kanādā un ASV, ir daudz īpašību, kas liecina par to lietderību saistībā ar pārmitināšanu.

Kontrole, uzraudzība un pārskatatbildība

| 3.9. | Skaidrs ir tas, ka attiecībā uz visu humānās palīdzības un attīstības palīdzības finansējumu jāievēro visaugstākie pārskatatbildības un pārredzamības standarti. Jebkura veida virzībai uz jaunu pieeju attiecībā uz piespiedu kārtā pārvietotajām personām jāatbilst augstākajiem pārskatatbildības standartiem. Eiropas Parlamentam, Eiropas Revīzijas palātai, OLAF un Eiropas Ombudam un – attiecīgā gadījumā – līdzvērtīgām valstu iestādēm jāuzrauga visi izdevumi. |
| --- | --- |

3.9.

Skaidrs ir tas, ka attiecībā uz visu humānās palīdzības un attīstības palīdzības finansējumu jāievēro visaugstākie pārskatatbildības un pārredzamības standarti. Jebkura veida virzībai uz jaunu pieeju attiecībā uz piespiedu kārtā pārvietotajām personām jāatbilst augstākajiem pārskatatbildības standartiem. Eiropas Parlamentam, Eiropas Revīzijas palātai, OLAF un Eiropas Ombudam un – attiecīgā gadījumā – līdzvērtīgām valstu iestādēm jāuzrauga visi izdevumi.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1. | Lai gan paziņojumā uzmanība ir pievērsta aizmirstiem konfliktiem un teritorijām, kur atrodas liels skaits piespiedu kārtā pārvietotu cilvēku, īpaši uzsvērtas ir teritorijas, kurās ir vislielākais ilgtermiņā pārvietoto cilvēku skaits. Neraugoties uz konkrētu situāciju politisko sensitivitāti, dažiem konfliktiem būtu veltāma īpaša uzmanība to ļoti ieilgušā rakstura dēļ. Te būtu jānorāda uz Rietumsahāru un palestīniešiem. Īpaša uzmanība jāvelta arī stāvoklim Ukrainā, jo šī valsts ir ES viena no tuvākajām kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

4.1.

Lai gan paziņojumā uzmanība ir pievērsta aizmirstiem konfliktiem un teritorijām, kur atrodas liels skaits piespiedu kārtā pārvietotu cilvēku, īpaši uzsvērtas ir teritorijas, kurās ir vislielākais ilgtermiņā pārvietoto cilvēku skaits. Neraugoties uz konkrētu situāciju politisko sensitivitāti, dažiem konfliktiem būtu veltāma īpaša uzmanība to ļoti ieilgušā rakstura dēļ. Te būtu jānorāda uz Rietumsahāru un palestīniešiem. Īpaša uzmanība jāvelta arī stāvoklim Ukrainā, jo šī valsts ir ES viena no tuvākajām kaimiņvalstīm.

| 4.2. | Apsveicama ir paziņojumā iekļautā norāde, ka piespiedu kārtā pārvietoto personu juridiskais statuss nebūtu jāņem vērā saistībā ar humāno palīdzību un attīstības palīdzību ilgtermiņā. Atsevišķos apstākļos tomēr var būt izdevīgi ņemt vērā minēto statusu, proti, kad tas pārvietotajām personām piešķir zināmu drošību un piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, ja attiecīgās personas atbilst 1951. gada konvencijas kritērijiem, ja tām ir uzņēmējvalsts vai trešās valsts pilsonība, ja šāda pilsonība ir to bērniem vai arī personas pašas ir nepilngadīgas, kā arī vēl citās situācijās. Tas jo īpaši būtu attiecināms, piemēram, uz nepavadītiem nepilngadīgajiem. |
| --- | --- |

4.2.

Apsveicama ir paziņojumā iekļautā norāde, ka piespiedu kārtā pārvietoto personu juridiskais statuss nebūtu jāņem vērā saistībā ar humāno palīdzību un attīstības palīdzību ilgtermiņā. Atsevišķos apstākļos tomēr var būt izdevīgi ņemt vērā minēto statusu, proti, kad tas pārvietotajām personām piešķir zināmu drošību un piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, ja attiecīgās personas atbilst 1951. gada konvencijas kritērijiem, ja tām ir uzņēmējvalsts vai trešās valsts pilsonība, ja šāda pilsonība ir to bērniem vai arī personas pašas ir nepilngadīgas, kā arī vēl citās situācijās. Tas jo īpaši būtu attiecināms, piemēram, uz nepavadītiem nepilngadīgajiem.

| 4.3. | Paziņojumā izklāstītajai pieejai lietderīga var būt ārēja vai neatkarīga pārbaude un sociālo zinātņu vai psiholoģijas jomas pārstāvju veikta akadēmiska izvērtēšana. Piemēri šādai pieejai varētu būt Maslova izstrādātā vajadzību hierarhija vai uz esošajiem resursiem balstīta kopienas attīstība. Protams, šādu piemēru ir ļoti daudz, bet ir svarīgi likt uzsvaru uz cilvēka papildu vajadzībām nevis tikai uz izdzīvošanas minimumu. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņojumā izklāstītajai pieejai lietderīga var būt ārēja vai neatkarīga pārbaude un sociālo zinātņu vai psiholoģijas jomas pārstāvju veikta akadēmiska izvērtēšana. Piemēri šādai pieejai varētu būt Maslova izstrādātā vajadzību hierarhija vai uz esošajiem resursiem balstīta kopienas attīstība. Protams, šādu piemēru ir ļoti daudz, bet ir svarīgi likt uzsvaru uz cilvēka papildu vajadzībām nevis tikai uz izdzīvošanas minimumu.

| 4.4. | Lai parādītu paredzēto pārmaiņu darbības perspektīvu, paziņojumā galvenokārt izmantoti aktuāli piemēri. Tie ir ļoti lietderīgi. Lai gan darbības perspektīva var būt attiecināma uz nākotni, būtu lietderīgi to precizēt un izvērst. Citiem vārdiem sakot, kāda tā būs, kādi ir esošie instrumenti, vai tā būs balstīta tikai uz palīdzību? Tie ir svarīgi jautājumi daudzām ieinteresētajām personām, piemēram, dalībvalstīm, NVO, humānās palīdzības sniedzējiem un, protams, pašiem piespiedu kārtā pārvietotajiem. Visi pārmaiņu procesi var izraisīt bailes. Neatkarīgi no tā, cik lielā mērā kāds režīms ir funkcionējošs vai nefunkcionējošs, tā alternatīvai vienmēr ir zaudētāji un ieguvēji, un darbības aspektu iespējami agrīna noteikšana neapšaubāmi var palīdzēt tikt galā ar šādām grūtībām. |
| --- | --- |

4.4.

Lai parādītu paredzēto pārmaiņu darbības perspektīvu, paziņojumā galvenokārt izmantoti aktuāli piemēri. Tie ir ļoti lietderīgi. Lai gan darbības perspektīva var būt attiecināma uz nākotni, būtu lietderīgi to precizēt un izvērst. Citiem vārdiem sakot, kāda tā būs, kādi ir esošie instrumenti, vai tā būs balstīta tikai uz palīdzību? Tie ir svarīgi jautājumi daudzām ieinteresētajām personām, piemēram, dalībvalstīm, NVO, humānās palīdzības sniedzējiem un, protams, pašiem piespiedu kārtā pārvietotajiem. Visi pārmaiņu procesi var izraisīt bailes. Neatkarīgi no tā, cik lielā mērā kāds režīms ir funkcionējošs vai nefunkcionējošs, tā alternatīvai vienmēr ir zaudētāji un ieguvēji, un darbības aspektu iespējami agrīna noteikšana neapšaubāmi var palīdzēt tikt galā ar šādām grūtībām.

| 4.5. | Svarīgi būtu arī izklāstīt, kādā veidā paredzēta jaunās pieejas īstenošana un informēšana par to, jo īpaši saistībā ar kompetentajām daudzpusējām aģentūrām, trešām valstīm un NVO. Lai gan ES ir nozīmīga dalībniece un patiesi uzskatāma par līderi šajā jomā, tā nav vienīgā dalībniece. Pārējām ieinteresētajām personām var būt citādas un pat pretējas prioritātes. Ņemot vērā to, ka vairumā pasākumu iesaistīti apvienoti līdzekļi un centieni, ļoti svarīgi ir izstrādāt kopīgu programmu. |
| --- | --- |

4.5.

