# Službeni list L 159/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 159 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.6. svibnja 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 159

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.6. svibnja 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/736 оd 4. svibnja 2021. o dopuštanju Poljskoj da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3014) | 1 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/737 оd 4. svibnja 2021. o produljenju djelovanja koje je poduzelo Savezno ministarstvo za zaštitu klime, okoliš, energetiku, mobilnost, inovacije i tehnologiju Republike Austrije, a kojim se dopušta stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3015) | 5 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/738 оd 4. svibnja 2021. o produljenju djelovanja koje je Njemački savezni ured za kemikalije poduzeo kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3016) | 7 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/739 оd 4. svibnja 2021. o produljenju djelovanja koje je nizozemsko Ministarstvo infrastrukture i upravljanja vodama poduzelo za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3020) | 9 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/740 оd 4. svibnja 2021. o produljenju djelovanja koje je Ured Ujedinjene Kraljevine za zdravlje i sigurnost poduzeo kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Isopropanol Solution u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3037) | 11 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2021/741 оd 5. svibnja 2021. o nacionalnim odredbama koje je prijavila Danska o dodavanju nitrita određenim mesnim proizvodima
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3045) | 13 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/736 оd 4. svibnja 2021. o dopuštanju Poljskoj da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3014)

in situ

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3014)

1

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/737 оd 4. svibnja 2021. o produljenju djelovanja koje je poduzelo Savezno ministarstvo za zaštitu klime, okoliš, energetiku, mobilnost, inovacije i tehnologiju Republike Austrije, a kojim se dopušta stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3015)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3015)

5

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/738 оd 4. svibnja 2021. o produljenju djelovanja koje je Njemački savezni ured za kemikalije poduzeo kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3016)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3016)

7

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/739 оd 4. svibnja 2021. o produljenju djelovanja koje je nizozemsko Ministarstvo infrastrukture i upravljanja vodama poduzelo za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3020)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3020)

9

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/740 оd 4. svibnja 2021. o produljenju djelovanja koje je Ured Ujedinjene Kraljevine za zdravlje i sigurnost poduzeo kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Isopropanol Solution u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3037)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3037)

11

*

Odluka Komisije (EU) 2021/741 оd 5. svibnja 2021. o nacionalnim odredbama koje je prijavila Danska o dodavanju nitrita određenim mesnim proizvodima
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3045)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3045)

13

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 6.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 159/1

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/736

оd 4. svibnja 2021.

o dopuštanju Poljskoj da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3014)

(Vjerodostojan je samo tekst na poljskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 3.,

nakon savjetovanja sa Stalnim odborom za biocidne proizvode,

budući da:

| (1) | Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 sadržava aktivne tvari koje imaju povoljniji profil u pogledu utjecaja na okoliš ili zdravlje ljudi ili životinja. Stoga se proizvodi koji sadržavaju te aktivne tvari mogu odobriti prema pojednostavnjenom postupku. Dušik je uvršten u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 uz ograničenje da se upotrebljava u ograničenim količinama u spremnicima za neposrednu uporabu. |
| --- | --- |

(1)

Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 sadržava aktivne tvari koje imaju povoljniji profil u pogledu utjecaja na okoliš ili zdravlje ljudi ili životinja. Stoga se proizvodi koji sadržavaju te aktivne tvari mogu odobriti prema pojednostavnjenom postupku. Dušik je uvršten u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 uz ograničenje da se upotrebljava u ograničenim količinama u spremnicima za neposrednu uporabu.

| (2) | U skladu s člankom 86. Uredbe (EU) br. 528/2012 dušik je odobren kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 18, „Insekticidi” (2). Biocidni proizvodi koji se sastoje od tako odobrenog dušika odobreni su u nekoliko država članica i isporučuju se u plinskim bocama (3). |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 86. Uredbe (EU) br. 528/2012 dušik je odobren kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 18, „Insekticidi” (2). Biocidni proizvodi koji se sastoje od tako odobrenog dušika odobreni su u nekoliko država članica i isporučuju se u plinskim bocama (3).

| (3) | Dušik se može dobiti i in situ iz okolnog zraka. Dušik dobiven in situ trenutačno nije odobren za uporabu u Uniji te nije naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 528/2012 niti je uvršten na popis aktivnih tvari obuhvaćenih programom pregleda postojećih aktivnih tvari u biocidnim proizvodima iz Priloga II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

Dušik se može dobiti i in situ iz okolnog zraka. Dušik dobiven in situ trenutačno nije odobren za uporabu u Uniji te nije naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 528/2012 niti je uvršten na popis aktivnih tvari obuhvaćenih programom pregleda postojećih aktivnih tvari u biocidnim proizvodima iz Priloga II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (4).

| (4) | U skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 Poljska je 26. studenoga 2020. Komisiji podnijela zahtjev za odstupanje od članka 19. stavka 1. točke (a) te uredbe kojim traži da joj se dopusti da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ iz okolnog zraka za potrebe zaštite kulturne baštine („zahtjev”). |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 Poljska je 26. studenoga 2020. Komisiji podnijela zahtjev za odstupanje od članka 19. stavka 1. točke (a) te uredbe kojim traži da joj se dopusti da odobri biocidne proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ iz okolnog zraka za potrebe zaštite kulturne baštine („zahtjev”).

| (5) | Kulturnu baštinu može oštetiti velik broj štetnih organizama, od insekata do mikroorganizama. Prisutnost tih organizama ne samo da može uzrokovati gubitak kulturnog dobra, već predstavlja i rizik od širenja tih štetnih organizama na druge predmete koji se nalaze u blizini. Bez odgovarajuće obrade moglo bi doći do nepopravljivog oštećenja predmetâ, čime bi se ozbiljno ugrozila kulturna baština. |
| --- | --- |

(5)

Kulturnu baštinu može oštetiti velik broj štetnih organizama, od insekata do mikroorganizama. Prisutnost tih organizama ne samo da može uzrokovati gubitak kulturnog dobra, već predstavlja i rizik od širenja tih štetnih organizama na druge predmete koji se nalaze u blizini. Bez odgovarajuće obrade moglo bi doći do nepopravljivog oštećenja predmetâ, čime bi se ozbiljno ugrozila kulturna baština.

| (6) | Dušik dobiven in situ upotrebljava se za stvaranje kontrolirane atmosfere s vrlo niskom koncentracijom kisika (anoksija) u trajnim ili privremenim hermetičkim šatorima ili komorama za obradu namijenjenima kontroli štetnih organizama koji se nalaze na predmetima kulturne baštine. Dušik se odvaja iz okolnog zraka i ubrizgava u šator ili komoru za obradu, pri čemu se udio dušika u atmosferi povećava na približno 99 % te time gotovo u potpunosti istiskuje kisik. Vlažnost dušika ubrizganog u prostor za obradu određuje se ovisno o potrebama predmeta koji se obrađuje. Štetni organizmi ne mogu preživjeti u uvjetima stvorenima u šatoru ili komori za obradu. |
| --- | --- |

(6)

Dušik dobiven in situ upotrebljava se za stvaranje kontrolirane atmosfere s vrlo niskom koncentracijom kisika (anoksija) u trajnim ili privremenim hermetičkim šatorima ili komorama za obradu namijenjenima kontroli štetnih organizama koji se nalaze na predmetima kulturne baštine. Dušik se odvaja iz okolnog zraka i ubrizgava u šator ili komoru za obradu, pri čemu se udio dušika u atmosferi povećava na približno 99 % te time gotovo u potpunosti istiskuje kisik. Vlažnost dušika ubrizganog u prostor za obradu određuje se ovisno o potrebama predmeta koji se obrađuje. Štetni organizmi ne mogu preživjeti u uvjetima stvorenima u šatoru ili komori za obradu.

| (7) | Prema informacijama koje je dostavila Poljska, uporaba dušika dobivenog in situ čini se jedinom učinkovitom tehnikom za kontrolu štetnih organizama koja se može upotrebljavati na svim vrstama materijala i kombinacija materijala prisutnih u kulturnim ustanovama bez rizika od njihova oštećivanja. Obrada se može provoditi na sobnoj temperaturi, ne ostavlja tragove na predmetima te se može provoditi u muzejima i povijesnim zgradama bez premještanja zbirki. |
| --- | --- |

(7)

Prema informacijama koje je dostavila Poljska, uporaba dušika dobivenog in situ čini se jedinom učinkovitom tehnikom za kontrolu štetnih organizama koja se može upotrebljavati na svim vrstama materijala i kombinacija materijala prisutnih u kulturnim ustanovama bez rizika od njihova oštećivanja. Obrada se može provoditi na sobnoj temperaturi, ne ostavlja tragove na predmetima te se može provoditi u muzejima i povijesnim zgradama bez premještanja zbirki.

| (8) | Metoda anoksije, tj. promijenjene ili kontrolirane atmosfere navedena je u normi EN 16790:2016 „Očuvanje kulturne baštine – Integrirana zaštita bilja u zaštiti kulturne baštine”, a dušik u toj normi opisan je kao „najviše upotrebljavan” za postizanje anoksije. |
| --- | --- |

(8)

Metoda anoksije, tj. promijenjene ili kontrolirane atmosfere navedena je u normi EN 16790:2016 „Očuvanje kulturne baštine – Integrirana zaštita bilja u zaštiti kulturne baštine”, a dušik u toj normi opisan je kao „najviše upotrebljavan” za postizanje anoksije.

| (9) | Postoje i druge tehnike kontrole štetnih organizama, kao što su tehnike termičkog šoka (visoke ili niske temperature). Osim toga, u tu se svrhu mogu upotrebljavati i biocidni proizvodi koji sadržavaju druge aktivne tvari. Međutim, prema navodima Poljske, svaka od tih tehnika ima svoja ograničenja zbog štete koju tijekom obrade može uzrokovati na određenim materijalima. |
| --- | --- |

(9)

Postoje i druge tehnike kontrole štetnih organizama, kao što su tehnike termičkog šoka (visoke ili niske temperature). Osim toga, u tu se svrhu mogu upotrebljavati i biocidni proizvodi koji sadržavaju druge aktivne tvari. Međutim, prema navodima Poljske, svaka od tih tehnika ima svoja ograničenja zbog štete koju tijekom obrade može uzrokovati na određenim materijalima.

| (10) | Prema informacijama iz zahtjeva, postupci termičkog šoka (zamrzavanje ili toplinska obrada) uzrokuju neželjene učinke na nekim materijalima. Obrada na niskoj temperaturi nije prikladna za čitav niz predmeta, uključujući ulja i akrilne boje na platnu, rane fotografske materijale, prije svega fotografske ploče te kombinacije drva i metala ili stakla. Nadalje, predmete je potrebno premjestiti u zamrzivače jer ne postoji mogućnost obrade in situ, no veliki predmeti možda neće stati u zamrzivače. |
| --- | --- |

(10)

Prema informacijama iz zahtjeva, postupci termičkog šoka (zamrzavanje ili toplinska obrada) uzrokuju neželjene učinke na nekim materijalima. Obrada na niskoj temperaturi nije prikladna za čitav niz predmeta, uključujući ulja i akrilne boje na platnu, rane fotografske materijale, prije svega fotografske ploče te kombinacije drva i metala ili stakla. Nadalje, predmete je potrebno premjestiti u zamrzivače jer ne postoji mogućnost obrade in situ, no veliki predmeti možda neće stati u zamrzivače.

| (11) | Obrada na visokoj temperaturi nije prikladna za čitav niz materijala, uključujući mnoge polimere i vosak te etnografske predmete koji sadržavaju kožu. |
| --- | --- |

(11)

Obrada na visokoj temperaturi nije prikladna za čitav niz materijala, uključujući mnoge polimere i vosak te etnografske predmete koji sadržavaju kožu.

| (12) | Kako je navedeno u zahtjevu, druge se aktivne tvari zbog njihova profila opasnosti rijetko upotrebljavaju u kulturnim ustanovama. Nakon obrade tim tvarima ostaci na obrađenim predmetima potencijalno se postupno oslobađaju u okoliš te predstavljaju rizik za zdravlje ljudi. Nadalje, te tvari mogu reagirati s materijalima na predmetima kulturne baštine i uzrokovati nepovratne promjene, prije svega na površini. |
| --- | --- |

(12)

Kako je navedeno u zahtjevu, druge se aktivne tvari zbog njihova profila opasnosti rijetko upotrebljavaju u kulturnim ustanovama. Nakon obrade tim tvarima ostaci na obrađenim predmetima potencijalno se postupno oslobađaju u okoliš te predstavljaju rizik za zdravlje ljudi. Nadalje, te tvari mogu reagirati s materijalima na predmetima kulturne baštine i uzrokovati nepovratne promjene, prije svega na površini.

| (13) | Prema informacijama iz zahtjeva, uporaba dušika u bocama nije odgovarajuća alternativa za kulturne ustanove zbog nedostataka u pogledu praktičnosti njegove primjene. Boce je zbog njihova ograničenog kapaciteta potrebno često prevoziti, a treba osigurati i odvojen prostor za njihovu pohranu. Obrada dušikom u bocama podrazumijevala bi i visoke troškove za kulturne ustanove. |
| --- | --- |

(13)

Prema informacijama iz zahtjeva, uporaba dušika u bocama nije odgovarajuća alternativa za kulturne ustanove zbog nedostataka u pogledu praktičnosti njegove primjene. Boce je zbog njihova ograničenog kapaciteta potrebno često prevoziti, a treba osigurati i odvojen prostor za njihovu pohranu. Obrada dušikom u bocama podrazumijevala bi i visoke troškove za kulturne ustanove.

| (14) | Zahtjev da kulturne ustanove primjenjuju nekoliko tehnika za kontrolu štetnih organizama, od kojih svaka odgovara određenim materijalima i predmetima, umjesto da primjenjuju jednu već isprobanu tehniku koja odgovara svim materijalima, podrazumijeva dodatne troškove za kulturne ustanove te im otežava postizanje cilja prestanka uporabe opasnih aktivnih tvari u okviru njihova integriranog upravljanja zaštitom od štetnika. Osim toga, neiskorištavanje objekata i opreme nabavljene za anoksiju dušikom dobivenim in situ značilo bi gubitak uloženih sredstava. |
| --- | --- |

(14)

