# Euroopa Liidu L 159/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 159 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik6. mai 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 159

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik6. mai 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/736, 4. mai 2021, millega võimaldatakse Poolal anda luba kasutada kultuuripärandi kaitseks kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavaid biotsiide
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3014 all) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/737, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Austria föderaalse kliimameetmete, keskkonna-, energeetika-, liikuvuse, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeeriumi võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3015 all) | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/738, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Saksamaa Föderaalse Kemikaaliameti võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3016 all) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/739, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks Madalmaade taristu- ja veemajandusministeeriumi poolt võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3020 all) | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/740, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiid isopropanoollahuse turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse ameti võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3037 all) | 11 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/741, 5. mai 2021, Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3045 all) | 13 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/736, 4. mai 2021, millega võimaldatakse Poolal anda luba kasutada kultuuripärandi kaitseks kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavaid biotsiide
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3014 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3014 all)

1

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/737, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Austria föderaalse kliimameetmete, keskkonna-, energeetika-, liikuvuse, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeeriumi võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3015 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3015 all)

5

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/738, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Saksamaa Föderaalse Kemikaaliameti võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3016 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3016 all)

7

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/739, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks Madalmaade taristu- ja veemajandusministeeriumi poolt võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3020 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3020 all)

9

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/740, 4. mai 2021, milles käsitletakse biotsiid isopropanoollahuse turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse ameti võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3037 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3037 all)

11

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/741, 5. mai 2021, Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 3045 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3045 all)

13

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/1

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/736,

4. mai 2021,

millega võimaldatakse Poolal anda luba kasutada kultuuripärandi kaitseks kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavaid biotsiide

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3014 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 55 lõiget 3,

olles konsulteerinud alalise biotsiidikomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 528/2012 I lisas on loetletud toimeaineid, mille puhul on mõju keskkonnale või inimeste või loomade tervisele soodsam. Neid toimeaineid sisaldavatele toodetele võib seega anda loa lihtsustatud menetlusega. Lämmastik on kantud määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse ja selle suhtes on kehtestatud piirang, et seda ainet tohib kasutada piiratud kogustes kasutusvalmis kanistrites. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 528/2012 I lisas on loetletud toimeaineid, mille puhul on mõju keskkonnale või inimeste või loomade tervisele soodsam. Neid toimeaineid sisaldavatele toodetele võib seega anda loa lihtsustatud menetlusega. Lämmastik on kantud määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse ja selle suhtes on kehtestatud piirang, et seda ainet tohib kasutada piiratud kogustes kasutusvalmis kanistrites.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artiklile 86 on lämmastik toimeainena heaks kiidetud tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, s.o insektitsiidides kasutamiseks (2). Heakskiidetud lämmastikku sisaldavate biotsiidide kasutamine on lubatud mitmes liikmesriigis ning selliseid biotsiide tarnitakse gaasiballoonides (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artiklile 86 on lämmastik toimeainena heaks kiidetud tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides, s.o insektitsiidides kasutamiseks (2). Heakskiidetud lämmastikku sisaldavate biotsiidide kasutamine on lubatud mitmes liikmesriigis ning selliseid biotsiide tarnitakse gaasiballoonides (3).

| (3) | Lämmastikku võib ka ümbritsevast õhust kohapeal toota. Kohapeal toodetud lämmastik ei ole praegu liidus kasutamiseks heaks kiidetud ning see ei ole kantud määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse ega komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (4) II lisas esitatud biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete läbivaatamisprogrammi lisatud ainete loetellu. |
| --- | --- |

(3)

Lämmastikku võib ka ümbritsevast õhust kohapeal toota. Kohapeal toodetud lämmastik ei ole praegu liidus kasutamiseks heaks kiidetud ning see ei ole kantud määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse ega komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (4) II lisas esitatud biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete läbivaatamisprogrammi lisatud ainete loetellu.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 3 esitas Poola 26. novembril 2020 komisjonile taotluse erandi tegemiseks kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punktist a, et anda luba ümbritsevast õhust kohapeal toodetavat lämmastikku sisaldavatele biotsiididele, mis on nähtud ette kultuuripärandi kaitsmiseks (edaspidi „taotlus“). |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 3 esitas Poola 26. novembril 2020 komisjonile taotluse erandi tegemiseks kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punktist a, et anda luba ümbritsevast õhust kohapeal toodetavat lämmastikku sisaldavatele biotsiididele, mis on nähtud ette kultuuripärandi kaitsmiseks (edaspidi „taotlus“).

| (5) | Kultuuripärandit võivad kahjustada mitmesugused kahjurid putukatest mikroorganismideni. Selliste organismide olemasolu võib põhjustada nii konkreetse kultuuriväärtuse kahjustumise kui ka tekitada ohu, et kahjurid levivad teistele läheduses asuvatele esemetele. Asjakohase töötluseta võivad esemed pöördumatult kahjustuda, mis seab kultuuripärandi tõsisesse ohtu. |
| --- | --- |

(5)

Kultuuripärandit võivad kahjustada mitmesugused kahjurid putukatest mikroorganismideni. Selliste organismide olemasolu võib põhjustada nii konkreetse kultuuriväärtuse kahjustumise kui ka tekitada ohu, et kahjurid levivad teistele läheduses asuvatele esemetele. Asjakohase töötluseta võivad esemed pöördumatult kahjustuda, mis seab kultuuripärandi tõsisesse ohtu.