Svarīgi būtu arī izklāstīt, kādā veidā paredzēta jaunās pieejas īstenošana un informēšana par to, jo īpaši saistībā ar kompetentajām daudzpusējām aģentūrām, trešām valstīm un NVO. Lai gan ES ir nozīmīga dalībniece un patiesi uzskatāma par līderi šajā jomā, tā nav vienīgā dalībniece. Pārējām ieinteresētajām personām var būt citādas un pat pretējas prioritātes. Ņemot vērā to, ka vairumā pasākumu iesaistīti apvienoti līdzekļi un centieni, ļoti svarīgi ir izstrādāt kopīgu programmu.

| 4.6. | Lai atbalsts būtu efektīvs un faktiski sasniegtu paredzētos saņēmējus, būtiska nozīme ir demokrātijai un labai pārvaldībai. Tādēļ ārkārtīgi liela nozīme ir tiesiskumam, kā arī efektīviem korupcijas apkarošanas pasākumiem. Tiek lēsts, ka iepriekš līdz 40 % finansējuma tikuši novirzīti vai nu ieroču iegādei, vai vadošo politiķu personiskās bagātības vairošanai. Tiesiskums ir svarīgs arī, lai nodrošinātu, ka pilsoniskā sabiedrība var reāli paust savu viedokli un pildīt svarīgu lomu uzraudzībā, nebaidoties no turpmākas iebiedēšanas vai pat brīvības atņemšanas. |
| --- | --- |

4.6.

Lai atbalsts būtu efektīvs un faktiski sasniegtu paredzētos saņēmējus, būtiska nozīme ir demokrātijai un labai pārvaldībai. Tādēļ ārkārtīgi liela nozīme ir tiesiskumam, kā arī efektīviem korupcijas apkarošanas pasākumiem. Tiek lēsts, ka iepriekš līdz 40 % finansējuma tikuši novirzīti vai nu ieroču iegādei, vai vadošo politiķu personiskās bagātības vairošanai. Tiesiskums ir svarīgs arī, lai nodrošinātu, ka pilsoniskā sabiedrība var reāli paust savu viedokli un pildīt svarīgu lomu uzraudzībā, nebaidoties no turpmākas iebiedēšanas vai pat brīvības atņemšanas.

| 4.7. | Dokumentā ievērojams uzsvars pamatoti ir likts uz plānošanu; notikumi šajā jomā tomēr var risināties ļoti strauji, un laiks var kļūt par būtisku faktoru. Visām pieejām un darbības plāniem vajadzētu būt ātri īstenojamiem. |
| --- | --- |

4.7.

Dokumentā ievērojams uzsvars pamatoti ir likts uz plānošanu; notikumi šajā jomā tomēr var risināties ļoti strauji, un laiks var kļūt par būtisku faktoru. Visām pieejām un darbības plāniem vajadzētu būt ātri īstenojamiem.

| 4.8. | Paziņojumā un citos dokumentos var tikt lietota šai jomai specifiska valoda un terminoloģija. Politikas izstrādē pēc iespējas būtu jāizvairās no žargona lietošanas. Ievērojama uzmanība paziņojumā veltīta tādām koncepcijām kā sinerģijas, stratēģijas, plāni un kopīgs izziņas process. Šajās jomās varētu tikt izmantotas konkrētākas pieejas un norādījumi. |
| --- | --- |

4.8.

Paziņojumā un citos dokumentos var tikt lietota šai jomai specifiska valoda un terminoloģija. Politikas izstrādē pēc iespējas būtu jāizvairās no žargona lietošanas. Ievērojama uzmanība paziņojumā veltīta tādām koncepcijām kā sinerģijas, stratēģijas, plāni un kopīgs izziņas process. Šajās jomās varētu tikt izmantotas konkrētākas pieejas un norādījumi.

| 4.9. | Atzinīgi vērtējami paziņojumā izklāstītie priekšlikumi par sociālo dialogu, un tie būtu jāņem vērā visos attiecīgajos paziņojumā iekļautajos noteikumos. Ierosināto pasākumu aspektos, kas attiecas uz izglītību un darba tirgu, lielāks uzsvars būtu liekams uz pašnodarbinātību un uzņēmējdarbību. Šāda veida darbība bieži vērojama pārvietoto personu nometnēs, un radošums var būt neizbēgamas sekas situācijai, kādā šie cilvēki atrodas. Šādu viedokli pauž arī Pasaules Banka ziņojumā par piespiedu pārvietošanu. |
| --- | --- |

4.9.

Atzinīgi vērtējami paziņojumā izklāstītie priekšlikumi par sociālo dialogu, un tie būtu jāņem vērā visos attiecīgajos paziņojumā iekļautajos noteikumos. Ierosināto pasākumu aspektos, kas attiecas uz izglītību un darba tirgu, lielāks uzsvars būtu liekams uz pašnodarbinātību un uzņēmējdarbību. Šāda veida darbība bieži vērojama pārvietoto personu nometnēs, un radošums var būt neizbēgamas sekas situācijai, kādā šie cilvēki atrodas. Šādu viedokli pauž arī Pasaules Banka ziņojumā par piespiedu pārvietošanu.

| 4.10. | Pamatots ir jautājums, kāda pieeja tiks izmantota turpmāk. Tāpat kā saistībā ar visām politiskām pārmaiņām arī šajā jomā būs pārejas periods. Vai tiks izraudzīta pakāpeniska samazināšana vai divējāda režīma piemērošana? Pašlaik ir 25,1 miljons pārvietotu personu, kas jau ilgstoši atrodas šādā stāvoklī. Rodas jautājums, kādā veidā tiks pārvaldīta atšķirīgā vide, ja šī situācija nemainīsies. |
| --- | --- |

4.10.

Pamatots ir jautājums, kāda pieeja tiks izmantota turpmāk. Tāpat kā saistībā ar visām politiskām pārmaiņām arī šajā jomā būs pārejas periods. Vai tiks izraudzīta pakāpeniska samazināšana vai divējāda režīma piemērošana? Pašlaik ir 25,1 miljons pārvietotu personu, kas jau ilgstoši atrodas šādā stāvoklī. Rodas jautājums, kādā veidā tiks pārvaldīta atšķirīgā vide, ja šī situācija nemainīsies.

| 4.11. | Ļoti svarīgi ir iesaistīt vietējo pilsonisko sabiedrību, kā arī tiešos lietotājus (pārvietotās personas). Šobrīd konsultatīvās struktūras darbojas galvenokārt nometnēs, bet kas notiek uzņēmējvalstīs? Tas var radīt ievērojamu problēmu, tomēr tam vajadzētu būt visu politikas pārmaiņu sastāvdaļai. Nav grūti iedomāties, cik sarežģīti tas var būt daudzu konfliktu rezultātā iekšzemē pārvietotām personām. |
| --- | --- |

4.11.

Ļoti svarīgi ir iesaistīt vietējo pilsonisko sabiedrību, kā arī tiešos lietotājus (pārvietotās personas). Šobrīd konsultatīvās struktūras darbojas galvenokārt nometnēs, bet kas notiek uzņēmējvalstīs? Tas var radīt ievērojamu problēmu, tomēr tam vajadzētu būt visu politikas pārmaiņu sastāvdaļai. Nav grūti iedomāties, cik sarežģīti tas var būt daudzu konfliktu rezultātā iekšzemē pārvietotām personām.

| 4.12. | Tāpat kā visās nozīmīgās politiskās pārmaiņās un jo īpaši pārredzamības nepieciešamības dēļ būtu jānodrošina jaunās pieejas pārraudzības pasākumi, iesaistot tajos attiecīgos pilsoniskās sabiedrības dalībniekus un NVO. Šeit lietderīgs var būt piemērs par pilsoniskās sabiedrības veiktas uzraudzības mehānismiem, kas aptver spēkā esošo ES tirdzniecības nolīgumu sadaļas, kuras attiecas uz tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (TIA). |
| --- | --- |

4.12.