Zahtjev da kulturne ustanove primjenjuju nekoliko tehnika za kontrolu štetnih organizama, od kojih svaka odgovara određenim materijalima i predmetima, umjesto da primjenjuju jednu već isprobanu tehniku koja odgovara svim materijalima, podrazumijeva dodatne troškove za kulturne ustanove te im otežava postizanje cilja prestanka uporabe opasnih aktivnih tvari u okviru njihova integriranog upravljanja zaštitom od štetnika. Osim toga, neiskorištavanje objekata i opreme nabavljene za anoksiju dušikom dobivenim in situ značilo bi gubitak uloženih sredstava.

| (15) | Rasprave o mogućem odstupanju u skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 u pogledu dušika dobivenog in situ održane su 2019. na nekoliko sastanaka (5) Komisijine stručne skupine nadležnih tijela za biocidne proizvode. |
| --- | --- |

(15)

Rasprave o mogućem odstupanju u skladu s člankom 55. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 u pogledu dušika dobivenog in situ održane su 2019. na nekoliko sastanaka (5) Komisijine stručne skupine nadležnih tijela za biocidne proizvode.

| (16) | Osim toga, nakon prvog, sličnog zahtjeva Austrije za odstupanje u pogledu proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ, Europska agencija za kemikalije provela je na zahtjev Komisije javno savjetovanje o tom zahtjevu, čime je svim zainteresiranim stranama omogućeno da iznesu svoje mišljenje. Velika većina zaprimljenih odgovora, od njih 1 487, bila je za odstupanje. U brojnim odgovorima istaknuti su nedostaci dostupnih alternativnih tehnika: termička obrada može oštetiti određene materijale; uporabom drugih aktivnih tvari na artefaktima se stvaraju toksični ostaci koji se postupno oslobađaju u okoliš; uporaba dušika u bocama ne omogućuje kontrolu relativne vlažnosti u prostoru za obradu, što je nužno pri obradi određenih materijala. |
| --- | --- |

(16)

Osim toga, nakon prvog, sličnog zahtjeva Austrije za odstupanje u pogledu proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ, Europska agencija za kemikalije provela je na zahtjev Komisije javno savjetovanje o tom zahtjevu, čime je svim zainteresiranim stranama omogućeno da iznesu svoje mišljenje. Velika većina zaprimljenih odgovora, od njih 1 487, bila je za odstupanje. U brojnim odgovorima istaknuti su nedostaci dostupnih alternativnih tehnika: termička obrada može oštetiti određene materijale; uporabom drugih aktivnih tvari na artefaktima se stvaraju toksični ostaci koji se postupno oslobađaju u okoliš; uporaba dušika u bocama ne omogućuje kontrolu relativne vlažnosti u prostoru za obradu, što je nužno pri obradi određenih materijala.

| (17) | Dvije međunarodne organizacije koje zastupaju muzeje i mjesta kulturne baštine, točnije Međunarodno vijeće muzeja i Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline, izjavile su da namjeravaju podnijeti zahtjev za uključivanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012, čime bi se državama članicama omogućilo da proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ odobre bez potrebe za odstupanjem u skladu s člankom 55. stavkom 3. te uredbe. Međutim, za provedbu ocjene takvog zahtjeva, uvrštavanje tvari u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i dobivanje odobrenja za proizvod, potrebno je vrijeme. |
| --- | --- |

(17)

Dvije međunarodne organizacije koje zastupaju muzeje i mjesta kulturne baštine, točnije Međunarodno vijeće muzeja i Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline, izjavile su da namjeravaju podnijeti zahtjev za uključivanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012, čime bi se državama članicama omogućilo da proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ odobre bez potrebe za odstupanjem u skladu s člankom 55. stavkom 3. te uredbe. Međutim, za provedbu ocjene takvog zahtjeva, uvrštavanje tvari u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i dobivanje odobrenja za proizvod, potrebno je vrijeme.

| (18) | Iz zahtjeva je vidljivo da u Poljskoj nije dostupna odgovarajuća alternativa jer trenutačno raspoložive alternativne tehnike imaju nedostatke zbog njihove neprikladnosti za obradu svih materijala ili u pogledu praktičnosti njihove primjene. |
| --- | --- |

(18)

Iz zahtjeva je vidljivo da u Poljskoj nije dostupna odgovarajuća alternativa jer trenutačno raspoložive alternativne tehnike imaju nedostatke zbog njihove neprikladnosti za obradu svih materijala ili u pogledu praktičnosti njihove primjene.

| (19) | Na temelju svih navedenih argumenata primjereno je zaključiti da je dušik dobiven in situ ključan za zaštitu kulturne baštine u Poljskoj te da nije dostupna odgovarajuća alternativa. Poljskoj bi stoga trebalo omogućiti da odobri stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine. |
| --- | --- |

(19)

Na temelju svih navedenih argumenata primjereno je zaključiti da je dušik dobiven in situ ključan za zaštitu kulturne baštine u Poljskoj te da nije dostupna odgovarajuća alternativa. Poljskoj bi stoga trebalo omogućiti da odobri stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine.

| (20) | Za eventualno uvrštavanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i naknadno odobrenje država članica za proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ potrebno je vrijeme. Stoga je primjereno dopustiti odstupanje za razdoblje u kojem bi se dovršili temeljni postupci, |
| --- | --- |

(20)

Za eventualno uvrštavanje dušika dobivenog in situ u Prilog I. Uredbi (EU) br. 528/2012 i naknadno odobrenje država članica za proizvode koji se sastoje od dušika dobivenog in situ potrebno je vrijeme. Stoga je primjereno dopustiti odstupanje za razdoblje u kojem bi se dovršili temeljni postupci,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Poljska može do 31. prosinca 2024. odobriti stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda koji se sastoje od dušika dobivenog in situ za potrebe zaštite kulturne baštine.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Republici Poljskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. svibnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2009/89/EZ od 30. srpnja 2009. o izmjeni Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća radi uvrštenja dušika kao aktivne tvari u njezin Prilog I. (SL L 199, 31.7.2009., str. 19.).

2

(3)  Popis odobrenih proizvoda dostupan je na: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

4

(5)  83., 84., 85. i 86. sastanak Komisijine stručne skupine predstavnika nadležnih tijela država članica za provedbu Uredbe (EU) br. 528/2012, održani redom u svibnju 2019., srpnju 2019., rujnu 2019. i studenome 2019. Zapisnici sa sastanaka dostupni su na https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0

5

---

| 6.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 159/5

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/737

оd 4. svibnja 2021.

o produljenju djelovanja koje je poduzelo Savezno ministarstvo za zaštitu klime, okoliš, energetiku, mobilnost, inovacije i tehnologiju Republike Austrije, a kojim se dopušta stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3015)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 1. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Savezno ministarstvo za zaštitu klime, okoliš, energetiku, mobilnost, inovacije i tehnologiju Republike Austrije („nadležno tijelo”) je 24. lipnja 2020. donijelo odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo u zrakoplovima do 22. prosinca 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za njega. |
| --- | --- |

(1)

Savezno ministarstvo za zaštitu klime, okoliš, energetiku, mobilnost, inovacije i tehnologiju Republike Austrije („nadležno tijelo”) je 24. lipnja 2020. donijelo odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo u zrakoplovima do 22. prosinca 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za njega.

| (2) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju.

| (3) | Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini.

| (4) | Komisija je 7. prosinca 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje tog djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova sigurnost zračnog prometa mogla i dalje biti ugrožena nakon 22. prosinca 2020. te na tvrdnji da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 7. prosinca 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje tog djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova sigurnost zračnog prometa mogla i dalje biti ugrožena nakon 22. prosinca 2020. te na tvrdnji da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije.

| (5) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, Biobor JF jedini je proizvod koji je na raspolaganju za tu uporabu. Jedini alternativni biocidni proizvod čiju uporabu proizvođači zrakoplovâ i motorâ preporučuju (KathonTM FP 1.5) više se ne stavlja na raspolaganje na tržištu. |
| --- | --- |

(5)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, Biobor JF jedini je proizvod koji je na raspolaganju za tu uporabu. Jedini alternativni biocidni proizvod čiju uporabu proizvođači zrakoplovâ i motorâ preporučuju (KathonTM FP 1.5) više se ne stavlja na raspolaganje na tržištu.

| (6) | Kako je istaknulo nadležno tijelo, mehaničko tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova moguće je samo u ograničenoj mjeri i, prema specifikacijama proizvođača, često mora biti popraćeno dodavanjem biocidnog proizvoda nakon čišćenja spremnika. Za mehaničko tretiranje spremnika može biti potrebno do 200 sati rada, ovisno o vrsti zrakoplova, što znači da zrakoplov mora nekoliko dana biti prizemljen radi održavanja. |
| --- | --- |

(6)

Kako je istaknulo nadležno tijelo, mehaničko tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova moguće je samo u ograničenoj mjeri i, prema specifikacijama proizvođača, često mora biti popraćeno dodavanjem biocidnog proizvoda nakon čišćenja spremnika. Za mehaničko tretiranje spremnika može biti potrebno do 200 sati rada, ovisno o vrsti zrakoplova, što znači da zrakoplov mora nekoliko dana biti prizemljen radi održavanja.

| (7) | Osim toga, mehaničko tretiranje znači da aviomehaničari moraju raditi u skučenom prostoru spremnika uz brojne sigurnosne mjere, što je fizički i psihički iznimno zahtjevno i trebalo bi se svesti na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

(7)

Osim toga, mehaničko tretiranje znači da aviomehaničari moraju raditi u skučenom prostoru spremnika uz brojne sigurnosne mjere, što je fizički i psihički iznimno zahtjevno i trebalo bi se svesti na najmanju moguću mjeru.

| (8) | Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari te potom i odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no za dovršenje tih postupaka bilo bi potrebno mnogo vremena. |
| --- | --- |

(8)

Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari te potom i odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no za dovršenje tih postupaka bilo bi potrebno mnogo vremena.

| (9) | Nedostatak kontrole mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogao bi ugroziti sigurnost zračnog prometa, a ta se opasnost ne može dovoljno umanjiti uporabom nekog drugog biocidnog proizvoda ili na neki drugi način. Stoga je primjereno dopustiti nadležnom tijelu da produlji navedeno djelovanje. |
| --- | --- |

(9)

Nedostatak kontrole mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogao bi ugroziti sigurnost zračnog prometa, a ta se opasnost ne može dovoljno umanjiti uporabom nekog drugog biocidnog proizvoda ili na neki drugi način. Stoga je primjereno dopustiti nadležnom tijelu da produlji navedeno djelovanje.

| (10) | Budući da je navedeno djelovanje isteklo 22. prosinca 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak. |
| --- | --- |

(10)

Budući da je navedeno djelovanje isteklo 22. prosinca 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak.

| (11) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Savezno ministarstvo za zaštitu klime, okoliš, energetiku, mobilnost, inovacije i tehnologiju Republike Austrije može produljiti djelovanje kojim se dopušta stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo u zrakoplovima do 26. lipnja 2022.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Saveznom ministarstvu za zaštitu klime, okoliš, energetiku, mobilnost, inovacije i tehnologiju Republike Austrije.

Primjenjuje se od 23. prosinca 2020.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. svibnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

2

---

| 6.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 159/7

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/738

оd 4. svibnja 2021.

o produljenju djelovanja koje je Njemački savezni ured za kemikalije poduzeo kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3016)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 1. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Njemački savezni ured za kemikalije („nadležno tijelo”) donio je 15. rujna 2020. odluku, koja se primjenjuje od 5. listopada 2020., u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe za profesionalne korisnike biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 3. travnja 2021. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za njega. |
| --- | --- |

(1)

Njemački savezni ured za kemikalije („nadležno tijelo”) donio je 15. rujna 2020. odluku, koja se primjenjuje od 5. listopada 2020., u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe za profesionalne korisnike biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 3. travnja 2021. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za njega.

| (2) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju.

| (3) | Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini.

| (4) | Komisija je 20. siječnja 2021. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova sigurnost zračnog prometa mogla i dalje biti ugrožena nakon 3. travnja 2021. te na tvrdnji da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 20. siječnja 2021. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova sigurnost zračnog prometa mogla i dalje biti ugrožena nakon 3. travnja 2021. te na tvrdnji da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije.

| (5) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočeni sigurnosni problemi. |
| --- | --- |

(5)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočeni sigurnosni problemi.

| (6) | Kako je navelo nadležno tijelo, ručno čišćenje spremnika za gorivo dopušteno je samo ako je u skladu sa specifikacijama proizvođača. Međutim, ručno čišćenje često se provodi u kombinaciji s biocidnim tretiranjem, kako je propisano dogovorenim postupcima u području zračnog prometa, i zahtijeva potpuno zbrinjavanje onečišćenog zrakoplovnog goriva te fizički i mentalno zahtjevni rad u uskom spremniku za gorivo s brojnim sigurnosnim mjerama opreza. Stoga je potrebno što je više moguće izbjegavati ručno čišćenje spremnika za gorivo. |
| --- | --- |

(6)

Kako je navelo nadležno tijelo, ručno čišćenje spremnika za gorivo dopušteno je samo ako je u skladu sa specifikacijama proizvođača. Međutim, ručno čišćenje često se provodi u kombinaciji s biocidnim tretiranjem, kako je propisano dogovorenim postupcima u području zračnog prometa, i zahtijeva potpuno zbrinjavanje onečišćenog zrakoplovnog goriva te fizički i mentalno zahtjevni rad u uskom spremniku za gorivo s brojnim sigurnosnim mjerama opreza. Stoga je potrebno što je više moguće izbjegavati ručno čišćenje spremnika za gorivo.

| (7) | Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari i naknadno odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no provedba tih postupaka dugotrajan je proces. |
| --- | --- |

(7)

Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari i naknadno odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no provedba tih postupaka dugotrajan je proces.

| (8) | Nedostatak kontrole mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogao bi ugroziti sigurnost zračnog prometa, a ta se opasnost ne može dovoljno umanjiti uporabom nekog drugog biocidnog proizvoda ili na neki drugi način. Stoga je primjereno dopustiti nadležnom tijelu da produlji navedeno djelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Nedostatak kontrole mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogao bi ugroziti sigurnost zračnog prometa, a ta se opasnost ne može dovoljno umanjiti uporabom nekog drugog biocidnog proizvoda ili na neki drugi način. Stoga je primjereno dopustiti nadležnom tijelu da produlji navedeno djelovanje.