Tāpat kā visās nozīmīgās politiskās pārmaiņās un jo īpaši pārredzamības nepieciešamības dēļ būtu jānodrošina jaunās pieejas pārraudzības pasākumi, iesaistot tajos attiecīgos pilsoniskās sabiedrības dalībniekus un NVO. Šeit lietderīgs var būt piemērs par pilsoniskās sabiedrības veiktas uzraudzības mehānismiem, kas aptver spēkā esošo ES tirdzniecības nolīgumu sadaļas, kuras attiecas uz tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (TIA).

| 4.13. | Lai sniegtu labumu piespiedu kārtā pārvietotajām personām, būs vajadzīga reģionu, kuros šīs personas uzturas, ekonomiskā rehabilitācija. Reģioni, kuros ir koncentrēti piespiedu kārtā pārvietotie, tomēr ir vieni no nabadzīgākajiem pasaulē, un tajos nav labvēlīgas vides uzņēmējdarbībai un sociālajai aizsardzībai. Tāpat būtu vajadzīgi risinājumi, kas ņem vērā piespiedu kārtā pārvietoto personu ģeogrāfisko koncentrāciju, piemēram, reģionālie investīciju plāni, nodokļu politika un infrastruktūras izvēršana. Visās pieejās ekonomikas attīstībai būtu jāparedz arī lielāks atbalsts uzņēmējdarbībai. Prioritāte būtu piešķirama arī cieņpilnai nodarbinātībai un kvalitatīvām darbvietām, kā arī sociālo partneru iesaistei. |
| --- | --- |

4.13.

Lai sniegtu labumu piespiedu kārtā pārvietotajām personām, būs vajadzīga reģionu, kuros šīs personas uzturas, ekonomiskā rehabilitācija. Reģioni, kuros ir koncentrēti piespiedu kārtā pārvietotie, tomēr ir vieni no nabadzīgākajiem pasaulē, un tajos nav labvēlīgas vides uzņēmējdarbībai un sociālajai aizsardzībai. Tāpat būtu vajadzīgi risinājumi, kas ņem vērā piespiedu kārtā pārvietoto personu ģeogrāfisko koncentrāciju, piemēram, reģionālie investīciju plāni, nodokļu politika un infrastruktūras izvēršana. Visās pieejās ekonomikas attīstībai būtu jāparedz arī lielāks atbalsts uzņēmējdarbībai. Prioritāte būtu piešķirama arī cieņpilnai nodarbinātībai un kvalitatīvām darbvietām, kā arī sociālo partneru iesaistei.

| 4.14. | Daudziem reģioniem un valstīm, kuras uzņēmušas piespiedu kārtā pārvietotās personas, lielākā daļa ekonomikas rādītāju ir vāji, un tās uzskatāmas par sarežģītu vidi uzņēmējdarbībai. Pasaules Banka un citi novērotāji norāda arī uz kvalitatīvu datu nepieciešamību. Uz attīstību vērstiem pasākumiem, kas orientēti uz piespiedu kārtā pārvietotajiem, jābūt koncentrētiem uz ekonomikas attīstības perspektīvām, un tas vēl vairāk pastiprina vajadzību pārējiem dalībniekiem ES teritorijā aktīvi atbalstīt šo paziņojumu. |
| --- | --- |

4.14.

Daudziem reģioniem un valstīm, kuras uzņēmušas piespiedu kārtā pārvietotās personas, lielākā daļa ekonomikas rādītāju ir vāji, un tās uzskatāmas par sarežģītu vidi uzņēmējdarbībai. Pasaules Banka un citi novērotāji norāda arī uz kvalitatīvu datu nepieciešamību. Uz attīstību vērstiem pasākumiem, kas orientēti uz piespiedu kārtā pārvietotajiem, jābūt koncentrētiem uz ekonomikas attīstības perspektīvām, un tas vēl vairāk pastiprina vajadzību pārējiem dalībniekiem ES teritorijā aktīvi atbalstīt šo paziņojumu.

| 4.15. | Nodarbinātība vietējās pilsoniskās sabiedrības organizācijās un nometnēs, kā arī dažādos pasākumos saistībā ar pārvietošanu šobrīd ir ļoti izplatīta un uzskatāma par paraugpraksi. Tam vajadzētu būt nozīmīgam un skaidram aspektam ierosmēs attiecībā uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

4.15.

Nodarbinātība vietējās pilsoniskās sabiedrības organizācijās un nometnēs, kā arī dažādos pasākumos saistībā ar pārvietošanu šobrīd ir ļoti izplatīta un uzskatāma par paraugpraksi. Tam vajadzētu būt nozīmīgam un skaidram aspektam ierosmēs attiecībā uz nodarbinātību.

| 4.16. | Pasākumos veselības aizsardzības jomā īpaša uzmanība būtu veltāma garīgajai veselībai un garīgajām slimībām – ļoti svarīgai un bieži novārtā atstātai jomai saistībā ar piespiedu kārtā pārvietotām personām. Stresu izraisošu pārmaiņu dēļ lielākā daļa piespiedu kārtā pārvietoto personu cieš no posttraumatiskā stresa sindroma (PTSD) un garīgās veselības traucējumiem. Viņu garīgās veselības sistemātisku un ilgtermiņa aprūpi uzņēmējvalstīs kavē kvalificētu veselības aprūpes darbinieku trūkums. Veselības aprūpes darbinieku trūkumu varētu kompensēt, iesaistot piespiedu kārtā pārvietotās personas, kas cieš no garīgās veselības traucējumiem, sabiedriskajos psiholoģiskā atbalsta dienestos un atbalstot pilsoniskās sabiedrības ierosmes sniegt psiholoģisko konsultāciju pakalpojumus pārvietotajām personām uz vietas. |
| --- | --- |

4.16.

Pasākumos veselības aizsardzības jomā īpaša uzmanība būtu veltāma garīgajai veselībai un garīgajām slimībām – ļoti svarīgai un bieži novārtā atstātai jomai saistībā ar piespiedu kārtā pārvietotām personām. Stresu izraisošu pārmaiņu dēļ lielākā daļa piespiedu kārtā pārvietoto personu cieš no posttraumatiskā stresa sindroma (PTSD) un garīgās veselības traucējumiem. Viņu garīgās veselības sistemātisku un ilgtermiņa aprūpi uzņēmējvalstīs kavē kvalificētu veselības aprūpes darbinieku trūkums. Veselības aprūpes darbinieku trūkumu varētu kompensēt, iesaistot piespiedu kārtā pārvietotās personas, kas cieš no garīgās veselības traucējumiem, sabiedriskajos psiholoģiskā atbalsta dienestos un atbalstot pilsoniskās sabiedrības ierosmes sniegt psiholoģisko konsultāciju pakalpojumus pārvietotajām personām uz vietas.

| 4.17. | Pievēršoties pasākumiem, kas orientēti uz piespiedu kārtā pārvietotām personām ar invaliditāti, noteicošajam dokumentam jābūt ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām un jo īpaši tās 11. pantam. |
| --- | --- |

4.17.

Pievēršoties pasākumiem, kas orientēti uz piespiedu kārtā pārvietotām personām ar invaliditāti, noteicošajam dokumentam jābūt ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām un jo īpaši tās 11. pantam.

| 4.18. | Sevišķi smagi piespiedu pārvietošana ietekmē sievietes un meitenes. Lai gan ir vajadzīga plašāka informācija, galvenās problēmas ir seksuālās un ar dzimumu saistītas vardarbības un cilvēku tirdzniecības riska palielināšanās. Turklāt pakalpojumu sniegšanā būtu jārespektē dzimumu līdztiesības aspekts, piemēram, attiecībā uz privātās dzīves aizsardzību. Novērota arī grūtniecības komplikāciju riska palielināšanās. |
| --- | --- |

4.18.

Sevišķi smagi piespiedu pārvietošana ietekmē sievietes un meitenes. Lai gan ir vajadzīga plašāka informācija, galvenās problēmas ir seksuālās un ar dzimumu saistītas vardarbības un cilvēku tirdzniecības riska palielināšanās. Turklāt pakalpojumu sniegšanā būtu jārespektē dzimumu līdztiesības aspekts, piemēram, attiecībā uz privātās dzīves aizsardzību. Novērota arī grūtniecības komplikāciju riska palielināšanās.

| 4.19. | Galvenais atbildes pasākums neapšaubāmi ir izglītības nodrošināšana. Ikvienai virzībai uz ilgāka termiņa, efektīvāku pieeju vajadzētu nozīmīgi ietekmēt atbalsta veidu, līmeni un apjomu izglītības jomā. Lai apzinātu vajadzību daudzveidību, šajā saistībā lietderīga var būt uz mūžizglītību balstīta pieeja. Ņemot vērā bērnu un jauniešu īpatsvaru un skaitu piespiedu kārtā pārvietoto personu vidū, būtu jāapsver ES programmu, piemēram, Erasmus+ un citu attiecīgo programmu, paplašināšana, iekļaujot tajās arī piespiedu kārtā pārvietotos jauniešus. |
| --- | --- |

4.19.

Galvenais atbildes pasākums neapšaubāmi ir izglītības nodrošināšana. Ikvienai virzībai uz ilgāka termiņa, efektīvāku pieeju vajadzētu nozīmīgi ietekmēt atbalsta veidu, līmeni un apjomu izglītības jomā. Lai apzinātu vajadzību daudzveidību, šajā saistībā lietderīga var būt uz mūžizglītību balstīta pieeja. Ņemot vērā bērnu un jauniešu īpatsvaru un skaitu piespiedu kārtā pārvietoto personu vidū, būtu jāapsver ES programmu, piemēram, Erasmus+ un citu attiecīgo programmu, paplašināšana, iekļaujot tajās arī piespiedu kārtā pārvietotos jauniešus.

| 4.20. | Piespiedu pārvietošana aizvien vairāk kļūst par pilsētvides problēmu, kas neaprobežojas tikai ar nometnēm. Tādēļ ir jāmaina sabiedrības un līdzekļu devēju izpratne par šo jautājumu. Neapšaubāmi, ka politikas pasākumu kopumā, kas saistīts ar pāreju uz jaunu un uz attīstību vērstu pieeju, tas ir jāatspoguļo plānošanā un tādās jomās kā mājokļi, transports, veselības aizsardzība un izglītība. |
| --- | --- |

4.20.

Piespiedu pārvietošana aizvien vairāk kļūst par pilsētvides problēmu, kas neaprobežojas tikai ar nometnēm. Tādēļ ir jāmaina sabiedrības un līdzekļu devēju izpratne par šo jautājumu. Neapšaubāmi, ka politikas pasākumu kopumā, kas saistīts ar pāreju uz jaunu un uz attīstību vērstu pieeju, tas ir jāatspoguļo plānošanā un tādās jomās kā mājokļi, transports, veselības aizsardzība un izglītība.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

| 10.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/144 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/144

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Integrēta Eiropas Savienības politika attiecībā uz Arktiku”

(JOIN(2016) 21 final)

(2017/C 075/24)

| Ziņotājs: | Stéphane BUFFETAUT |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Stéphane BUFFETAUT

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 27.4.2016. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ārējo attiecību specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 16.11.2016. |
| Pieņemts plenārsesijā | 14.12.2016. |
| Plenārsesija Nr. | 521 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 218/1/4 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 27.4.2016.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ārējo attiecību specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

16.11.2016.

Pieņemts plenārsesijā

14.12.2016.

Plenārsesija Nr.

521

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

218/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK labi apzinās Arktikas reģiona nozīmīgumu Eiropas Savienībai un īpaši Dānijas Karalistei, Somijai un Zviedrijas Karalistei, kuras ir Arktikas Padomes dalībvalstis. |
| --- | --- |

1.1.

EESK labi apzinās Arktikas reģiona nozīmīgumu Eiropas Savienībai un īpaši Dānijas Karalistei, Somijai un Zviedrijas Karalistei, kuras ir Arktikas Padomes dalībvalstis.

| 1.2. | Komiteja arī apzinās, ka Eiropas Savienība Arktikas Padomē darbojas tikai kā novērotāja, kaut arī faktiski tā ir spējusi darboties plašāk nekā tikai novērotāja. Komiteja jau iepriekš ir izteikusi vēlmi, ka ES nozīme Arktikas reģionā būtu jāpastiprina (sk. Hamro-Drotz sagatavoto atzinumu REX/371) (1). |
| --- | --- |

1.2.

Komiteja arī apzinās, ka Eiropas Savienība Arktikas Padomē darbojas tikai kā novērotāja, kaut arī faktiski tā ir spējusi darboties plašāk nekā tikai novērotāja. Komiteja jau iepriekš ir izteikusi vēlmi, ka ES nozīme Arktikas reģionā būtu jāpastiprina (sk. Hamro-Drotz sagatavoto atzinumu REX/371) (1).

| 1.3. | EESK uzsver, ka ES ir pārstāvēta vai piedalās arī citās starptautiskās struktūrās, kuras risina Arktikas problēmjautājumus, un līdz ar to tā var paplašināt savu ietekmi. Īpaši tas attiecas uz klimata pārmaiņām, jūras konvencijām vai jūras tiesībām, zivsaimniecību un pat dažiem kosmosa politikas aspektiem. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzsver, ka ES ir pārstāvēta vai piedalās arī citās starptautiskās struktūrās, kuras risina Arktikas problēmjautājumus, un līdz ar to tā var paplašināt savu ietekmi. Īpaši tas attiecas uz klimata pārmaiņām, jūras konvencijām vai jūras tiesībām, zivsaimniecību un pat dažiem kosmosa politikas aspektiem.

| 1.4. | Tā kā, no vienas puses, paziņojuma pamatā ir trīs pīlāri, t. i., klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība un starptautiskā sadarbība, bet, no otras puses, efektivitāte būs atkarīga no starptautiskās sadarbības rezultātiem un tā kā reģiona iedzīvotāju pārstāvji par prioritāti ir izvirzījuši ilgtspējīgu attīstību, EESK iesaka skaidrības un efektivitātes labad mainīt ES mērķu secību, jo īpaši tāpēc, ka Komisijas izvirzītie mērķi un projekti ir vērtējami atzinīgi un šie centieni nekādi nav kritizējami. |
| --- | --- |

1.4.

Tā kā, no vienas puses, paziņojuma pamatā ir trīs pīlāri, t. i., klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība un starptautiskā sadarbība, bet, no otras puses, efektivitāte būs atkarīga no starptautiskās sadarbības rezultātiem un tā kā reģiona iedzīvotāju pārstāvji par prioritāti ir izvirzījuši ilgtspējīgu attīstību, EESK iesaka skaidrības un efektivitātes labad mainīt ES mērķu secību, jo īpaši tāpēc, ka Komisijas izvirzītie mērķi un projekti ir vērtējami atzinīgi un šie centieni nekādi nav kritizējami.

| 1.5. | Viena no klimata pārmaiņu sekām bija jaunu ūdensceļu atklāšana ziemeļos, tā dēvētais “Ziemeļu jūras ceļš”, ko Šatobriāns neveiksmīgi mēģināja atklāt jau 18. gadsimta beigās. Tas paver konkrētas kuģošanas, zvejas un izrakteņu ieguves iespējas, kas savukārt palielina ar jūras satiksmi un urbšanas darbu negadījumiem saistītos riskus, un tāpēc ir vajadzīga glābšanas infrastruktūra, kura patlaban nav pieejama uz vietas. Komiteja iesaka vislielāko uzmanību pievērst drošības un drošuma jautājumiem ne tikai saistībā ar transportu, bet arī ar urbšanas darbiem un uzsver, ka pagaidām vēl nav zināms, kādas sekas uz vidi būs šo ūdensceļu atvēršanai ledāju kušanas rezultātā. |
| --- | --- |

1.5.

Viena no klimata pārmaiņu sekām bija jaunu ūdensceļu atklāšana ziemeļos, tā dēvētais “Ziemeļu jūras ceļš”, ko Šatobriāns neveiksmīgi mēģināja atklāt jau 18. gadsimta beigās. Tas paver konkrētas kuģošanas, zvejas un izrakteņu ieguves iespējas, kas savukārt palielina ar jūras satiksmi un urbšanas darbu negadījumiem saistītos riskus, un tāpēc ir vajadzīga glābšanas infrastruktūra, kura patlaban nav pieejama uz vietas. Komiteja iesaka vislielāko uzmanību pievērst drošības un drošuma jautājumiem ne tikai saistībā ar transportu, bet arī ar urbšanas darbiem un uzsver, ka pagaidām vēl nav zināms, kādas sekas uz vidi būs šo ūdensceļu atvēršanai ledāju kušanas rezultātā.

| 1.6. | Šajā saistībā EESK uzsver, ka Galileo izmantošana palīdzēs uzraudzīt un novērst jūras katastrofas un piesārņojumu un ka tādējādi tā apliecinās savu lietderību konkrēti Arktikas reģionā. EESK arī uzsver, ka ir svarīgi ar Arktiku saistītos apsvērumus iekļaut ne tikai klimata un vides politikā, bet arī citās ES politikas jomās. Tas jo īpaši attiecas uz ES struktūrpolitiku, kopējo lauksaimniecības politiku, zivsaimniecības politiku un jūrlietu politiku. |
| --- | --- |

1.6.