| (9) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Njemački savezni ured za kemikalije može produljiti djelovanje za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe za profesionalne korisnike biocidnog proizvoda Biobor JF za antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 6. listopada 2022.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Njemačkom saveznom uredu za kemikalije.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. svibnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

2

---

| 6.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 159/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 159/9

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/739

оd 4. svibnja 2021.

o produljenju djelovanja koje je nizozemsko Ministarstvo infrastrukture i upravljanja vodama poduzelo za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Biobor JF u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3020)

(Vjerodostojan je samo tekst na nizozemskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 1. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Nizozemsko Ministarstvo infrastrukture i upravljanja vodama („nadležno tijelo”) donijelo je 21. listopada 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe za profesionalne korisnike biocidnog proizvoda Biobor JF za preventivno i kurativno antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 19. travnja 2021. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za njega. |
| --- | --- |

(1)

Nizozemsko Ministarstvo infrastrukture i upravljanja vodama („nadležno tijelo”) donijelo je 21. listopada 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe za profesionalne korisnike biocidnog proizvoda Biobor JF za preventivno i kurativno antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 19. travnja 2021. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za njega.

| (2) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo, to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Mikrobiološka kontaminacija spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova može dovesti do kvara na motoru zrakoplova i ugroziti njegovu plovidbenost, čime se ugrožava sigurnost putnika i posade. Pandemija bolesti COVID-19 i posljedična ograničenja letenja doveli su do privremenog parkiranja brojnih zrakoplova. Mirovanje zrakoplova pogoršava mikrobiološku kontaminaciju.

| (3) | Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(3)

Biobor JF sadržava 2,2’-(1-metiltrimetilendioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 2665-13-6) i 2,2’-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinan) (CAS broj 14697-50-8), aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 6, „konzervansi za proizvode tijekom skladištenja”, kako je definirana u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. Budući da nisu navedene u Prilogu II. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 1062/2014 (2), te aktivne tvari nisu uključene u program rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012. Stoga se članak 89. te uredbe na njih ne primjenjuje te ih je potrebno procijeniti i odobriti da bi se biocidni proizvodi koji ih sadržavaju mogli odobriti i na nacionalnoj razini.

| (4) | Komisija je 12. siječnja 2021. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova sigurnost zračnog prometa mogla i dalje biti ugrožena nakon 19. travnja 2021. te na tvrdnji da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 12. siječnja 2021. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Obrazloženi zahtjev temelji se na zabrinutosti da bi zbog mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova sigurnost zračnog prometa mogla i dalje biti ugrožena nakon 19. travnja 2021. te na tvrdnji da je Biobor JF neophodan za kontrolu takve mikrobiološke kontaminacije.

| (5) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta u ožujku 2020. jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočeni sigurnosni problemi. |
| --- | --- |

(5)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo jedini alternativni biocidni proizvod koji su proizvođači zrakoplova i motora preporučili za tretiranje mikrobiološke kontaminacije (KathonTM FP 1.5) povučen je s tržišta u ožujku 2020. jer su nakon tretiranja tim proizvodom uočeni sigurnosni problemi.

| (6) | Prema mišljenju nadležnog tijela ne postoje alternative za obradu mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo u zrakoplovima i sustava za gorivo. |
| --- | --- |

(6)

Prema mišljenju nadležnog tijela ne postoje alternative za obradu mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo u zrakoplovima i sustava za gorivo.

| (7) | Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari te potom i odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no za dovršenje tih postupaka bilo bi potrebno mnogo vremena. |
| --- | --- |

(7)

Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, proizvođač proizvoda Biobor JF poduzeo je korake za redovito odobrenje proizvoda te se očekuje da će uskoro biti podnesen zahtjev za odobrenje aktivnih tvari koje proizvod sadržava. Odobrenje aktivnih tvari te potom i odobrenje tog biocidnog proizvoda bilo bi trajno rješenje za budućnost, no za dovršenje tih postupaka bilo bi potrebno mnogo vremena.

| (8) | Nedostatak kontrole mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogao bi ugroziti sigurnost zračnog prometa, a ta se opasnost ne može dovoljno umanjiti uporabom nekog drugog biocidnog proizvoda ili na neki drugi način. Stoga je primjereno dopustiti nadležnom tijelu da produlji navedeno djelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Nedostatak kontrole mikrobiološke kontaminacije spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova mogao bi ugroziti sigurnost zračnog prometa, a ta se opasnost ne može dovoljno umanjiti uporabom nekog drugog biocidnog proizvoda ili na neki drugi način. Stoga je primjereno dopustiti nadležnom tijelu da produlji navedeno djelovanje.

| (9) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(9)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Nizozemsko Ministarstvo infrastrukture i upravljanja vodama može produljiti djelovanje za dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe za profesionalne korisnike biocidnog proizvoda Biobor JF za preventivno i kurativno antimikrobno tretiranje spremnika za gorivo i sustava za dovod goriva zrakoplova do 22. listopada 2022.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena nizozemskom Ministarstvu infrastrukture i upravljanja vodama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. svibnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2014 оd 4. kolovoza 2014. o programu rada za sustavni pregled svih postojećih aktivnih tvari sadržanih u biocidnim proizvodima iz Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 294, 10.10.2014., str. 1.).

2

---

| 6.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 159/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 159/11

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/740

оd 4. svibnja 2021.

o produljenju djelovanja koje je Ured Ujedinjene Kraljevine za zdravlje i sigurnost poduzeo kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Isopropanol Solution u skladu s člankom 55. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3037)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 55. stavak 1. treći podstavak u vezi s člankom 131. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju,

budući da:

| (1) | Ured Ujedinjene Kraljevine za zdravlje i sigurnost („nadležno tijelo”) donio je 26. lipnja 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Isopropanol Solution do 23. prosinca 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje. |
| --- | --- |

(1)

Ured Ujedinjene Kraljevine za zdravlje i sigurnost („nadležno tijelo”) donio je 26. lipnja 2020. odluku u skladu s člankom 55. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012 o dopuštanju stavljanja na raspolaganje na tržištu i uporabe biocidnog proizvoda Isopropanol Solution do 23. prosinca 2020. („djelovanje”). U skladu s člankom 55. stavkom 1. drugim podstavkom te uredbe nadležno tijelo obavijestilo je Komisiju i nadležna tijela ostalih država članica o tom djelovanju i razlozima za takvo djelovanje.

| (2) | Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) proglasila je 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti uzrokovane koronavirusom (COVID-19) pandemijom. Vlada Ujedinjene Kraljevine proglasila je rizik za Ujedinjenu Kraljevinu „visokim” te su 23. ožujka 2020. na snagu stupile restriktivne mjere. WHO preporučuje uporabu sredstava za dezinfekciju ruku na bazi alkohola kao preventivnu mjeru protiv širenja bolesti COVID-19 te kao alternativu pranju ruku sapunom i vodom. |
| --- | --- |

(2)

Prema informacijama koje je dostavilo nadležno tijelo to je djelovanje bilo potrebno kako bi se zaštitilo javno zdravlje. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) proglasila je 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti uzrokovane koronavirusom (COVID-19) pandemijom. Vlada Ujedinjene Kraljevine proglasila je rizik za Ujedinjenu Kraljevinu „visokim” te su 23. ožujka 2020. na snagu stupile restriktivne mjere. WHO preporučuje uporabu sredstava za dezinfekciju ruku na bazi alkohola kao preventivnu mjeru protiv širenja bolesti COVID-19 te kao alternativu pranju ruku sapunom i vodom.

| (3) | Isopropanol Solution sadržava propan-2-ol kao aktivnu tvar. Propan-2-ol odobren je za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 1 (Biocidni proizvodi za osobnu higijenu ljudi) kako je definirano u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(3)

Isopropanol Solution sadržava propan-2-ol kao aktivnu tvar. Propan-2-ol odobren je za uporabu u biocidnim proizvodima vrste 1 (Biocidni proizvodi za osobnu higijenu ljudi) kako je definirano u Prilogu V. Uredbi (EU) br. 528/2012.

| (4) | Od početka pandemije bolesti COVID-19 u Ujedinjenoj Kraljevini iznimno je velika potražnja za sredstvima za dezinfekciju ruku, što je dovelo do nezapamćenog manjka ponude takvih proizvoda. Prije ovog djelovanja u Ujedinjenoj Kraljevini vrlo je malo sredstava za dezinfekciju ruku bilo odobreno u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012. Bolest COVID-19 ozbiljna je prijetnja javnom zdravlju u Ujedinjenoj Kraljevini i dodatna sredstva za dezinfekciju ruku ključna su za kontrolu njezina širenja. |
| --- | --- |

(4)

Od početka pandemije bolesti COVID-19 u Ujedinjenoj Kraljevini iznimno je velika potražnja za sredstvima za dezinfekciju ruku, što je dovelo do nezapamćenog manjka ponude takvih proizvoda. Prije ovog djelovanja u Ujedinjenoj Kraljevini vrlo je malo sredstava za dezinfekciju ruku bilo odobreno u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012. Bolest COVID-19 ozbiljna je prijetnja javnom zdravlju u Ujedinjenoj Kraljevini i dodatna sredstva za dezinfekciju ruku ključna su za kontrolu njezina širenja.

| (5) | Komisija je 9. prosinca 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Temelj za podnošenje zahtjeva jesu zabrinutost da bi pandemija uzrokovana bolesti COVID-19 mogla ugroziti javno zdravlje nakon 23. prosinca 2020. i činjenica da je dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu dodatnih sredstava za dezinfekciju ruku ključno za suzbijanje opasnosti koju predstavlja COVID-19. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 9. prosinca 2020. primila obrazloženi zahtjev nadležnog tijela za produljenje djelovanja u skladu s člankom 55. stavkom 1. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 528/2012. Temelj za podnošenje zahtjeva jesu zabrinutost da bi pandemija uzrokovana bolesti COVID-19 mogla ugroziti javno zdravlje nakon 23. prosinca 2020. i činjenica da je dopuštanje stavljanja na raspolaganje na tržištu dodatnih sredstava za dezinfekciju ruku ključno za suzbijanje opasnosti koju predstavlja COVID-19.

| (6) | Stopa zaraze u Ujedinjenoj Kraljevini raste te se, prema navodima nadležnog tijela, očekuje daljnje povećanje potražnje za sredstvima za dezinfekciju ruku. Produljenje djelovanja nužno je s obzirom na očekivano povećanje potražnje. |
| --- | --- |

(6)

Stopa zaraze u Ujedinjenoj Kraljevini raste te se, prema navodima nadležnog tijela, očekuje daljnje povećanje potražnje za sredstvima za dezinfekciju ruku. Produljenje djelovanja nužno je s obzirom na očekivano povećanje potražnje.

| (7) | Nadležno tijelo potaknulo je poduzeća kojima su nakon 11. ožujka 2020. odobrena odstupanja za sredstva za dezinfekciju ruku da što prije zatraže redovito odobrenje proizvoda. Međutim, do danas nadležno tijelo nije zaprimilo nove zahtjeve za redovito odobrenje proizvoda. |
| --- | --- |

(7)

Nadležno tijelo potaknulo je poduzeća kojima su nakon 11. ožujka 2020. odobrena odstupanja za sredstva za dezinfekciju ruku da što prije zatraže redovito odobrenje proizvoda. Međutim, do danas nadležno tijelo nije zaprimilo nove zahtjeve za redovito odobrenje proizvoda.

| (8) | S obzirom na to da COVID-19 i dalje predstavlja opasnost za javno zdravlje, činjenicu da se takva opasnost ne može na odgovarajući način ograničiti u Ujedinjenoj Kraljevini te da na tržištu nema dopuštenih dodatnih sredstava za dezinfekciju ruku, primjereno je nadležnom tijelu dopustiti da produlji djelovanje. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na to da COVID-19 i dalje predstavlja opasnost za javno zdravlje, činjenicu da se takva opasnost ne može na odgovarajući način ograničiti u Ujedinjenoj Kraljevini te da na tržištu nema dopuštenih dodatnih sredstava za dezinfekciju ruku, primjereno je nadležnom tijelu dopustiti da produlji djelovanje.

| (9) | Uzimajući u obzir kraj prijelaznog razdoblja iz članka 126. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (Sporazum o povlačenju), ova bi se Odluka trebala primjenjivati do 31. prosinca 2020. Međutim, kad je riječ o Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom pravo Unije nastavlja se primjenjivati i nakon prijelaznog razdoblja, u skladu s člankom 5. stavkom 4. Protokola o Irskoj / Sjevernoj Irskoj uz Sporazum o povlačenju. Budući da je valjanost navedenog djelovanja istekla 23. prosinca 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak. |
| --- | --- |

(9)

Uzimajući u obzir kraj prijelaznog razdoblja iz članka 126. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (Sporazum o povlačenju), ova bi se Odluka trebala primjenjivati do 31. prosinca 2020. Međutim, kad je riječ o Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom pravo Unije nastavlja se primjenjivati i nakon prijelaznog razdoblja, u skladu s člankom 5. stavkom 4. Protokola o Irskoj / Sjevernoj Irskoj uz Sporazum o povlačenju. Budući da je valjanost navedenog djelovanja istekla 23. prosinca 2020., ova bi Odluka trebala imati retroaktivan učinak.

| (10) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Ured Ujedinjene Kraljevine za zdravlje i sigurnost može produljiti djelovanje kako bi se dopustilo stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba biocidnog proizvoda Isopropanol Solution do 31. prosinca 2020.

Međutim, Ujedinjena Kraljevina u vezi sa Sjevernom Irskom može produljiti djelovanje do 27. lipnja 2022.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Uredu Ujedinjene Kraljevine za zdravlje i sigurnost.

Primjenjuje se od 24. prosinca 2020.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. svibnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

---

| 6.5.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 159/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 159/13

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/741

оd 5. svibnja 2021.

o nacionalnim odredbama koje je prijavila Danska o dodavanju nitrita određenim mesnim proizvodima

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 3045)

(Vjerodostojan je samo tekst na danskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. stavak 6.,

budući da:

I.   ČINJENICE I POSTUPAK

ČINJENICE I POSTUPAK

| (1) | Odlukom Komisije (EU) 2018/702 (1) odobrene su nacionalne odredbe Danske o dodavanju kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250) („nitriti”) mesnim proizvodima iz Odluke br. 1044 od 4. rujna 2015. o aditivima u hrani (BEK nr 1044 af 4.9.2015
  , Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevarerministeriet), o kojima je Kraljevina Danska obavijestila Komisiju dopisom od 10. studenoga 2017., u skladu s člankom 114. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Te su nacionalne odredbe odobrene do 8. svibnja 2021. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom Komisije (EU) 2018/702 (1) odobrene su nacionalne odredbe Danske o dodavanju kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250) („nitriti”) mesnim proizvodima iz Odluke br. 1044 od 4. rujna 2015. o aditivima u hrani (BEK nr 1044 af 4.9.2015
  , Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevarerministeriet), o kojima je Kraljevina Danska obavijestila Komisiju dopisom od 10. studenoga 2017., u skladu s člankom 114. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Te su nacionalne odredbe odobrene do 8. svibnja 2021.

1

(BEK nr 1044 af 4.9.2015

Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevarerministeriet)

| (2) | Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđene su razine i drugi uvjeti uporabe nitritâ u mesnim proizvodima. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđene su razine i drugi uvjeti uporabe nitritâ u mesnim proizvodima.

2

| (3) | U skladu s Odlukom Komisije (EU) 2018/702 Danska bi trebala pratiti situaciju i prikupljati podatke o tome može li se primjenom razina propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008 postići potrebna razina zaštite i, ako ne, bi li primjena tih razina dovela do neprihvatljivih rizika za ljudsko zdravlje. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Odlukom Komisije (EU) 2018/702 Danska bi trebala pratiti situaciju i prikupljati podatke o tome može li se primjenom razina propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008 postići potrebna razina zaštite i, ako ne, bi li primjena tih razina dovela do neprihvatljivih rizika za ljudsko zdravlje.

| (4) | Dopisom od 6. studenoga 2020. Danska je obavijestila Komisiju o svojoj namjeri da zadrži nacionalne odredbe o uporabi nitritnih aditiva u mesnim proizvodima koje se razlikuju od onih iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008. Kao popratnu dokumentaciju uz tu obavijest Danska je dostavila informacije koje uključuju podatke o potrošnji i uvozu mesnih proizvoda, izloženosti nitritima, analizi nitritâ u mesnim proizvodima i učestalosti botulizma te ažuriranu procjenu rizika Nacionalnog instituta za hranu Danskog tehničkog sveučilišta DTU. |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 6. studenoga 2020. Danska je obavijestila Komisiju o svojoj namjeri da zadrži nacionalne odredbe o uporabi nitritnih aditiva u mesnim proizvodima koje se razlikuju od onih iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008. Kao popratnu dokumentaciju uz tu obavijest Danska je dostavila informacije koje uključuju podatke o potrošnji i uvozu mesnih proizvoda, izloženosti nitritima, analizi nitritâ u mesnim proizvodima i učestalosti botulizma te ažuriranu procjenu rizika Nacionalnog instituta za hranu Danskog tehničkog sveučilišta DTU.

1.   ZAKONODAVSTVO UNIJE

1.1.   Članak 114. stavci 4. i 6. UFEU-a

Članak 114. stavci 4. i 6. UFEU-a

| (5) | Člankom 114. stavkom 4. UFEU-a određeno je da, „ako nakon što su Europski parlament i Vijeće, Vijeće ili Komisija usvojili neku mjeru za usklađivanje, država članica smatra da treba zadržati nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, ona o tim odredbama i o razlozima njihova zadržavanja obavješćuje Komisiju”. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 114. stavkom 4. UFEU-a određeno je da, „ako nakon što su Europski parlament i Vijeće, Vijeće ili Komisija usvojili neku mjeru za usklađivanje, država članica smatra da treba zadržati nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, ona o tim odredbama i o razlozima njihova zadržavanja obavješćuje Komisiju”.

| (6) | U skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a Komisija u roku od šest mjeseci od obavijesti odobrava ili odbija nacionalne odredbe nakon što provjeri jesu li one sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama te stvaraju li prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a Komisija u roku od šest mjeseci od obavijesti odobrava ili odbija nacionalne odredbe nakon što provjeri jesu li one sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama te stvaraju li prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

1.2.   Uredba (EZ) br. 1333/2008

Uredba (EZ) br. 1333/2008

| (7) | U skladu s općim načelima Uredbe (EZ) br. 1333/2008 odobrenje prehrambenog aditiva ovisi o razumnim tehnološkim potrebama, njegovoj sigurnosti i tome da njegova uporaba ne dovodi potrošača u zabludu. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s općim načelima Uredbe (EZ) br. 1333/2008 odobrenje prehrambenog aditiva ovisi o razumnim tehnološkim potrebama, njegovoj sigurnosti i tome da njegova uporaba ne dovodi potrošača u zabludu.

| (8) | U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđen je popis prehrambenih aditiva Unije odobrenih za uporabu u hrani i uvjeti njihove uporabe. Samo prehrambeni aditivi koji se nalaze na popisu Unije mogu se stavljati na tržište kao takvi i upotrebljavati u hrani u skladu s ondje navedenim uvjetima uporabe. |
| --- | --- |

(8)

U Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 utvrđen je popis prehrambenih aditiva Unije odobrenih za uporabu u hrani i uvjeti njihove uporabe. Samo prehrambeni aditivi koji se nalaze na popisu Unije mogu se stavljati na tržište kao takvi i upotrebljavati u hrani u skladu s ondje navedenim uvjetima uporabe.

| (9) | Nitriti se već desetljećima upotrebljavaju u mesnim proizvodima, među ostalim kako bi se u kombinaciji s drugim čimbenicima osiguralo konzerviranje i mikrobiološka sigurnost mesnih proizvoda, a posebno soljenih mesnih proizvoda, čime se, među ostalim, sprečava množenje bakterije Clostridium botulinum koja uzrokuje po život opasan botulizam. Istodobno se priznaje da prisutnost nitritâ u mesnim proizvodima može izazvati nastanak nitrozamina, za neke od kojih je utvrđeno da su kancerogeni. Zakonodavstvo u tom području mora stoga uspostaviti ravnotežu između rizika od nastanka nitrozaminâ zbog prisutnosti nitritâ u mesnim proizvodima, s jedne strane, i zaštitnog učinka nitritâ od množenja bakterija, a pogotovo onih koje uzrokuju botulizam, s druge strane. |
| --- | --- |

(9)

Nitriti se već desetljećima upotrebljavaju u mesnim proizvodima, među ostalim kako bi se u kombinaciji s drugim čimbenicima osiguralo konzerviranje i mikrobiološka sigurnost mesnih proizvoda, a posebno soljenih mesnih proizvoda, čime se, među ostalim, sprečava množenje bakterije Clostridium botulinum koja uzrokuje po život opasan botulizam. Istodobno se priznaje da prisutnost nitritâ u mesnim proizvodima može izazvati nastanak nitrozamina, za neke od kojih je utvrđeno da su kancerogeni. Zakonodavstvo u tom području mora stoga uspostaviti ravnotežu između rizika od nastanka nitrozaminâ zbog prisutnosti nitritâ u mesnim proizvodima, s jedne strane, i zaštitnog učinka nitritâ od množenja bakterija, a pogotovo onih koje uzrokuju botulizam, s druge strane.

Clostridium botulinum

| (10) | U Uredbi (EZ) br. 1333/2008, u dijelu E Priloga II., u kategoriji hrane 8.3 „Mesni proizvodi” utvrđene su najveće dopuštene količine kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250) koje se smiju dodati tijekom proizvodnje. Najveća dopuštena dodana količina iznosi 150 mg/kg za mesne proizvode općenito i 100 mg/kg za sterilizirane mesne proizvode. Za nekoliko specificiranih soljenih mesnih proizvoda koji se tradicionalno proizvode u određenim državama članicama najveća dopuštena dodana količina iznosi 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(10)

U Uredbi (EZ) br. 1333/2008, u dijelu E Priloga II., u kategoriji hrane 8.3 „Mesni proizvodi” utvrđene su najveće dopuštene količine kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250) koje se smiju dodati tijekom proizvodnje. Najveća dopuštena dodana količina iznosi 150 mg/kg za mesne proizvode općenito i 100 mg/kg za sterilizirane mesne proizvode. Za nekoliko specificiranih soljenih mesnih proizvoda koji se tradicionalno proizvode u određenim državama članicama najveća dopuštena dodana količina iznosi 180 mg/kg.

| (11) | Kao iznimka od općeg pravila, u dijelu E Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008, u kategoriji hrane 8.3.4 „Tradicionalno salamureni mesni proizvodi s posebnim odredbama u pogledu nitrita i nitrata” utvrđene su najveće dopuštene razine ostataka na kraju postupka proizvodnje za određene tradicionalne salamurene mesne proizvode koji se proizvode tradicionalnim načinima proizvodnje. Najveće dopuštene razine ostataka koje se primjenjuju na različite skupine takvih proizvoda iznose 50 mg/kg, 100 mg/kg i 175 mg/kg, odnosno 175 mg/kg za Wiltshire bacon, dry cured bacon i slične proizvode te 100 mg/kg za Wiltshire ham i slične proizvode. |
| --- | --- |

(11)

Kao iznimka od općeg pravila, u dijelu E Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008, u kategoriji hrane 8.3.4 „Tradicionalno salamureni mesni proizvodi s posebnim odredbama u pogledu nitrita i nitrata” utvrđene su najveće dopuštene razine ostataka na kraju postupka proizvodnje za određene tradicionalne salamurene mesne proizvode koji se proizvode tradicionalnim načinima proizvodnje. Najveće dopuštene razine ostataka koje se primjenjuju na različite skupine takvih proizvoda iznose 50 mg/kg, 100 mg/kg i 175 mg/kg, odnosno 175 mg/kg za Wiltshire bacon, dry cured bacon i slične proizvode te 100 mg/kg za Wiltshire ham i slične proizvode.

| (12) | Najveće dopuštene razine ostataka iznimka su od općeg pravila o primjeni najvećih dopuštenih dodanih količina. Te se razine primjenjuju samo na posebne proizvode koji se tradicionalno proizvode u određenim državama članicama i za koje zbog prirode postupka proizvodnje nije moguće kontrolirati ulaznu količinu soli za soljenje koju meso apsorbira. Postupak proizvodnje tih posebnih proizvoda opisan je u Uredbi kako bi se omogućila identifikacija „sličnih proizvoda” i kako bi bilo jasno koji su proizvodi obuhvaćeni raznim najvećim dopuštenim razinama. |
| --- | --- |

(12)

Najveće dopuštene razine ostataka iznimka su od općeg pravila o primjeni najvećih dopuštenih dodanih količina. Te se razine primjenjuju samo na posebne proizvode koji se tradicionalno proizvode u određenim državama članicama i za koje zbog prirode postupka proizvodnje nije moguće kontrolirati ulaznu količinu soli za soljenje koju meso apsorbira. Postupak proizvodnje tih posebnih proizvoda opisan je u Uredbi kako bi se omogućila identifikacija „sličnih proizvoda” i kako bi bilo jasno koji su proizvodi obuhvaćeni raznim najvećim dopuštenim razinama.

| (13) | Najveće dopuštene razine trenutačno utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1333/2008, a prethodno u Direktivi 2006/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), temelje se na mišljenjima Znanstvenog odbora za hranu (dalje u tekstu: „SCF”) iz 1990. (4) i 1995. (5) te mišljenju Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „EFSA”) od 26. studenoga 2003. (6) Najveće dopuštene količine koje se smiju dodati odražavaju raspone navedene u tim znanstvenim mišljenjima. S obzirom na veliku raznolikost (soljenih) mesnih proizvoda i načina proizvodnje u Uniji, zakonodavac Unije smatrao je da nije moguće odrediti prikladnu razinu nitrita za svaki proizvod. |
| --- | --- |

(13)

Najveće dopuštene razine trenutačno utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1333/2008, a prethodno u Direktivi 2006/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), temelje se na mišljenjima Znanstvenog odbora za hranu (dalje u tekstu: „SCF”) iz 1990. (4) i 1995. (5) te mišljenju Europske agencije za sigurnost hrane (dalje u tekstu: „EFSA”) od 26. studenoga 2003. (6) Najveće dopuštene količine koje se smiju dodati odražavaju raspone navedene u tim znanstvenim mišljenjima. S obzirom na veliku raznolikost (soljenih) mesnih proizvoda i načina proizvodnje u Uniji, zakonodavac Unije smatrao je da nije moguće odrediti prikladnu razinu nitrita za svaki proizvod.

3

4

5

6

2.   PRIJAVLJENE NACIONALNE ODREDBE

| (14) | Nacionalne odredbe koje je prijavila Danska 6. studenoga 2020. sadržane su u Odluci br. 1247 od 30. listopada 2018. o aditivima u hrani (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato: 3.9.2020, Miljø- og Fødevarerministeriet). Tom je odlukom izmijenjena Odluka br. 1044 od 4. rujna 2015., koja je prethodno bila prijavljena Komisiji i ocijenjena u kontekstu Odluke (EU) 2018/702. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalne odredbe koje je prijavila Danska 6. studenoga 2020. sadržane su u Odluci br. 1247 od 30. listopada 2018. o aditivima u hrani (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato: 3.9.2020, Miljø- og Fødevarerministeriet). Tom je odlukom izmijenjena Odluka br. 1044 od 4. rujna 2015., koja je prethodno bila prijavljena Komisiji i ocijenjena u kontekstu Odluke (EU) 2018/702.

| (15) | Odlukom br. 1247 određeno je da se nitriti (E 249–250) smiju upotrebljavati u mesnim proizvodima isključivo pod uvjetima navedenima u njezinu Prilogu 3. Skupine prehrambenih proizvoda navedene u tom prilogu odgovaraju kategorijama hrane navedenima u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 o prehrambenim aditivima i zamjenjuju uporabe koje proizlaze iz njega:






  Prehrambeni proizvod | Količina dodanih nitrita (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 8.3.1.
  Toplinski neobrađeni mesni proizvodi | Ukupno 60 mg/kg.
  Međutim, u fermentiranim salamama ukupno 100 mg/kg. |
| 8.3.2.
  Toplinski obrađeni mesni proizvodi | Ukupno 60 mg/kg.
  U potpuno konzerviranim ili polukonzerviranim proizvodima ukupno 150 mg/kg.
  U rullepølse (kobasici od rolanog mesa) ukupno 100 mg/kg.
  U tradicionalnim danskim mesnim okruglicama i jetrenoj pašteti 0 mg/kg. |
| 8.3.4.
  Tradicionalno salamureni mesni proizvodi s posebnim odredbama u pogledu nitritâ i nitratâ | Ukupno 60 mg/kg.
  U slanini vrste Wiltshire i srodnim proizvodima ukupno 150 mg/kg.
  U tradicionalnoj soljenoj šunki (spegeskinke) i srodnim proizvodima 150 mg/kg. |

(15)

Odlukom br. 1247 određeno je da se nitriti (E 249–250) smiju upotrebljavati u mesnim proizvodima isključivo pod uvjetima navedenima u njezinu Prilogu 3. Skupine prehrambenih proizvoda navedene u tom prilogu odgovaraju kategorijama hrane navedenima u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 o prehrambenim aditivima i zamjenjuju uporabe koje proizlaze iz njega:

Prehrambeni proizvod

Količina dodanih nitrita (mg/kg)

8.3.1.