Šajā saistībā EESK uzsver, ka Galileo izmantošana palīdzēs uzraudzīt un novērst jūras katastrofas un piesārņojumu un ka tādējādi tā apliecinās savu lietderību konkrēti Arktikas reģionā. EESK arī uzsver, ka ir svarīgi ar Arktiku saistītos apsvērumus iekļaut ne tikai klimata un vides politikā, bet arī citās ES politikas jomās. Tas jo īpaši attiecas uz ES struktūrpolitiku, kopējo lauksaimniecības politiku, zivsaimniecības politiku un jūrlietu politiku.

| 1.7. | EESK uzskata, ka Arktikas reģionā jāpiemēro atbildīgas zvejas principi un ka iespējamajai tūrisma un citas saimnieciskās darbības attīstībai būtu jānotiek saskaņā ar atbildības principu un aizsargājot šo jutīgo un trauslo vidi, kuru jau būtiski ietekmējusi ziemeļu puslodes sasilšana. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzskata, ka Arktikas reģionā jāpiemēro atbildīgas zvejas principi un ka iespējamajai tūrisma un citas saimnieciskās darbības attīstībai būtu jānotiek saskaņā ar atbildības principu un aizsargājot šo jutīgo un trauslo vidi, kuru jau būtiski ietekmējusi ziemeļu puslodes sasilšana.

| 1.8. | Komiteja uzsver arī, ka vietējie iedzīvotāji vēlas ne tikai saglabāt savu kultūru, bet arī izmantot ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās attīstības radītās iespējas, kuras cita starpā ir saistītas ar labākiem materiālajiem un nemateriālajiem saziņas līdzekļiem. EESK aicina panākt, lai pilsoniskā sabiedrība varētu aktīvi iesaistīties vietējo iedzīvotāju interešu aizstāvībā un problēmu risināšanā, jo viņiem nav jābūt pasīviem skatītajiem, bet gan ar Arktiku saistīto politikas pasākumu dalībniekiem. EESK aicina vairāk aizsargāt Arktikas resursus kā dabas kapitālu nākamajām paaudzēm un šajā apgabalā pašreiz notiekošās vides pārmaiņas uzskatīt par Eiropas un pasaules mēroga centienu rādītāju klimata aizsardzības jomā. Arktikas reģionu aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām nedrīkst notikt, neņemot vērā iedzīvotājus vai uz viņu rēķina. |
| --- | --- |

1.8.

Komiteja uzsver arī, ka vietējie iedzīvotāji vēlas ne tikai saglabāt savu kultūru, bet arī izmantot ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās attīstības radītās iespējas, kuras cita starpā ir saistītas ar labākiem materiālajiem un nemateriālajiem saziņas līdzekļiem. EESK aicina panākt, lai pilsoniskā sabiedrība varētu aktīvi iesaistīties vietējo iedzīvotāju interešu aizstāvībā un problēmu risināšanā, jo viņiem nav jābūt pasīviem skatītajiem, bet gan ar Arktiku saistīto politikas pasākumu dalībniekiem. EESK aicina vairāk aizsargāt Arktikas resursus kā dabas kapitālu nākamajām paaudzēm un šajā apgabalā pašreiz notiekošās vides pārmaiņas uzskatīt par Eiropas un pasaules mēroga centienu rādītāju klimata aizsardzības jomā. Arktikas reģionu aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām nedrīkst notikt, neņemot vērā iedzīvotājus vai uz viņu rēķina.

| 1.9. | Lai īstenotu mērķus, kas izvirzīti integrētā Eiropas Savienības politikā attiecībā uz Arktiku, ir vajadzīga to valstu piekrišana un atbalsts, kuras nav un nekad nebūs ES dalībvalstis. Dažas no tām ir pasaules lielvaras, kuru ekonomiskie un stratēģiskie mērķi ne vienmēr atbilst ES mērķiem. Tāpēc Arktikas reģionam paredzētās politikas panākumi un konkrētie rezultāti būs atkarīgi no ES diplomātiskās prasmes, spējas panākt, ka šie mērķi kļūst par transversālu uzdevumu ES diplomātiskajā darbībā jomās, kuras neaprobežojas ar Arktiku stricto sensu, kā arī no spējas panākt citu valstu nostājas tuvināšanos ES nostājai. Starptautiskajai sadarbībai ir un būs izšķiroša nozīme jebkurā politikā attiecībā uz Arktiku. |
| --- | --- |

1.9.

Lai īstenotu mērķus, kas izvirzīti integrētā Eiropas Savienības politikā attiecībā uz Arktiku, ir vajadzīga to valstu piekrišana un atbalsts, kuras nav un nekad nebūs ES dalībvalstis. Dažas no tām ir pasaules lielvaras, kuru ekonomiskie un stratēģiskie mērķi ne vienmēr atbilst ES mērķiem. Tāpēc Arktikas reģionam paredzētās politikas panākumi un konkrētie rezultāti būs atkarīgi no ES diplomātiskās prasmes, spējas panākt, ka šie mērķi kļūst par transversālu uzdevumu ES diplomātiskajā darbībā jomās, kuras neaprobežojas ar Arktiku stricto sensu, kā arī no spējas panākt citu valstu nostājas tuvināšanos ES nostājai. Starptautiskajai sadarbībai ir un būs izšķiroša nozīme jebkurā politikā attiecībā uz Arktiku.

2.   Ievads

| 2.1. | Astoņas valstis ir Arktikas valstis. To vidū ir trīs ES dalībvalstis – Dānijas Karaliste, Somija un Zviedrijas Karaliste. Arktikas reģiona valstis ir arī divas Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis ārpus ES – Islande un Norvēģija –, kā arī Kanāda, ASV un Krievija. Ar 1996. gada Otavas deklarāciju astoņas minētās valstis izveidoja Arktikas Padomi ar mērķi veicināt ilgtspējīgu sociālo, ekonomisko un vides attīstību reģionā. |
| --- | --- |

2.1.

Astoņas valstis ir Arktikas valstis. To vidū ir trīs ES dalībvalstis – Dānijas Karaliste, Somija un Zviedrijas Karaliste. Arktikas reģiona valstis ir arī divas Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis ārpus ES – Islande un Norvēģija –, kā arī Kanāda, ASV un Krievija. Ar 1996. gada Otavas deklarāciju astoņas minētās valstis izveidoja Arktikas Padomi ar mērķi veicināt ilgtspējīgu sociālo, ekonomisko un vides attīstību reģionā.

| 2.1.1. | Tāpēc, neskarot valstu kompetenci, Arktika – svarīga stratēģiska zona – ir arī ES interešu lokā, taču Komisija īpaši uzsver klimata jautājumu, pamatojoties uz principu, ka šim pasaules reģionam, kurā vērojamas klimata pārmaiņu sekas, ir būtiska nozīme klimata jomā. Jaunākie pētījumi liecina, ka Arktika sasilst divreiz ātrāk nekā pārējās pasaules daļas. Turklāt ne vien klimata pārmaiņas ietekmē Arktiku, bet arī Arktikai ir ļoti liela ietekme uz šīm pārmaiņām. Jāatzīmē arī, ka šajā reģionā dzīvo tās pirmiedzīvotāji. |
| --- | --- |

2.1.1.

Tāpēc, neskarot valstu kompetenci, Arktika – svarīga stratēģiska zona – ir arī ES interešu lokā, taču Komisija īpaši uzsver klimata jautājumu, pamatojoties uz principu, ka šim pasaules reģionam, kurā vērojamas klimata pārmaiņu sekas, ir būtiska nozīme klimata jomā. Jaunākie pētījumi liecina, ka Arktika sasilst divreiz ātrāk nekā pārējās pasaules daļas. Turklāt ne vien klimata pārmaiņas ietekmē Arktiku, bet arī Arktikai ir ļoti liela ietekme uz šīm pārmaiņām. Jāatzīmē arī, ka šajā reģionā dzīvo tās pirmiedzīvotāji.

| 2.1.2. | Tomēr Eiropas Savienība nav Arktikas Padomes locekle, bet tai ir pastāvīgs uzaicinājums piedalīties kā novērotājai. Novērotājas statuss ir arī Apvienotajai Karalistei, Dienvidkorejai, Francijai, Indijai, Itālijai, Japānai, Ķīnai, Nīderlandei, Polijai, Singapūrai, Spānijai un Vācijai. ES 2008. gadā iesniedza pieprasījumu piešķirt tai pastāvīgās novērotājas statusu; par šo pieprasījumu galīgais lēmums nav pieņemts. Lielais skaits valstu, kurām šajā Padomē ir novērotāja statuss, liecina par to, cik nozīmīgs starptautiskajai kopienai ir Arktikas jautājums. |
| --- | --- |

2.1.2.