Toplinski neobrađeni mesni proizvodi

Ukupno 60 mg/kg.

Međutim, u fermentiranim salamama ukupno 100 mg/kg.

8.3.2.

Toplinski obrađeni mesni proizvodi

Ukupno 60 mg/kg.

U potpuno konzerviranim ili polukonzerviranim proizvodima ukupno 150 mg/kg.

U rullepølse (kobasici od rolanog mesa) ukupno 100 mg/kg.

U tradicionalnim danskim mesnim okruglicama i jetrenoj pašteti 0 mg/kg.

8.3.4.

Tradicionalno salamureni mesni proizvodi s posebnim odredbama u pogledu nitritâ i nitratâ

Ukupno 60 mg/kg.

U slanini vrste Wiltshire i srodnim proizvodima ukupno 150 mg/kg.

U tradicionalnoj soljenoj šunki (spegeskinke) i srodnim proizvodima 150 mg/kg.

| (16) | Stoga se za mnoge vrste mesnih proizvoda primjenjuje niža najveća dopuštena količina nitritâ (E 249 i E 250) od 60 mg/kg, dok odgovarajuće najveće dopuštene količine iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008 iznose 100 mg/kg ili 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(16)

Stoga se za mnoge vrste mesnih proizvoda primjenjuje niža najveća dopuštena količina nitritâ (E 249 i E 250) od 60 mg/kg, dok odgovarajuće najveće dopuštene količine iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008 iznose 100 mg/kg ili 150 mg/kg.

3.   POSTUPAK

| (17) | Dopisom od 6. studenoga 2020. Danska je obavijestila Komisiju o svojoj namjeri da zadrži nacionalne odredbe o uporabi nitritnih aditiva u mesnim proizvodima koje se razlikuju od onih iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008. |
| --- | --- |

(17)

Dopisom od 6. studenoga 2020. Danska je obavijestila Komisiju o svojoj namjeri da zadrži nacionalne odredbe o uporabi nitritnih aditiva u mesnim proizvodima koje se razlikuju od onih iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008.

| (18) | Komisija je objavila obavijest o prijavi u Službenom listu Europske unije (7) kako bi zainteresirane strane obavijestila o nacionalnim odredbama Danske te o razlozima navedenima u potporu zahtjevu. Dopisom od 13. siječnja 2021. Komisija je ujedno obavijestila druge države članice o obavijesti i dala im priliku da dostave primjedbe na nju u roku od 30 dana. Komisija je u tom roku primila primjedbe Finske, Latvije i Malte.






  — | Finska smatra da je Danska uspjela dokazati koristi svojih nižih razina nitrita u smislu zaštite javnog zdravlja od visokog unosa nitritâ i nitrozaminâ te odgovarajuće zaštite od mogućeg množenja bakterije Clostridium botulinum. Finska upućuje na aktualni rad na reviziji odredbi za nitrite i nitrate, utvrđenih u Uredbi (EZ) br. 1333/2008, kako bi se smanjile njihove trenutačne najveće dopuštene količine i dodali novi zahtjevi u pogledu ostataka u mesnim proizvodima. Finska nema podataka o pritužbama koje bi se odnosile na nacionalna pravila o nitritima koja se primjenjuju u Danskoj, kao što su komplikacije povezane s izvozom. Finska je stoga spremna privremeno prihvatiti nacionalno odstupanje Danske. Međutim, trebalo bi ga preispitati najkasnije nakon reforme zakonodavstva Unije, i to primjenom npr. zajedničke metodologije za praćenje aditiva, koja je još u izradi, |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisija je objavila obavijest o prijavi u Službenom listu Europske unije (7) kako bi zainteresirane strane obavijestila o nacionalnim odredbama Danske te o razlozima navedenima u potporu zahtjevu. Dopisom od 13. siječnja 2021. Komisija je ujedno obavijestila druge države članice o obavijesti i dala im priliku da dostave primjedbe na nju u roku od 30 dana. Komisija je u tom roku primila primjedbe Finske, Latvije i Malte.

Službenom listu Europske unije

7

—

Finska smatra da je Danska uspjela dokazati koristi svojih nižih razina nitrita u smislu zaštite javnog zdravlja od visokog unosa nitritâ i nitrozaminâ te odgovarajuće zaštite od mogućeg množenja bakterije Clostridium botulinum. Finska upućuje na aktualni rad na reviziji odredbi za nitrite i nitrate, utvrđenih u Uredbi (EZ) br. 1333/2008, kako bi se smanjile njihove trenutačne najveće dopuštene količine i dodali novi zahtjevi u pogledu ostataka u mesnim proizvodima. Finska nema podataka o pritužbama koje bi se odnosile na nacionalna pravila o nitritima koja se primjenjuju u Danskoj, kao što su komplikacije povezane s izvozom. Finska je stoga spremna privremeno prihvatiti nacionalno odstupanje Danske. Međutim, trebalo bi ga preispitati najkasnije nakon reforme zakonodavstva Unije, i to primjenom npr. zajedničke metodologije za praćenje aditiva, koja je još u izradi,

Clostridium botulinum

| — | Latvija je spremna podržati zahtjev Danske uzimajući u obzir dostavljene argumente i činjenicu da su nacionalni propisi kojima se uvode stroži zahtjevi za uporabu nitritâ u mesnim proizvodima na snazi već nekoliko godina i da latvijski proizvođači izvoznici na njih nisu imali primjedbi, |
| --- | --- |

—

Latvija je spremna podržati zahtjev Danske uzimajući u obzir dostavljene argumente i činjenicu da su nacionalni propisi kojima se uvode stroži zahtjevi za uporabu nitritâ u mesnim proizvodima na snazi već nekoliko godina i da latvijski proizvođači izvoznici na njih nisu imali primjedbi,

| — | Malta nema primjedbi sa stajališta zdravlja ili procjene rizika u pogledu nižih razina nitrita koje je utvrdila Danska. |
| --- | --- |

—

Malta nema primjedbi sa stajališta zdravlja ili procjene rizika u pogledu nižih razina nitrita koje je utvrdila Danska.

4.   PONOVNA PROCJENA NITRITÂ

| (19) | Uredbom Komisije (EU) br. 257/2010 (8) od EFSA-e je zatraženo da ponovno procijeni sigurnost kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250) kao prehrambenih aditiva. U okviru te ponovne procjene EFSA je ispitala prethodna mišljenja SCF-a i EFSA-e, izvornu dokumentaciju, podatke koje su dostavili zainteresirani poslovni subjekti i druge zainteresirane strane te podatke koje su na raspolaganje stavile Komisija i države članice te je utvrdila svu relevantnu literaturu koja je objavljena od zadnje procjene svakog prehrambenog aditiva. |
| --- | --- |

(19)

Uredbom Komisije (EU) br. 257/2010 (8) od EFSA-e je zatraženo da ponovno procijeni sigurnost kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250) kao prehrambenih aditiva. U okviru te ponovne procjene EFSA je ispitala prethodna mišljenja SCF-a i EFSA-e, izvornu dokumentaciju, podatke koje su dostavili zainteresirani poslovni subjekti i druge zainteresirane strane te podatke koje su na raspolaganje stavile Komisija i države članice te je utvrdila svu relevantnu literaturu koja je objavljena od zadnje procjene svakog prehrambenog aditiva.

8

| (20) | Podaci koje je Danska dostavila u prilog svojoj prethodnoj obavijesti (9) o potrošnji mesnih proizvoda, izloženosti nitritima, učestalosti botulizma i stvaranju nitrozaminâ u prerađenim mesnim proizvodima dostavljeni su EFSA-i sa zahtjevom da ih uzme u obzir u okviru ponovne procjene sigurnosti. |
| --- | --- |

(20)

Podaci koje je Danska dostavila u prilog svojoj prethodnoj obavijesti (9) o potrošnji mesnih proizvoda, izloženosti nitritima, učestalosti botulizma i stvaranju nitrozaminâ u prerađenim mesnim proizvodima dostavljeni su EFSA-i sa zahtjevom da ih uzme u obzir u okviru ponovne procjene sigurnosti.

9

| (21) | EFSA je 15. lipnja 2017. izdala znanstveno mišljenje o ponovnoj procjeni kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250) (10). EFSA je utvrdila prihvatljivi dnevni unos (PDU) nitritnog iona od 0,07 mg/kg tjelesne mase po danu te je procijenila da izloženost nitritima kod opće populacije kao posljedica njihove uporabe kao prehrambenih aditiva ne premašuje navedeni PDU, osim blagog premašenja kod djece u najvišem percentilu. Ako bi se skupno razmatrali svi izvori izloženosti nitritima u prehrani (prehrambeni aditivi, prirodna prisutnost i kontaminacija), PDU bi se premašio za dojenčad, malu i ostalu djecu pri prosječnoj izloženosti te za sve dobne skupine pri najvišoj izloženosti. Udio nitrita koji se upotrebljavaju kao prehrambeni aditivi iznosio je otprilike 17 % (raspon od 1,5 do 36,0 %) ukupne izloženosti. |
| --- | --- |

(21)

EFSA je 15. lipnja 2017. izdala znanstveno mišljenje o ponovnoj procjeni kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250) (10). EFSA je utvrdila prihvatljivi dnevni unos (PDU) nitritnog iona od 0,07 mg/kg tjelesne mase po danu te je procijenila da izloženost nitritima kod opće populacije kao posljedica njihove uporabe kao prehrambenih aditiva ne premašuje navedeni PDU, osim blagog premašenja kod djece u najvišem percentilu. Ako bi se skupno razmatrali svi izvori izloženosti nitritima u prehrani (prehrambeni aditivi, prirodna prisutnost i kontaminacija), PDU bi se premašio za dojenčad, malu i ostalu djecu pri prosječnoj izloženosti te za sve dobne skupine pri najvišoj izloženosti. Udio nitrita koji se upotrebljavaju kao prehrambeni aditivi iznosio je otprilike 17 % (raspon od 1,5 do 36,0 %) ukupne izloženosti.

10

| (22) | Nadalje, EFSA je zaključila da izloženost endogenim nitrozaminima ne predstavlja visok rizik. U pogledu izloženosti egzogenim nitrozaminima i na temelju rezultata sustavne revizije provedene u cilju procjene odnosa između nitrita dodanog mesnim proizvodima i stvaranja nekih hlapljivih nitrozamina s najvišom razinom toksikološkog rizika, EFSA je zaključila da nije moguće jasno razlučiti N-nitrozo spojeve proizvedene od nitrita dodanog u skladu sa zakonskim ograničenjima od N-nitrozo spojeva proizvedenih već na razini prehrambene matrice bez dodavanja nitrita. Stoga je EFSA uzela u obzir ukupnu izloženost iako takva izloženost ne proizlazi samo iz uporabe nitrita kao prehrambenog aditiva. EFSA je smatrala da postoji određen rizik u pogledu ukupne izloženosti egzogenim nitrozaminima na visokoj razini za sve dobne skupine osim za starije osobe. |
| --- | --- |

(22)

Nadalje, EFSA je zaključila da izloženost endogenim nitrozaminima ne predstavlja visok rizik. U pogledu izloženosti egzogenim nitrozaminima i na temelju rezultata sustavne revizije provedene u cilju procjene odnosa između nitrita dodanog mesnim proizvodima i stvaranja nekih hlapljivih nitrozamina s najvišom razinom toksikološkog rizika, EFSA je zaključila da nije moguće jasno razlučiti N-nitrozo spojeve proizvedene od nitrita dodanog u skladu sa zakonskim ograničenjima od N-nitrozo spojeva proizvedenih već na razini prehrambene matrice bez dodavanja nitrita. Stoga je EFSA uzela u obzir ukupnu izloženost iako takva izloženost ne proizlazi samo iz uporabe nitrita kao prehrambenog aditiva. EFSA je smatrala da postoji određen rizik u pogledu ukupne izloženosti egzogenim nitrozaminima na visokoj razini za sve dobne skupine osim za starije osobe.

| (23) | Konačno, EFSA je potvrdila dokaze o povezanosti preformiranog N-nitrozodimetilamina i raka debelog crijeva, kao i neke dokaze o povezanosti između nitrita u prehrani i raka želuca te kombinacije nitrita i nitrata iz prerađenog mesa i raka debelog crijeva. |
| --- | --- |

(23)

Konačno, EFSA je potvrdila dokaze o povezanosti preformiranog N-nitrozodimetilamina i raka debelog crijeva, kao i neke dokaze o povezanosti između nitrita u prehrani i raka želuca te kombinacije nitrita i nitrata iz prerađenog mesa i raka debelog crijeva.

N

5.   PRAĆENJE KOJE PROVODI KOMISIJA

| (24) | Komisija je 2014. dovršila preliminarnu studiju o praćenju provedbe propisa Unije o nitritima u državama članicama. Studija se temeljila na odgovorima na upitnik koji je dostavljen svim državama članicama. Pokazalo se da je uobičajena količina nitrita dodanih nesteriliziranim mesnim proizvodima, uz pojedine iznimke, niža od najveće dopuštene razine u Uniji, no viša od danskih razina. Komisija je u izvješću zaključila da je potrebno dodatno istražiti mogućnost revizije trenutačnih najvećih dopuštenih količina nitrita. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je 2014. dovršila preliminarnu studiju o praćenju provedbe propisa Unije o nitritima u državama članicama. Studija se temeljila na odgovorima na upitnik koji je dostavljen svim državama članicama. Pokazalo se da je uobičajena količina nitrita dodanih nesteriliziranim mesnim proizvodima, uz pojedine iznimke, niža od najveće dopuštene razine u Uniji, no viša od danskih razina. Komisija je u izvješću zaključila da je potrebno dodatno istražiti mogućnost revizije trenutačnih najvećih dopuštenih količina nitrita.

| (25) | Komisija je stoga pokrenula ad hoc studiju povezanu s uporabom nitritâ u toj industriji u različitim kategorijama mesnih proizvoda. U studiji dovršenoj 2016. zaključeno je i da postoji mogućnost revizije trenutačnih najvećih dopuštenih količina nitrita odobrenih u okviru zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je stoga pokrenula ad hoc studiju povezanu s uporabom nitritâ u toj industriji u različitim kategorijama mesnih proizvoda. U studiji dovršenoj 2016. zaključeno je i da postoji mogućnost revizije trenutačnih najvećih dopuštenih količina nitrita odobrenih u okviru zakonodavstva Unije.

ad hoc

| (26) | Komisija će zaključke preliminarne studije s državama članicama, ad hoc studiju povezanu s uporabom nitritâ u industriji, ponovnu procjenu EFSA-e te podatke koje je dostavila Danska uzeti u obzir u kontekstu moguće revizije najvećih dopuštenih količina nitritâ u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008. Trenutačno se s državama članicama raspravlja o toj reviziji najvećih dopuštenih količina nitritâ. |
| --- | --- |

(26)

Komisija će zaključke preliminarne studije s državama članicama, ad hoc studiju povezanu s uporabom nitritâ u industriji, ponovnu procjenu EFSA-e te podatke koje je dostavila Danska uzeti u obzir u kontekstu moguće revizije najvećih dopuštenih količina nitritâ u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008. Trenutačno se s državama članicama raspravlja o toj reviziji najvećih dopuštenih količina nitritâ.

ad hoc

II.   PROCJENA

PROCJENA

1.   DOPUŠTENOST

| (27) | U skladu s člankom 114. stavcima 4. i 6. UFEU-a država članica može, nakon usvajanja mjere za usklađivanje, zadržati svoje strože nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, ako o tim nacionalnim odredbama obavijesti Komisiju i Komisija odobri te mjere. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 114. stavcima 4. i 6. UFEU-a država članica može, nakon usvajanja mjere za usklađivanje, zadržati svoje strože nacionalne odredbe na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a ili u vezi sa zaštitom okoliša ili radnom okolinom, ako o tim nacionalnim odredbama obavijesti Komisiju i Komisija odobri te mjere.

| (28) | Obavijest Danske odnosi se na nacionalne odredbe koje odstupaju od onih iz Priloga II. dijela E Uredbe (EZ) br. 1333/2008 u pogledu kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250). Sadašnje odredbe Danske u biti su već postojale u trenutku u kojem su odredbe Unije izvorno utvrđene u Direktivi 2006/52/EZ. |
| --- | --- |

(28)

Obavijest Danske odnosi se na nacionalne odredbe koje odstupaju od onih iz Priloga II. dijela E Uredbe (EZ) br. 1333/2008 u pogledu kalijeva nitrita (E 249) i natrijeva nitrita (E 250). Sadašnje odredbe Danske u biti su već postojale u trenutku u kojem su odredbe Unije izvorno utvrđene u Direktivi 2006/52/EZ.

| (29) | Odlukom Danske br. 1247 dopušta se dodavanje nitritâ mesnim proizvodima samo ako se ne premaše utvrđene dodane količine. Ovisno o proizvodima o kojima je riječ, te najveće dopuštene količine iznose 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg ili 150 mg/kg, što je za određene proizvode niže od količina propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008. Nadalje, za razliku od Uredbe (EZ) br. 1333/2008 u odredbama Danske nema iznimki od načela utvrđivanja najvećih dopuštenih dodanih količina za nitrite, čime se ne dopušta stavljanje na tržište određenih mesnih proizvoda iz drugih država članica proizvedenih tradicionalnim načinima proizvodnje. |
| --- | --- |

(29)

Odlukom Danske br. 1247 dopušta se dodavanje nitritâ mesnim proizvodima samo ako se ne premaše utvrđene dodane količine. Ovisno o proizvodima o kojima je riječ, te najveće dopuštene količine iznose 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg ili 150 mg/kg, što je za određene proizvode niže od količina propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008. Nadalje, za razliku od Uredbe (EZ) br. 1333/2008 u odredbama Danske nema iznimki od načela utvrđivanja najvećih dopuštenih dodanih količina za nitrite, čime se ne dopušta stavljanje na tržište određenih mesnih proizvoda iz drugih država članica proizvedenih tradicionalnim načinima proizvodnje.

| (30) | Odredbe Danske stoga su strože od odredbi iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008 utoliko što se njima utvrđuju niže najveće dopuštene dodane količine za nekoliko vrsta proizvoda (u mnogim slučajevima 60 mg/kg) i što se na temelju najvećih dopuštenih razina ostataka ne dopušta stavljanje na tržište određenih tradicionalnih mesnih proizvoda. |
| --- | --- |

(30)

Odredbe Danske stoga su strože od odredbi iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008 utoliko što se njima utvrđuju niže najveće dopuštene dodane količine za nekoliko vrsta proizvoda (u mnogim slučajevima 60 mg/kg) i što se na temelju najvećih dopuštenih razina ostataka ne dopušta stavljanje na tržište određenih tradicionalnih mesnih proizvoda.

| (31) | U skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a obavijest je dopunjena opisom osnove za jednu ili više važnih potreba iz članka 36. UFEU-a, u ovom slučaju zaštite zdravlja i života ljudi. U memorandumu danskog Ministarstva okoliša i hrane od 3. travnja 2020. i ažuriranoj procjeni rizika Nacionalnog instituta za hranu DTU-a dostupni su dodatni podaci o potrošnji i uvozu mesnih proizvoda, izloženosti nitritima, analizi nitritâ u mesnim proizvodima na danskom tržištu, učestalosti botulizma i stvaranju nitrozaminâ u prerađenim mesnim proizvodima. |
| --- | --- |

(31)

U skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a obavijest je dopunjena opisom osnove za jednu ili više važnih potreba iz članka 36. UFEU-a, u ovom slučaju zaštite zdravlja i života ljudi. U memorandumu danskog Ministarstva okoliša i hrane od 3. travnja 2020. i ažuriranoj procjeni rizika Nacionalnog instituta za hranu DTU-a dostupni su dodatni podaci o potrošnji i uvozu mesnih proizvoda, izloženosti nitritima, analizi nitritâ u mesnim proizvodima na danskom tržištu, učestalosti botulizma i stvaranju nitrozaminâ u prerađenim mesnim proizvodima.

| (32) | U svjetlu svega navedenog Komisija smatra da je prijava koju je dostavila Danska kako bi dobila odobrenje za zadržavanje svojih nacionalnih odredbi o uporabi nitritâ u mesnim proizvodima dopuštena u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a. |
| --- | --- |

(32)

U svjetlu svega navedenog Komisija smatra da je prijava koju je dostavila Danska kako bi dobila odobrenje za zadržavanje svojih nacionalnih odredbi o uporabi nitritâ u mesnim proizvodima dopuštena u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a.

2.   PROCJENA KORISTI

| (33) | U skladu s člankom 114. stavcima 4. i 6. prvim podstavkom UFEU-a Komisija se mora uvjeriti da su svi uvjeti kojima se državi članici omogućuje zadržavanje njezinih nacionalnih odredbi kojima se odstupa od Unijine mjere usklađivanja iz tog članka ispunjeni. |
| --- | --- |

(33)

U skladu s člankom 114. stavcima 4. i 6. prvim podstavkom UFEU-a Komisija se mora uvjeriti da su svi uvjeti kojima se državi članici omogućuje zadržavanje njezinih nacionalnih odredbi kojima se odstupa od Unijine mjere usklađivanja iz tog članka ispunjeni.

| (34) | Komisija posebno mora procijeniti jesu li nacionalne odredbe opravdane važnim potrebama navedenim u članku 36. UFEU-a ili su u vezi sa zaštitom okoliša ili radne okoline i da one ne premašuju ono što je potrebno kako bi se postigao namjeravani zakoniti cilj. Osim toga, kada Komisija smatra da nacionalne odredbe ispunjuju navedene uvjete, ona mora provjeriti, u skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a jesu li one sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama te stvaraju li prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(34)

Komisija posebno mora procijeniti jesu li nacionalne odredbe opravdane važnim potrebama navedenim u članku 36. UFEU-a ili su u vezi sa zaštitom okoliša ili radne okoline i da one ne premašuju ono što je potrebno kako bi se postigao namjeravani zakoniti cilj. Osim toga, kada Komisija smatra da nacionalne odredbe ispunjuju navedene uvjete, ona mora provjeriti, u skladu s člankom 114. stavkom 6. UFEU-a jesu li one sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama te stvaraju li prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

| (35) | Potrebno je napomenuti da Komisija, u svjetlu vremenskog okvira utvrđenog člankom 114. stavkom 6. UFEU-a, prilikom ispitivanja opravdanosti nacionalnih mjera o kojima je obaviještena u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a, mora kao temelj uzeti obrazloženja koja je navela država članica koja je poslala obavijest. Teret dokazivanja snosi država članica koja podnosi zahtjev i koja želi zadržati svoje nacionalne mjere. |
| --- | --- |

(35)

Potrebno je napomenuti da Komisija, u svjetlu vremenskog okvira utvrđenog člankom 114. stavkom 6. UFEU-a, prilikom ispitivanja opravdanosti nacionalnih mjera o kojima je obaviještena u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a, mora kao temelj uzeti obrazloženja koja je navela država članica koja je poslala obavijest. Teret dokazivanja snosi država članica koja podnosi zahtjev i koja želi zadržati svoje nacionalne mjere.

| (36) | Međutim kada Komisija raspolaže informacijama s obzirom na koje je možda potrebno revidirati Unijinu mjeru usklađivanja od koje prijavljene nacionalne odredbe odudaraju, ona može te informacije uzeti u obzir pri procjeni prijavljenih nacionalnih odredbi. |
| --- | --- |

(36)

Međutim kada Komisija raspolaže informacijama s obzirom na koje je možda potrebno revidirati Unijinu mjeru usklađivanja od koje prijavljene nacionalne odredbe odudaraju, ona može te informacije uzeti u obzir pri procjeni prijavljenih nacionalnih odredbi.

2.1.   Stajalište Danske

Stajalište Danske

| (37) | Danska tvrdi da se njezinim nacionalnim odredbama osigurava viša razina zaštite zdravlja i života ljudi jer su u njima utvrđene niže najveće dopuštene dodane količine nitritâ od onih propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008 i ne dopušta se stavljanje na tržište tradicionalnih mesnih proizvoda za koje se ne mogu ustanoviti ulazne količine. Danska naglašava da su odredbe njezina zakonodavstva bile u potpunosti usklađene s mišljenjem SCF-a iz 1990. i 1995. i smatra te odredbe opravdanima i s obzirom na mišljenje EFSA-e od 26. studenoga 2003. i dansku procjenu najnovijeg mišljenja EFSA-e od 15. lipnja 2017. |
| --- | --- |

(37)

Danska tvrdi da se njezinim nacionalnim odredbama osigurava viša razina zaštite zdravlja i života ljudi jer su u njima utvrđene niže najveće dopuštene dodane količine nitritâ od onih propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008 i ne dopušta se stavljanje na tržište tradicionalnih mesnih proizvoda za koje se ne mogu ustanoviti ulazne količine. Danska naglašava da su odredbe njezina zakonodavstva bile u potpunosti usklađene s mišljenjem SCF-a iz 1990. i 1995. i smatra te odredbe opravdanima i s obzirom na mišljenje EFSA-e od 26. studenoga 2003. i dansku procjenu najnovijeg mišljenja EFSA-e od 15. lipnja 2017.

| (38) | Prema mišljenju Danske, ukupne znanstvene procjene pokazuju da bi: (a) uporabu nitrita i nitrata trebalo što više smanjiti uporabom diferenciranih količina u skladu s tehničkim potrebama povezanima s različitim vrstama hrane, (b) uporabu nitrita i nitrata trebalo regulirati u skladu s količinama koje se dodaju, a ne u skladu s količinama ostataka i (c) potrebno konzerviranje trebalo postići uporabom količina koje preporučuje EFSA (2003.). U tom pogledu Danska smatra da njezine nacionalne odredbe sustavno poštuju te preporuke, dok to Uredba (EZ) br. 1333/2008 ne čini u pogledu nitritâ. |
| --- | --- |

(38)

Prema mišljenju Danske, ukupne znanstvene procjene pokazuju da bi: (a) uporabu nitrita i nitrata trebalo što više smanjiti uporabom diferenciranih količina u skladu s tehničkim potrebama povezanima s različitim vrstama hrane, (b) uporabu nitrita i nitrata trebalo regulirati u skladu s količinama koje se dodaju, a ne u skladu s količinama ostataka i (c) potrebno konzerviranje trebalo postići uporabom količina koje preporučuje EFSA (2003.). U tom pogledu Danska smatra da njezine nacionalne odredbe sustavno poštuju te preporuke, dok to Uredba (EZ) br. 1333/2008 ne čini u pogledu nitritâ.

| (39) | Danska smatra da se zabrinutost u pogledu uporabe količina nitrita dopuštenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 posebno odnosi na povećan rizik od stvaranja nitrozaminâ. Suprotno najnovijem mišljenju EFSA-e, Danska smatra da stvaranje i hlapljivih i nehlapljivih nitrozamina ovisi o količini dodanih nitrita, dok EFSA smatra da ta veza postoji samo kod nehlapljivih nitrozamina. Znanstveno je dokazano da su mnogi hlapljivi nitrozamini kancerogeni i genotoksični, dok novije epidemiološke studije upućuju na vezu između potrošnje mesnih proizvoda i razvoja različitih oblika raka. Danska smatra da to ide u prilog ograničenjima uporabe nitritâ kao aditiva. Danska ističe i da, iako rezultati najnovije procjene unosa za dansko stanovništvo pokazuju da je unos nitrita iz prerađenog mesa znatno niži od PDU-a, ukupni unos hranom prema mišljenju EFSA-e premašuje PDU za znatan dio danskog stanovništva. Danska tvrdi da je to ujedno argument za zadržavanje restriktivne uporabe nitrita kao prehrambenog aditiva. |
| --- | --- |