Tomēr Eiropas Savienība nav Arktikas Padomes locekle, bet tai ir pastāvīgs uzaicinājums piedalīties kā novērotājai. Novērotājas statuss ir arī Apvienotajai Karalistei, Dienvidkorejai, Francijai, Indijai, Itālijai, Japānai, Ķīnai, Nīderlandei, Polijai, Singapūrai, Spānijai un Vācijai. ES 2008. gadā iesniedza pieprasījumu piešķirt tai pastāvīgās novērotājas statusu; par šo pieprasījumu galīgais lēmums nav pieņemts. Lielais skaits valstu, kurām šajā Padomē ir novērotāja statuss, liecina par to, cik nozīmīgs starptautiskajai kopienai ir Arktikas jautājums.

| 2.1.3. | “Pastāvīgu dalībnieku” statuss tajā ir pirmiedzīvotāju pārstāvības iestādēm un apvienībām (sāmi, aleuti, kā arī Ziemeļu, Sibīrijas un Krievijas Tālo Austrumu pirmiedzīvotāji, Aļaskas Arktikas Padome utt.), un tas liecina par patiesu vēlmi ņemt vērā šo nelielo tautu, kuras dzīvo Arktikā un kurām ir stipras kultūras tradīcijas, likteni un vēlmes attīstības jomā. Šīs iedzīvotāju grupas ir nelielas, bet ļoti bieži sastopamas Arktikā, un tās pārstāv Arktikas reģiona bagāto kultūru. |
| --- | --- |

2.1.3.

“Pastāvīgu dalībnieku” statuss tajā ir pirmiedzīvotāju pārstāvības iestādēm un apvienībām (sāmi, aleuti, kā arī Ziemeļu, Sibīrijas un Krievijas Tālo Austrumu pirmiedzīvotāji, Aļaskas Arktikas Padome utt.), un tas liecina par patiesu vēlmi ņemt vērā šo nelielo tautu, kuras dzīvo Arktikā un kurām ir stipras kultūras tradīcijas, likteni un vēlmes attīstības jomā. Šīs iedzīvotāju grupas ir nelielas, bet ļoti bieži sastopamas Arktikā, un tās pārstāv Arktikas reģiona bagāto kultūru.

| 2.2. | Šķiet, ka ES politika, kuras mērķis ir klimata pārmaiņu apkarošana un temperatūras paaugstināšanās ierobežošana, ir atradusi īpašu piemērošanas jomu Arktikā, bet Savienība nerīkojas viena, un tai jāņem vēra lielvaras, kuru prioritātes ir drīzāk saistītas ar militārām un ekonomiskām stratēģijām un jūras transportu. Arktikas Padome līdz šim bija galvenokārt pievērsusies jautājumam par ilgtspējīgu attīstību reģionā. |
| --- | --- |

2.2.

Šķiet, ka ES politika, kuras mērķis ir klimata pārmaiņu apkarošana un temperatūras paaugstināšanās ierobežošana, ir atradusi īpašu piemērošanas jomu Arktikā, bet Savienība nerīkojas viena, un tai jāņem vēra lielvaras, kuru prioritātes ir drīzāk saistītas ar militārām un ekonomiskām stratēģijām un jūras transportu. Arktikas Padome līdz šim bija galvenokārt pievērsusies jautājumam par ilgtspējīgu attīstību reģionā.

| 2.3. | Klimata pārmaiņas var būtiski ietekmēt šā reģiona iedzīvotāju dzīves apstākļus. Nav šaubu, ka klimata pārmaiņu jomā īstenotā politika nedrīkst būt vērsta pret iedzīvotājiem. Tā jāīsteno sadarbībā ar iedzīvotājiem un viņu interesēs. |
| --- | --- |

2.3.

Klimata pārmaiņas var būtiski ietekmēt šā reģiona iedzīvotāju dzīves apstākļus. Nav šaubu, ka klimata pārmaiņu jomā īstenotā politika nedrīkst būt vērsta pret iedzīvotājiem. Tā jāīsteno sadarbībā ar iedzīvotājiem un viņu interesēs.

| 2.4. | Arktikas ekonomiskā nozīme Eiropas Savienībai nav mazsvarīga. ES patērē daudz produktu no šā reģiona, piemēram, zvejas produktus un energoresursus. Jāņem vērā arī jaunu ūdensceļu atvēršanas sekas ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Turklāt viss, kas teikts par Eiropas Savienību, attiecas arī uz pārējām šajā reģionā klātesošajām valstīm. Piemēram, Amerikas Savienotās Valstis ir izsniegušas atļaujas urbšanas darbiem Arktikā. |
| --- | --- |

2.4.

Arktikas ekonomiskā nozīme Eiropas Savienībai nav mazsvarīga. ES patērē daudz produktu no šā reģiona, piemēram, zvejas produktus un energoresursus. Jāņem vērā arī jaunu ūdensceļu atvēršanas sekas ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Turklāt viss, kas teikts par Eiropas Savienību, attiecas arī uz pārējām šajā reģionā klātesošajām valstīm. Piemēram, Amerikas Savienotās Valstis ir izsniegušas atļaujas urbšanas darbiem Arktikā.

| 2.5. | Komisijas dokumentā ir izskatīti trīs temati, kas norāda tās prioritātes. Jānoskaidro, vai tās ir atbilstošas:






  — | klimata pārmaiņu apkarošana un Arktikas vides aizsardzība, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Komisijas dokumentā ir izskatīti trīs temati, kas norāda tās prioritātes. Jānoskaidro, vai tās ir atbilstošas:

—

klimata pārmaiņu apkarošana un Arktikas vides aizsardzība,

| — | ilgtspējīgas attīstības veicināšana, |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas attīstības veicināšana,

| — | atbalsts starptautiskai sadarbībai Arktikas jautājumos. |
| --- | --- |

—

atbalsts starptautiskai sadarbībai Arktikas jautājumos.

| 2.6. | Jānorāda, ka ļoti svarīga ir trešā prioritāte, un galu galā no tās būs atkarīga pirmo divu prioritāšu īstenošana, jo ES ir tieši iesaistīta tikai ar trim dalībvalstīm un tai jāņem vērā trīs galvenās lielvaras – ASV, Krievija un Kanāda, kurām ir būtiskas ekonomiskas un stratēģiskas intereses Arktikas reģionā. Jāatzīmē, ka ļoti liela interese par šo reģionu ir Āzijas valstīm, tostarp Ķīnai, Japānai, Dienvidkorejai un Singapūrai. |
| --- | --- |

2.6.

Jānorāda, ka ļoti svarīga ir trešā prioritāte, un galu galā no tās būs atkarīga pirmo divu prioritāšu īstenošana, jo ES ir tieši iesaistīta tikai ar trim dalībvalstīm un tai jāņem vērā trīs galvenās lielvaras – ASV, Krievija un Kanāda, kurām ir būtiskas ekonomiskas un stratēģiskas intereses Arktikas reģionā. Jāatzīmē, ka ļoti liela interese par šo reģionu ir Āzijas valstīm, tostarp Ķīnai, Japānai, Dienvidkorejai un Singapūrai.

| 2.7. | Jānoskaidro arī, cik lielā mērā tiek ņemti vērā klimata pārmaiņu un vides apsvērumi, kas Komisijas skatījumā ir ļoti nozīmīgi, bet ne tik nozīmīgi mūsu starptautiskajiem partneriem, kuri ilgtspējīgu attīstību uzskata par ļoti svarīgu, bet ne prioritāru. |
| --- | --- |

2.7.

Jānoskaidro arī, cik lielā mērā tiek ņemti vērā klimata pārmaiņu un vides apsvērumi, kas Komisijas skatījumā ir ļoti nozīmīgi, bet ne tik nozīmīgi mūsu starptautiskajiem partneriem, kuri ilgtspējīgu attīstību uzskata par ļoti svarīgu, bet ne prioritāru.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Komisijas prioritāte nepārprotami ir cīņa ar klimata pārmaiņu sekām Arktikas reģionā. Tās uzmanības lokā ir, piemēram, mūžīgā sasaluma slāņa kušana, kam var būt katastrofālas sekas saistībā ar metāna un CO2 emisiju un vietējo ekosistēmu aizsardzību. Minētās bažas ir pamatotas, taču ES viena pati nevar šīs problēmas atrisināt. |
| --- | --- |

3.1.