(39)

Danska smatra da se zabrinutost u pogledu uporabe količina nitrita dopuštenih u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 posebno odnosi na povećan rizik od stvaranja nitrozaminâ. Suprotno najnovijem mišljenju EFSA-e, Danska smatra da stvaranje i hlapljivih i nehlapljivih nitrozamina ovisi o količini dodanih nitrita, dok EFSA smatra da ta veza postoji samo kod nehlapljivih nitrozamina. Znanstveno je dokazano da su mnogi hlapljivi nitrozamini kancerogeni i genotoksični, dok novije epidemiološke studije upućuju na vezu između potrošnje mesnih proizvoda i razvoja različitih oblika raka. Danska smatra da to ide u prilog ograničenjima uporabe nitritâ kao aditiva. Danska ističe i da, iako rezultati najnovije procjene unosa za dansko stanovništvo pokazuju da je unos nitrita iz prerađenog mesa znatno niži od PDU-a, ukupni unos hranom prema mišljenju EFSA-e premašuje PDU za znatan dio danskog stanovništva. Danska tvrdi da je to ujedno argument za zadržavanje restriktivne uporabe nitrita kao prehrambenog aditiva.

| (40) | Danska ujedno naglašava da njezine nacionalne odredbe postoje već mnogo godina i da nikada nije bilo problema s konzerviranjem predmetnih proizvoda. Nadalje, Danska ima relativno nisku stopu botulizma u usporedbi s drugim državama članicama Unije, a od 1980. nije zabilježen ni jedan slučaj uzrokovan potrošnjom mesnih proizvoda. Danska napominje da u Danskoj od 2006. nije zabilježen ni jedan slučaj botulizma. Stoga se još uvijek smatra da odredbe Danske o uporabi nitritâ u mesnim proizvodima pružaju sveobuhvatnu zaštitu od otrovanja hranom. |
| --- | --- |

(40)

Danska ujedno naglašava da njezine nacionalne odredbe postoje već mnogo godina i da nikada nije bilo problema s konzerviranjem predmetnih proizvoda. Nadalje, Danska ima relativno nisku stopu botulizma u usporedbi s drugim državama članicama Unije, a od 1980. nije zabilježen ni jedan slučaj uzrokovan potrošnjom mesnih proizvoda. Danska napominje da u Danskoj od 2006. nije zabilježen ni jedan slučaj botulizma. Stoga se još uvijek smatra da odredbe Danske o uporabi nitritâ u mesnim proizvodima pružaju sveobuhvatnu zaštitu od otrovanja hranom.

| (41) | U memorandumu danskog Ministarstva okoliša i hrane od 3. travnja 2020. izneseni su dodatni podaci o potrošnji i uvozu mesnih proizvoda, izloženosti nitritima te analizi nitritâ u mesnim proizvodima na danskom tržištu. |
| --- | --- |

(41)

U memorandumu danskog Ministarstva okoliša i hrane od 3. travnja 2020. izneseni su dodatni podaci o potrošnji i uvozu mesnih proizvoda, izloženosti nitritima te analizi nitritâ u mesnim proizvodima na danskom tržištu.

| (42) | Danska tijela tvrde da najnoviji podaci iz tog memoranduma pokazuju da se obrasci potrošnje nisu bitno promijenili. Potrošnja mesnih proizvoda ne raste, nego ostaje stabilna. Kad je riječ o mesnim proizvodima kojima se smije dodati nitrit, najveći dio potrošnje odnosi se na proizvode koji su obuhvaćeni donjom graničnom vrijednosti od 60 mg/kg. |
| --- | --- |

(42)

Danska tijela tvrde da najnoviji podaci iz tog memoranduma pokazuju da se obrasci potrošnje nisu bitno promijenili. Potrošnja mesnih proizvoda ne raste, nego ostaje stabilna. Kad je riječ o mesnim proizvodima kojima se smije dodati nitrit, najveći dio potrošnje odnosi se na proizvode koji su obuhvaćeni donjom graničnom vrijednosti od 60 mg/kg.

| (43) | Kad je riječ o trgovini, Danska zaključuje da zadržavanje posebnih propisa nije negativno utjecalo na uvoz odabranih proizvoda iz drugih država članica, što je vidljivo iz podatka da se ukupni uvoz u razdoblju 2017.–2019. povećao za otprilike 4 %. Na temelju analize nitrita u mesnim proizvodima Danska ističe da se općenito poštuju postojeće strože danske granične vrijednosti, uključujući uporabu nitrita u salamurenim mesnim proizvodima u maloprodaji čije je praćenje Komisija propisala u Odluci (EU) 2018/702. |
| --- | --- |

(43)

Kad je riječ o trgovini, Danska zaključuje da zadržavanje posebnih propisa nije negativno utjecalo na uvoz odabranih proizvoda iz drugih država članica, što je vidljivo iz podatka da se ukupni uvoz u razdoblju 2017.–2019. povećao za otprilike 4 %. Na temelju analize nitrita u mesnim proizvodima Danska ističe da se općenito poštuju postojeće strože danske granične vrijednosti, uključujući uporabu nitrita u salamurenim mesnim proizvodima u maloprodaji čije je praćenje Komisija propisala u Odluci (EU) 2018/702.

| (44) | Stoga Danska smatra legitimnim zadržati nacionalne propise za uporabu nitritâ u mesnim proizvodima, koji su restriktivniji od zahtjeva iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008. Prema mišljenju Danske, praćenje provedeno u skladu s Odlukom (EU) 2018/702 pokazuje da pitanja zaštite javnog zdravlja koja su prethodno uzeta u obzir i dalje vrijede. Naposljetku, Danska navodi da dostupni podaci pokazuju da odredbe Danske nisu prepreka trgovini predmetnim proizvodima. |
| --- | --- |

(44)

Stoga Danska smatra legitimnim zadržati nacionalne propise za uporabu nitritâ u mesnim proizvodima, koji su restriktivniji od zahtjeva iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008. Prema mišljenju Danske, praćenje provedeno u skladu s Odlukom (EU) 2018/702 pokazuje da pitanja zaštite javnog zdravlja koja su prethodno uzeta u obzir i dalje vrijede. Naposljetku, Danska navodi da dostupni podaci pokazuju da odredbe Danske nisu prepreka trgovini predmetnim proizvodima.

2.2.   Ocjena stajališta Danske

Ocjena stajališta Danske

2.2.1.   Opravdanost na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a

Opravdanost na osnovi važnih potreba iz članka 36. UFEU-a

| (45) | Nacionalnim odredbama Danske nastoji se postići viša razina zaštite zdravlja i života ljudi u pogledu izloženosti nitritima i mogućeg stvaranja nitrozaminâ u mesnim proizvodima, i to određivanjem niže najveće dopuštene dodane količine nitrita za određene mesne proizvode u usporedbi s najvećim dopuštenim razinama propisanima Uredbom (EZ) br. 1333/2008 i nedopuštanjem stavljanja na tržište proizvoda za koje je moguće utvrditi samo najveće dopuštene razine ostataka. |
| --- | --- |

(45)

Nacionalnim odredbama Danske nastoji se postići viša razina zaštite zdravlja i života ljudi u pogledu izloženosti nitritima i mogućeg stvaranja nitrozaminâ u mesnim proizvodima, i to određivanjem niže najveće dopuštene dodane količine nitrita za određene mesne proizvode u usporedbi s najvećim dopuštenim razinama propisanima Uredbom (EZ) br. 1333/2008 i nedopuštanjem stavljanja na tržište proizvoda za koje je moguće utvrditi samo najveće dopuštene razine ostataka.

| (46) | Kada se procjenjuje jesu li nacionalne odredbe Danske doista odgovarajuće i neophodne za postizanje tog cilja, potrebno je uzeti u obzir niz čimbenika. Posebice je potrebno da dva zdravstvena rizika, s jedne strane prisutnost nitrozaminâ u mesnim proizvodima, a s druge strane mikrobiološka sigurnost mesnih proizvoda, budu u ravnoteži. Posljednji aspekt nije samo pitanje obične tehnološke potrebe već i vrlo važno zdravstveno pitanje. Iako se priznaje da je razine nitritâ u mesnim proizvodima potrebno ograničiti, niže razine nitrita u mesu neće automatski dovesti do veće zaštite ljudskog zdravlja. Najprikladnija razina nitrita ovisi o nizu čimbenika priznatih u relevantnim mišljenjima SCF-a i EFSA-e, tj. o dodatku soli, vlazi, pH-u, roku valjanosti proizvoda, higijeni, kontroli temperature itd. |
| --- | --- |

(46)

Kada se procjenjuje jesu li nacionalne odredbe Danske doista odgovarajuće i neophodne za postizanje tog cilja, potrebno je uzeti u obzir niz čimbenika. Posebice je potrebno da dva zdravstvena rizika, s jedne strane prisutnost nitrozaminâ u mesnim proizvodima, a s druge strane mikrobiološka sigurnost mesnih proizvoda, budu u ravnoteži. Posljednji aspekt nije samo pitanje obične tehnološke potrebe već i vrlo važno zdravstveno pitanje. Iako se priznaje da je razine nitritâ u mesnim proizvodima potrebno ograničiti, niže razine nitrita u mesu neće automatski dovesti do veće zaštite ljudskog zdravlja. Najprikladnija razina nitrita ovisi o nizu čimbenika priznatih u relevantnim mišljenjima SCF-a i EFSA-e, tj. o dodatku soli, vlazi, pH-u, roku valjanosti proizvoda, higijeni, kontroli temperature itd.

| (47) | Komisija mora procijeniti konkretne odluke danskog regulatora i iskustvo stečeno na temelju tih propisa, koji su na snazi već dulje vrijeme. Na temelju podataka o učestalosti trovanja hranom, a posebice botulizma, Danska je pokazala da je zahvaljujući svojim nacionalnim odredbama dosad polučila zadovoljavajuće rezultate. Načelno, ti podaci pokazuju da su najveće dopuštene razine navedene u danskom zakonodavstvu izgleda bile dovoljne da osiguraju mikrobiološku sigurnost mesnih proizvoda koji se trenutačno proizvode u Danskoj i načina proizvodnje koji se trenutačno upotrebljavaju u Danskoj. |
| --- | --- |

(47)

Komisija mora procijeniti konkretne odluke danskog regulatora i iskustvo stečeno na temelju tih propisa, koji su na snazi već dulje vrijeme. Na temelju podataka o učestalosti trovanja hranom, a posebice botulizma, Danska je pokazala da je zahvaljujući svojim nacionalnim odredbama dosad polučila zadovoljavajuće rezultate. Načelno, ti podaci pokazuju da su najveće dopuštene razine navedene u danskom zakonodavstvu izgleda bile dovoljne da osiguraju mikrobiološku sigurnost mesnih proizvoda koji se trenutačno proizvode u Danskoj i načina proizvodnje koji se trenutačno upotrebljavaju u Danskoj.

| (48) | Komisija napominje da se nacionalne odredbe Danske, koje su usklađene s relevantnim znanstvenim mišljenjima znanstvenih tijela Unije, temelje na reguliranju najvećih dopuštenih količina i da se njima poštuju rasponi dodanih količina nitrita navedeni u tim mišljenjima, tj. 50–150 mg/kg. Istodobno, Danska je ustanovila specifičnije najveće dopuštene dodane količine za posebne skupine mesnih proizvoda nego što je to slučaj u Uredbi, s obzirom na vrste mesnih proizvoda i načine proizvodnje uobičajene u Danskoj. |
| --- | --- |

(48)

Komisija napominje da se nacionalne odredbe Danske, koje su usklađene s relevantnim znanstvenim mišljenjima znanstvenih tijela Unije, temelje na reguliranju najvećih dopuštenih količina i da se njima poštuju rasponi dodanih količina nitrita navedeni u tim mišljenjima, tj. 50–150 mg/kg. Istodobno, Danska je ustanovila specifičnije najveće dopuštene dodane količine za posebne skupine mesnih proizvoda nego što je to slučaj u Uredbi, s obzirom na vrste mesnih proizvoda i načine proizvodnje uobičajene u Danskoj.

| (49) | Osim toga, potrebno je uzeti u obzir da, u skladu s informacijama koje je Danska dostavila, većinu mesnih proizvoda koje dansko stanovništvo troši čine mesni proizvodi za koje gornja granica trenutačno iznosi 60 mg/kg i trebalo bi je zamijeniti gornjom granicom od 100 ili 150 mg/kg. Iako danski proizvođači kao ni proizvođači u drugim državama članicama ne bi bili obvezni podići razine nitritâ koje trenutačno dodaju svojim proizvodima do najvećih dopuštenih razina iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008, povećanje stvarne izloženosti danskog stanovništva nitritima ne može se isključiti. |
| --- | --- |

(49)

Osim toga, potrebno je uzeti u obzir da, u skladu s informacijama koje je Danska dostavila, većinu mesnih proizvoda koje dansko stanovništvo troši čine mesni proizvodi za koje gornja granica trenutačno iznosi 60 mg/kg i trebalo bi je zamijeniti gornjom granicom od 100 ili 150 mg/kg. Iako danski proizvođači kao ni proizvođači u drugim državama članicama ne bi bili obvezni podići razine nitritâ koje trenutačno dodaju svojim proizvodima do najvećih dopuštenih razina iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008, povećanje stvarne izloženosti danskog stanovništva nitritima ne može se isključiti.

| (50) | Na temelju informacija koje su trenutačno dostupne Komisija smatra da se zahtjev za zadržavanje mjera o kojima je dostavljena obavijest može privremeno prihvatiti radi zaštite javnog zdravlja u Danskoj. |
| --- | --- |

(50)

Na temelju informacija koje su trenutačno dostupne Komisija smatra da se zahtjev za zadržavanje mjera o kojima je dostavljena obavijest može privremeno prihvatiti radi zaštite javnog zdravlja u Danskoj.

2.2.2.   Odsutnost proizvoljne diskriminacije, prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama ili bilo kakve prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta

Odsutnost proizvoljne diskriminacije, prikrivenog ograničenja trgovine među državama članicama ili bilo kakve prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta

2.2.2.1.   Odsutnost proizvoljne diskriminacije

| (51) | Komisija je prema članku 114. stavku 6. UFEU-a obvezna provjeriti da predviđene mjere nisu sredstvo proizvoljne diskriminacije. Prema sudskoj praksi Suda, kako ne bi bilo diskriminacije, situacije koje su slične ne smiju se tretirati na različite načine, a različite se situacije ne smije tretirati na isti način. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je prema članku 114. stavku 6. UFEU-a obvezna provjeriti da predviđene mjere nisu sredstvo proizvoljne diskriminacije. Prema sudskoj praksi Suda, kako ne bi bilo diskriminacije, situacije koje su slične ne smiju se tretirati na različite načine, a različite se situacije ne smije tretirati na isti način.

| (52) | Danski nacionalni propisi primjenjuju se i na domaće proizvode i na proizvode proizvedene u drugim državama članicama. U odsutnosti suprotnih dokaza može se zaključiti da nacionalne odredbe nisu sredstvo proizvoljne diskriminacije. |
| --- | --- |

(52)

Danski nacionalni propisi primjenjuju se i na domaće proizvode i na proizvode proizvedene u drugim državama članicama. U odsutnosti suprotnih dokaza može se zaključiti da nacionalne odredbe nisu sredstvo proizvoljne diskriminacije.

2.2.2.2.   Odsutnost prikrivenih ograničenja trgovine

| (53) | Nacionalne mjere koje ograničavaju uporabu proizvoda u većoj mjeri nego uredba Unije obično bi činile prepreku trgovini utoliko što se za proizvode koji su zakonski stavljeni na tržište i u uporabi su u ostatku Unije, zbog zabrane njihove uporabe u predmetnoj državi članici ne bi očekivalo da će u njoj biti stavljeni na tržište. Predviđeno je da se preduvjetima propisanima člankom 114. stavkom 6. UFEU-a spriječi primjena ograničenja na temelju kriterija iz stavaka 4. i 5. tog članka iz neprimjerenih razloga, zbog čega bi oni bili ekonomska mjera koja ometa uvoz proizvoda iz drugih država članica, tj. sredstvo neizravne zaštite nacionalne proizvodnje. |
| --- | --- |

(53)

Nacionalne mjere koje ograničavaju uporabu proizvoda u većoj mjeri nego uredba Unije obično bi činile prepreku trgovini utoliko što se za proizvode koji su zakonski stavljeni na tržište i u uporabi su u ostatku Unije, zbog zabrane njihove uporabe u predmetnoj državi članici ne bi očekivalo da će u njoj biti stavljeni na tržište. Predviđeno je da se preduvjetima propisanima člankom 114. stavkom 6. UFEU-a spriječi primjena ograničenja na temelju kriterija iz stavaka 4. i 5. tog članka iz neprimjerenih razloga, zbog čega bi oni bili ekonomska mjera koja ometa uvoz proizvoda iz drugih država članica, tj. sredstvo neizravne zaštite nacionalne proizvodnje.

| (54) | S obzirom na to da danski propisi ujedno nameću strože standarde o dodavanju nitritâ određenim mesnim proizvodima subjektima čije je sjedište u drugim državama članicama inače usklađenog područja, oni nužno čine prikriveno ograničenje trgovine ili prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Priznaje se, međutim, da se članak 114. stavak 6. UFEU-a mora čitati tako da samo nacionalne mjere koje su neproporcionalna prepreka unutarnjem tržištu ne mogu biti odobrene. U vezi s time, Danska je dostavila podatke koji pokazuju da se uvoz odabranih mesnih proizvoda iz drugih država članica povećao u razdoblju 1994.–2019. |
| --- | --- |

(54)

S obzirom na to da danski propisi ujedno nameću strože standarde o dodavanju nitritâ određenim mesnim proizvodima subjektima čije je sjedište u drugim državama članicama inače usklađenog područja, oni nužno čine prikriveno ograničenje trgovine ili prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Priznaje se, međutim, da se članak 114. stavak 6. UFEU-a mora čitati tako da samo nacionalne mjere koje su neproporcionalna prepreka unutarnjem tržištu ne mogu biti odobrene. U vezi s time, Danska je dostavila podatke koji pokazuju da se uvoz odabranih mesnih proizvoda iz drugih država članica povećao u razdoblju 1994.–2019.

| (55) | U odsutnosti dokaza koji bi sugerirali da su nacionalne odredbe po svojem učinku mjera namijenjena zaštiti nacionalne proizvodnje, može se zaključiti da one nisu prikriveno ograničenje trgovine među državama članicama. |
| --- | --- |

(55)

U odsutnosti dokaza koji bi sugerirali da su nacionalne odredbe po svojem učinku mjera namijenjena zaštiti nacionalne proizvodnje, može se zaključiti da one nisu prikriveno ograničenje trgovine među državama članicama.

2.2.2.3.   Odsutnost prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta

| (56) | Taj se uvjet ne može tumačiti tako da sprječava odobrenje svake nacionalne mjere koja bi mogla utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Doista, svaka nacionalna mjera kojom se odstupa od mjere usklađivanja usmjerene na uspostavljanje i rad unutarnjeg tržišta u svojoj biti je mjera koja će vjerojatno utjecati na unutarnje tržište. Stoga, kako bi se očuvalo korisna svojstva postupka propisanog člankom 114. UFEU-a, koncept prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta mora se, u kontekstu članka 114. stavka 6. UFEU-a, shvatiti kao neproporcionalni učinak u odnosu na željeni cilj. |
| --- | --- |

(56)

Taj se uvjet ne može tumačiti tako da sprječava odobrenje svake nacionalne mjere koja bi mogla utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Doista, svaka nacionalna mjera kojom se odstupa od mjere usklađivanja usmjerene na uspostavljanje i rad unutarnjeg tržišta u svojoj biti je mjera koja će vjerojatno utjecati na unutarnje tržište. Stoga, kako bi se očuvalo korisna svojstva postupka propisanog člankom 114. UFEU-a, koncept prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta mora se, u kontekstu članka 114. stavka 6. UFEU-a, shvatiti kao neproporcionalni učinak u odnosu na željeni cilj.

| (57) | S obzirom na koristi za zdravlje koje Danska spominje u vezi sa smanjenjem izloženosti nitritima u mesnim proizvodima i na činjenicu da se, na temelju trenutačno dostupnih informacija, čini da negativnih utjecaja na trgovinu uopće nije bilo ili ih je bilo u vrlo ograničenoj mjeri, Komisija smatra da se prijavljeni danski propisi mogu privremeno zadržati iz razloga povezanih sa zaštitom zdravlja i života ljudi, s obzirom na činjenicu da nisu neproporcionalni te da stoga nisu prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta u smislu članka 114. stavka 6. UFEU-a. |
| --- | --- |

(57)

S obzirom na koristi za zdravlje koje Danska spominje u vezi sa smanjenjem izloženosti nitritima u mesnim proizvodima i na činjenicu da se, na temelju trenutačno dostupnih informacija, čini da negativnih utjecaja na trgovinu uopće nije bilo ili ih je bilo u vrlo ograničenoj mjeri, Komisija smatra da se prijavljeni danski propisi mogu privremeno zadržati iz razloga povezanih sa zaštitom zdravlja i života ljudi, s obzirom na činjenicu da nisu neproporcionalni te da stoga nisu prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta u smislu članka 114. stavka 6. UFEU-a.

| (58) | U svjetlu ove analize Komisija smatra da je uvjet o odsutnosti prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta ispunjen. |
| --- | --- |

(58)

U svjetlu ove analize Komisija smatra da je uvjet o odsutnosti prepreka funkcioniranju unutarnjeg tržišta ispunjen.

2.2.3.   Vremensko ograničenje

Vremensko ograničenje

| (59) | Prethodno navedeni zaključci temelje se na trenutačno dostupnim informacijama te posebice na informacijama koje pokazuju da Danska uspijeva kontrolirati botulizam unatoč nižim najvećim dopuštenim količinama nitrita dodanih posebnim vrstama mesnih proizvoda i da pritom ne ometa trgovinu na neproporcionalan način. |
| --- | --- |

(59)

Prethodno navedeni zaključci temelje se na trenutačno dostupnim informacijama te posebice na informacijama koje pokazuju da Danska uspijeva kontrolirati botulizam unatoč nižim najvećim dopuštenim količinama nitrita dodanih posebnim vrstama mesnih proizvoda i da pritom ne ometa trgovinu na neproporcionalan način.

| (60) | Drugi važan čimbenik jest stopa potrošnje mesnih proizvoda u Danskoj, u odnosu na koju bi primjena Uredbe (EZ) br. 1333/2008 mogla dovesti do povećanja izloženosti danskog stanovništva nitritima, pa tako možda i nitrozaminima. |
| --- | --- |

(60)

Drugi važan čimbenik jest stopa potrošnje mesnih proizvoda u Danskoj, u odnosu na koju bi primjena Uredbe (EZ) br. 1333/2008 mogla dovesti do povećanja izloženosti danskog stanovništva nitritima, pa tako možda i nitrozaminima.

| (61) | Danska bi trebala pratiti situaciju i prikupljati podatke o tome može li se primjenom razina propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008 postići potrebna razina zaštite i, ako ne, bi li primjena tih razina dovela do neprihvatljivih rizika za ljudsko zdravlje. Prikupljeni podaci trebali bi se posebno odnositi na kontrolu botulizma i usklađenost s nacionalnim odredbama Danske o nitritima. Osim toga, Danska bi trebala nastaviti prikupljati podatke o uvozu mesnih proizvoda iz drugih država članica. Od Danske se traži da u roku od dvije godine od datuma donošenja ove Odluke izvijesti Komisiju o prikupljenim podacima.
  U tom kontekstu Komisija smatra da se nacionalne odredbe u navedenom opsegu mogu odobriti na ograničeno razdoblje od tri godine. |
| --- | --- |

(61)

Danska bi trebala pratiti situaciju i prikupljati podatke o tome može li se primjenom razina propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008 postići potrebna razina zaštite i, ako ne, bi li primjena tih razina dovela do neprihvatljivih rizika za ljudsko zdravlje. Prikupljeni podaci trebali bi se posebno odnositi na kontrolu botulizma i usklađenost s nacionalnim odredbama Danske o nitritima. Osim toga, Danska bi trebala nastaviti prikupljati podatke o uvozu mesnih proizvoda iz drugih država članica. Od Danske se traži da u roku od dvije godine od datuma donošenja ove Odluke izvijesti Komisiju o prikupljenim podacima.

U tom kontekstu Komisija smatra da se nacionalne odredbe u navedenom opsegu mogu odobriti na ograničeno razdoblje od tri godine.

III.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (62) | S obzirom na navedeno i uzimajući u obzir primjedbe Finske, Latvije i Malte na obavijest koju su dostavila danska tijela, Komisija smatra da se zahtjev Danske koji je Komisija primila 6. studenoga 2020. o zadržavanju nacionalnih odredbi o dodavanju nitritâ, koje su strože od onih iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008, može odobriti na razdoblje od tri godine od datuma donošenja ove Odluke. Danska bi trebala nastaviti pratiti situaciju i prikupljati podatke o tome može li se primjenom razina propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008 postići potrebna razina zaštite i, ako ne, bi li primjena tih razina dovela do neprihvatljivih rizika za ljudsko zdravlje, |
| --- | --- |

(62)

S obzirom na navedeno i uzimajući u obzir primjedbe Finske, Latvije i Malte na obavijest koju su dostavila danska tijela, Komisija smatra da se zahtjev Danske koji je Komisija primila 6. studenoga 2020. o zadržavanju nacionalnih odredbi o dodavanju nitritâ, koje su strože od onih iz Uredbe (EZ) br. 1333/2008, može odobriti na razdoblje od tri godine od datuma donošenja ove Odluke. Danska bi trebala nastaviti pratiti situaciju i prikupljati podatke o tome može li se primjenom razina propisanih Uredbom (EZ) br. 1333/2008 postići potrebna razina zaštite i, ako ne, bi li primjena tih razina dovela do neprihvatljivih rizika za ljudsko zdravlje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobravaju se nacionalne odredbe o dodavanju nitritâ mesnim proizvodima iz Odluke br. 1247 od 30. listopada 2018. o aditivima u hrani (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato:3.9.2020, Miljø- og Fødevarerministeriet) o kojima je Kraljevina Danska obavijestila Komisiju dopisom od 6. studenoga 2020., u skladu s člankom 114. stavkom 4. UFEU-a.

Članak 2.

Ova Odluka prestaje važiti 5. svibnja 2024.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. svibnja 2021.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  Odluka Komisije (EU) 2015/826 od 22. svibnja 2015. o nacionalnim odredbama koje je prijavila Danska o dodavanju nitrita određenim mesnim proizvodima (SL L 130, 28.5.2015., str. 10.).

1

(2)  Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354, 31.12.2008., str. 16.).

2

(3)  Direktiva 2006/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o izmjeni Direktive 95/2/EZ o prehrambenim aditivima osim bojila i sladila te Direktive 94/35/EZ o sladilima za upotrebu u hrani (SL L 204, 26.7.2006., str. 10.).

3

(4)  Mišljenje o nitratima i nitritima izraženo 19. listopada 1990., Europska komisija – Izvješća Znanstvenog odbora za hranu (dvadeset šesta serija), str. 21.

4

(5)  Mišljenje o nitratima i nitritima izraženo 22. rujna 1995., Europska komisija – Izvješća Znanstvenog odbora za hranu (trideset osma serija), str. 1.

5

(6)  Mišljenje Znanstvenog odbora za biološke opasnosti na zahtjev Komisije u vezi s učincima nitrita/nitrata na mikrobiološku sigurnost mesnih proizvoda, EFSA Journal (2003.) 14, str. 1.

6

(7)  
  SL C 47, 10.2.2021., str. 7.

7

(8)  Uredba Komisije (EU) br. 257/2010 od 25. ožujka 2010. o uspostavi programa za ponovnu procjenu odobrenih prehrambenih aditiva u skladu s Uredbom (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o prehrambenim aditivima (SL L 80, 26.3.2010., str. 19.).

8

(9)  Obavijest koju je Danska poslala Komisiji dopisom od 25. studenoga 2014.

9

(10)  
  EFSA Journal 2017.; 15(6):4786

10

EFSA Journal

---