Komisijas prioritāte nepārprotami ir cīņa ar klimata pārmaiņu sekām Arktikas reģionā. Tās uzmanības lokā ir, piemēram, mūžīgā sasaluma slāņa kušana, kam var būt katastrofālas sekas saistībā ar metāna un CO2 emisiju un vietējo ekosistēmu aizsardzību. Minētās bažas ir pamatotas, taču ES viena pati nevar šīs problēmas atrisināt.

| 3.2. | Lai efektīvāk risinātu šīs problēmas, Komisija uzsver pētniecības un Arktikas monitoringa pasākumu svarīgo nozīmi un atgādina, ka šim mērķim ir piešķirts finansējums. Komisija norāda, ka ir vajadzīga pastiprināta starptautiska sadarbība, un aicina nodrošināt starpvalstu piekļuvi pētniecības infrastruktūrai un datiem. |
| --- | --- |

3.2.

Lai efektīvāk risinātu šīs problēmas, Komisija uzsver pētniecības un Arktikas monitoringa pasākumu svarīgo nozīmi un atgādina, ka šim mērķim ir piešķirts finansējums. Komisija norāda, ka ir vajadzīga pastiprināta starptautiska sadarbība, un aicina nodrošināt starpvalstu piekļuvi pētniecības infrastruktūrai un datiem.

| 3.2.1. | Minētā piezīme liecina – ja tas bija nepieciešams –, ka ES politikas efektivitāte ir atkarīga no starptautiskās sadarbības efektivitātes. |
| --- | --- |

3.2.1.

Minētā piezīme liecina – ja tas bija nepieciešams –, ka ES politikas efektivitāte ir atkarīga no starptautiskās sadarbības efektivitātes.

| 3.2.2. | Komisija izklāsta savus “klimata politikas” mērķus un to konkrēti piemēro Arktikai. Praksē Komisija saskaras ar šādu galveno šķērsli: tā nespēj efektīvi rīkoties, ja tās mērķi netiek atbalstīti pasaules mērogā, īpaši Arktikas reģiona valstīs, pat ja Komisija rīkojas konkrēti, izmantojot ES strukturālos un investīciju fondus. Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām ratificēšanai vajadzētu palielināt darbību un politikas pasākumu efektivitāti Arktikas reģionā. |
| --- | --- |

3.2.2.

Komisija izklāsta savus “klimata politikas” mērķus un to konkrēti piemēro Arktikai. Praksē Komisija saskaras ar šādu galveno šķērsli: tā nespēj efektīvi rīkoties, ja tās mērķi netiek atbalstīti pasaules mērogā, īpaši Arktikas reģiona valstīs, pat ja Komisija rīkojas konkrēti, izmantojot ES strukturālos un investīciju fondus. Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām ratificēšanai vajadzētu palielināt darbību un politikas pasākumu efektivitāti Arktikas reģionā.

| 3.3. | Komisija pamatoti aicina pastiprināti aizsargāt bioloģisko daudzveidību, izveidot aizsargājamas jūras teritorijas un atbalstīt cīņu ar piesārņojumu, ko rada smagie metāli un smagās piesārņojošās vielas. Tomēr jāuzsver, ka aizsargājamām jūras teritorijām atklātā jūrā ir ļoti maza efektivitāte, izņemot attiecībā uz zvejas aizliegumu. Faktiski šīs teritorijas nav iespējams kontrolēt un aizsargāt, jo tās ir nepārtrauktā kustībā – gan ūdeņi, gan tajās dzīvojošās sugas, kas nepārtraukti pārvietojas. |
| --- | --- |

3.3.

Komisija pamatoti aicina pastiprināti aizsargāt bioloģisko daudzveidību, izveidot aizsargājamas jūras teritorijas un atbalstīt cīņu ar piesārņojumu, ko rada smagie metāli un smagās piesārņojošās vielas. Tomēr jāuzsver, ka aizsargājamām jūras teritorijām atklātā jūrā ir ļoti maza efektivitāte, izņemot attiecībā uz zvejas aizliegumu. Faktiski šīs teritorijas nav iespējams kontrolēt un aizsargāt, jo tās ir nepārtrauktā kustībā – gan ūdeņi, gan tajās dzīvojošās sugas, kas nepārtraukti pārvietojas.

| 3.4. | Komisija uzsver arī starptautiskās sadarbības nepieciešamību gāzes un naftas ieguves jomā, tostarp ar mērķi novērst smagus nelaimes gadījumus. Arī šajā gadījumā efektivitāte ir atkarīga no tā, cik ciešas ir starptautiskās attiecības ar citām Arktikas reģionā klātesošajām valstīm. Šajā saistībā jāuzsver, ka sarežģītajām attiecībām ar Krieviju nav bijusi negatīva ietekme attiecībā uz Arktikas reģionu, kur sadarbība noris apmierinoši. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija uzsver arī starptautiskās sadarbības nepieciešamību gāzes un naftas ieguves jomā, tostarp ar mērķi novērst smagus nelaimes gadījumus. Arī šajā gadījumā efektivitāte ir atkarīga no tā, cik ciešas ir starptautiskās attiecības ar citām Arktikas reģionā klātesošajām valstīm. Šajā saistībā jāuzsver, ka sarežģītajām attiecībām ar Krieviju nav bijusi negatīva ietekme attiecībā uz Arktikas reģionu, kur sadarbība noris apmierinoši.

| 3.5. | Transporta savienojumi ar plašo un mazapdzīvoto Arktikas reģionu ir ierobežoti, kaut gan reģionā ir daudz zivju, minerālu, naftas un gāzes resursu, kas varētu interesēt daudzus. Komisija aicina attīstīt ilgtspējīgu ekonomiku, īpaši tādēļ, ka dabas teritorijas ir trauslas un tajās vērojamas klimata pārmaiņu sekas. Arktikas dabas resursi ir jāaizsargā, jo tās ir rezerves nākotnei, un vienlaikus jāņem vērā vietējo iedzīvotāju intereses. EESK aicina vairāk aizsargāt Arktikas resursus kā dabas kapitālu nākamajām paaudzēm un šajā apgabalā pašreiz notiekošās vides pārmaiņas uzskatīt par Eiropas un pasaules mēroga centienu rādītāju klimata aizsardzības jomā. Arktikas reģionu aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām nedrīkst notikt, neņemot vērā iedzīvotājus vai uz viņu rēķina. |
| --- | --- |

3.5.

Transporta savienojumi ar plašo un mazapdzīvoto Arktikas reģionu ir ierobežoti, kaut gan reģionā ir daudz zivju, minerālu, naftas un gāzes resursu, kas varētu interesēt daudzus. Komisija aicina attīstīt ilgtspējīgu ekonomiku, īpaši tādēļ, ka dabas teritorijas ir trauslas un tajās vērojamas klimata pārmaiņu sekas. Arktikas dabas resursi ir jāaizsargā, jo tās ir rezerves nākotnei, un vienlaikus jāņem vērā vietējo iedzīvotāju intereses. EESK aicina vairāk aizsargāt Arktikas resursus kā dabas kapitālu nākamajām paaudzēm un šajā apgabalā pašreiz notiekošās vides pārmaiņas uzskatīt par Eiropas un pasaules mēroga centienu rādītāju klimata aizsardzības jomā. Arktikas reģionu aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām nedrīkst notikt, neņemot vērā iedzīvotājus vai uz viņu rēķina.

| 3.6. | ES būtu jāatbalsta inovatīvu tehnoloģiju ieviešana, tostarp nolūkā risināt problēmas, ko rada skarbie arktiskās ziemas apstākļi. Arktikas reģionā varētu izmantot InnovFin programmu. Komisija arī aicina nodrošināt reālu piekļuvi vienotajam tirgum. Pašlaik tā joprojām ir tāla perspektīva. Iesaistītas ir arī citas ES politikas: kopējā lauksaimniecības politika, zivsaimniecības politika un jūrlietu politika. |
| --- | --- |

3.6.

ES būtu jāatbalsta inovatīvu tehnoloģiju ieviešana, tostarp nolūkā risināt problēmas, ko rada skarbie arktiskās ziemas apstākļi. Arktikas reģionā varētu izmantot InnovFin programmu. Komisija arī aicina nodrošināt reālu piekļuvi vienotajam tirgum. Pašlaik tā joprojām ir tāla perspektīva. Iesaistītas ir arī citas ES politikas: kopējā lauksaimniecības politika, zivsaimniecības politika un jūrlietu politika.

| 3.7. | Komisija plāno izveidot forumu ar mērķi stiprināt dažādu ES finansējuma programmu savstarpējo sadarbību un koordināciju. Šis forums varētu noteikt prioritātes ieguldījumu un pētniecības jomā. |
| --- | --- |

3.7.

Komisija plāno izveidot forumu ar mērķi stiprināt dažādu ES finansējuma programmu savstarpējo sadarbību un koordināciju. Šis forums varētu noteikt prioritātes ieguldījumu un pētniecības jomā.

| 3.7.1. | Tajā pašā laikā Interreg ietvaros tiktu izveidots vadošo iestāžu un ieinteresēto personu tīkls, kas dotu iespēju rīkot Arktikas reģionā ieinteresēto personu ikgadēju konferenci. Doma, šķiet, ir interesanta, bet ar nosacījumu, ka tās īstenošana ir elastīga, reaktīva un pielāgojama. |
| --- | --- |

3.7.1.

Tajā pašā laikā Interreg ietvaros tiktu izveidots vadošo iestāžu un ieinteresēto personu tīkls, kas dotu iespēju rīkot Arktikas reģionā ieinteresēto personu ikgadēju konferenci. Doma, šķiet, ir interesanta, bet ar nosacījumu, ka tās īstenošana ir elastīga, reaktīva un pielāgojama.

| 3.8. | Investīciju jomā Komisija galvenokārt norāda uz transporta tīkliem, kas vajadzīgi, lai pārvarētu Arktikas reģionu izolētību, un atgādina, ka Somijas, Zviedrijas un Norvēģijas ziemeļu teritorijas ir daļa no Eiropas transporta tīkla. Tas, protams, ir svarīgs elements, kas sekmētu reģiona atvērtību pārējai pasaulei. |
| --- | --- |

3.8.

Investīciju jomā Komisija galvenokārt norāda uz transporta tīkliem, kas vajadzīgi, lai pārvarētu Arktikas reģionu izolētību, un atgādina, ka Somijas, Zviedrijas un Norvēģijas ziemeļu teritorijas ir daļa no Eiropas transporta tīkla. Tas, protams, ir svarīgs elements, kas sekmētu reģiona atvērtību pārējai pasaulei.

| 3.9. | Ņemot vērā Arktikas reģiona platību un zemo iedzīvotāju blīvumu, būtu lietderīgi izmantot kosmosa tehnoloģijas. Reģionam ļoti noderīgas būs Copernicus un Galileo programmas. Komisijas pieeja šajā jomā ir atbalstāma. |
| --- | --- |

3.9.

Ņemot vērā Arktikas reģiona platību un zemo iedzīvotāju blīvumu, būtu lietderīgi izmantot kosmosa tehnoloģijas. Reģionam ļoti noderīgas būs Copernicus un Galileo programmas. Komisijas pieeja šajā jomā ir atbalstāma.

| 3.10. | Ledus slāņa kušana devusi iespēju atvērt Ziemeļaustrumu ūdensceļu; uz jaunajiem ūdensceļiem ir jānodrošina kuģošanas drošība. EESK atbalsta Komisijas pieeju šajā jomā. Jāņem vērā ideja par Arktikas Krasta apsardzes forumu. |
| --- | --- |

3.10.

Ledus slāņa kušana devusi iespēju atvērt Ziemeļaustrumu ūdensceļu; uz jaunajiem ūdensceļiem ir jānodrošina kuģošanas drošība. EESK atbalsta Komisijas pieeju šajā jomā. Jāņem vērā ideja par Arktikas Krasta apsardzes forumu.

| 3.11. | Īstenotās politikas veiksme vai neveiksme būs atkarīga no starptautiskās sadarbības sekmēm. |
| --- | --- |

3.11.

Īstenotās politikas veiksme vai neveiksme būs atkarīga no starptautiskās sadarbības sekmēm.

| 3.11.1. | Komisija uzskaitījusi dažādus juridiskos instrumentus un attiecīgās iestādes un uzsvērusi, ka Eiropas Savienībai ir aktīvi tajās jāiesaistās un jāveido arī divpusējā sadarbība, īpaši ar galvenajiem dalībniekiem, proti, ASV, Krieviju un Kanādu, kā arī ar Grenlandi un dažām Āzijas valstīm, kurām ir liela interese par Arktiku. |
| --- | --- |

3.11.1.

Komisija uzskaitījusi dažādus juridiskos instrumentus un attiecīgās iestādes un uzsvērusi, ka Eiropas Savienībai ir aktīvi tajās jāiesaistās un jāveido arī divpusējā sadarbība, īpaši ar galvenajiem dalībniekiem, proti, ASV, Krieviju un Kanādu, kā arī ar Grenlandi un dažām Āzijas valstīm, kurām ir liela interese par Arktiku.

| 3.12. | Komisija uzsver, ka ir jāveido dialogs ar pirmiedzīvotājiem, kuri, kā zināms, ir vistiešāk ieinteresētie, un viņi nedrīkstētu ciest no viņu interesēm pretējas politikas sekām, piemēram, ilgtspējīgas reģiona ekonomiskās un sociālās attīstības perspektīvā. Tāpēc pilsoniskās sabiedrības darbībai ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu, ka tiek reāli ņemtas vērā pirmiedzīvotāju problēmas gan ekonomikas, gan sociālajā jomā. Šajā ziņā EESK varētu paust viņu viedokli Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

3.12.

Komisija uzsver, ka ir jāveido dialogs ar pirmiedzīvotājiem, kuri, kā zināms, ir vistiešāk ieinteresētie, un viņi nedrīkstētu ciest no viņu interesēm pretējas politikas sekām, piemēram, ilgtspējīgas reģiona ekonomiskās un sociālās attīstības perspektīvā. Tāpēc pilsoniskās sabiedrības darbībai ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu, ka tiek reāli ņemtas vērā pirmiedzīvotāju problēmas gan ekonomikas, gan sociālajā jomā. Šajā ziņā EESK varētu paust viņu viedokli Eiropas Savienībā.

| 3.13. | No ekonomikas viedokļa un saistībā ar iepriekšminēto, Komisija atzinīgi vērtē deklarāciju par zivsaimniecību, ko parakstījušas piecas Ziemeļu ledus okeāna piekrastes valstis, tomēr pamatoti norāda, ka jautājums attiecas ne tikai uz piekrastes valstīm. |
| --- | --- |

3.13.

No ekonomikas viedokļa un saistībā ar iepriekšminēto, Komisija atzinīgi vērtē deklarāciju par zivsaimniecību, ko parakstījušas piecas Ziemeļu ledus okeāna piekrastes valstis, tomēr pamatoti norāda, ka jautājums attiecas ne tikai uz piekrastes valstīm.

| 3.14. | Visbeidzot, pētniecības jomā Komisija atbalsta ideju par ciešāku zinātnisko sadarbību, īpaši saistībā ar Transatlantisko okeānu (un Arktikas) pētniecības aliansi, un vēlētos līdz 2020. gadam izstrādāt visas jūras gultnes karti. Tas ir zinātniski nozīmīgs mērķis, kas būtu jāatbalsta, taču drošības, transporta un saimnieciskās izmantošanas ziņā tam ir plašāka ietekme nekā vienkāršai zinātniskai informācijai. |
| --- | --- |

3.14.

Visbeidzot, pētniecības jomā Komisija atbalsta ideju par ciešāku zinātnisko sadarbību, īpaši saistībā ar Transatlantisko okeānu (un Arktikas) pētniecības aliansi, un vēlētos līdz 2020. gadam izstrādāt visas jūras gultnes karti. Tas ir zinātniski nozīmīgs mērķis, kas būtu jāatbalsta, taču drošības, transporta un saimnieciskās izmantošanas ziņā tam ir plašāka ietekme nekā vienkāršai zinātniskai informācijai.

Briselē, 2016. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  
  OV C 198, 10.7.2013., 26. lpp.

1

OV C 198, 10.7.2013., 26. lpp.

---