| (6) | Kohapeal toodetud lämmastikku kasutatakse kahjurite tõrjeks kultuuripärandil, milleks luuakse alalistes või ajutistes hermeetiliselt suletud töötlemistelkides või -kambrites väga väikese hapnikusisaldusega kontrollitud keskkond. Lämmastik eraldatakse ümbritsevast õhust ja pumbatakse töötlemistelki või -kambrisse, kus lämmastiku osakaal õhus suureneb ligikaudu 99 %-ni, mille tagajärjel kaob hapnik sealt peaaegu täielikult. Töötlemisalale pumbatava lämmastiku niiskust reguleeritakse vastavalt töödeldavast esemest tulenevatele nõudmistele. Töötlemistelgis või -kambris loodud tingimustes ei jää kahjurid ellu. |
| --- | --- |

(6)

Kohapeal toodetud lämmastikku kasutatakse kahjurite tõrjeks kultuuripärandil, milleks luuakse alalistes või ajutistes hermeetiliselt suletud töötlemistelkides või -kambrites väga väikese hapnikusisaldusega kontrollitud keskkond. Lämmastik eraldatakse ümbritsevast õhust ja pumbatakse töötlemistelki või -kambrisse, kus lämmastiku osakaal õhus suureneb ligikaudu 99 %-ni, mille tagajärjel kaob hapnik sealt peaaegu täielikult. Töötlemisalale pumbatava lämmastiku niiskust reguleeritakse vastavalt töödeldavast esemest tulenevatele nõudmistele. Töötlemistelgis või -kambris loodud tingimustes ei jää kahjurid ellu.

| (7) | Poola esitatud teabe kohaselt on kohapeal toodetud lämmastiku kasutamine ainus tõhus kahjuritõrjemeetod, mida saab kultuuriasutustes kasutada igat liiki materjalide ja nende kombinatsioonide puhul, ilma et see neid materjale kahjustaks. Töötlemine võib toimuda toatemperatuuril, see ei jäta jääke ning seda võib teha muuseumides ja ajaloolistes hoonetes ilma kollektsioone liigutamata. |
| --- | --- |

(7)

Poola esitatud teabe kohaselt on kohapeal toodetud lämmastiku kasutamine ainus tõhus kahjuritõrjemeetod, mida saab kultuuriasutustes kasutada igat liiki materjalide ja nende kombinatsioonide puhul, ilma et see neid materjale kahjustaks. Töötlemine võib toimuda toatemperatuuril, see ei jäta jääke ning seda võib teha muuseumides ja ajaloolistes hoonetes ilma kollektsioone liigutamata.

| (8) | Anoksilise keskkonna ehk muudetud või kontrollitud keskkonna meetod on esitatud standardis EN 16790:2016 „Kultuuripärandi säilitamine. Integreeritud kahjuritõrje kultuuripärandi kaitse eesmärgil“ ja lämmastikku kirjeldatakse standardis kui enimkasutatud vahendit anoksilise keskkonna tekitamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Anoksilise keskkonna ehk muudetud või kontrollitud keskkonna meetod on esitatud standardis EN 16790:2016 „Kultuuripärandi säilitamine. Integreeritud kahjuritõrje kultuuripärandi kaitse eesmärgil“ ja lämmastikku kirjeldatakse standardis kui enimkasutatud vahendit anoksilise keskkonna tekitamiseks.

| (9) | Kahjurite tõrjeks on olemas ka muid meetodeid, nagu termošokkide (kõrged või madalad temperatuurid) kasutamine. Lisaks võib sel eesmärgil kasutada ka muid toimeaineid sisaldavaid biotsiide. Poola sõnul on kõik muud meetodid piiratud, kuna nende kasutamine võib teatavaid materjale kahjustada. |
| --- | --- |

(9)

Kahjurite tõrjeks on olemas ka muid meetodeid, nagu termošokkide (kõrged või madalad temperatuurid) kasutamine. Lisaks võib sel eesmärgil kasutada ka muid toimeaineid sisaldavaid biotsiide. Poola sõnul on kõik muud meetodid piiratud, kuna nende kasutamine võib teatavaid materjale kahjustada.

| (10) | Taotluses esitatud teabe kohaselt avaldab termošokk (külmutamine või kuumutamine) mitmele materjalile ebasoovitavat mõju. Madalal temperatuuril töötlemine ei sobi mitmesugustele esemetele, sealhulgas lõuendil õli- ja akrüülmaalidele, varajase perioodi fotomaterjalidele, eelkõige fotoplaatidele, puidu ja metalli või klaasi kombinatsioonidele. Peale selle tuleb esemed viia sügavkülmikutesse, kuna kohapeal ei ole võimalik neid töödelda ning sügavkülmikud ei pruugi mahutada suuri esemeid. |
| --- | --- |

(10)

Taotluses esitatud teabe kohaselt avaldab termošokk (külmutamine või kuumutamine) mitmele materjalile ebasoovitavat mõju. Madalal temperatuuril töötlemine ei sobi mitmesugustele esemetele, sealhulgas lõuendil õli- ja akrüülmaalidele, varajase perioodi fotomaterjalidele, eelkõige fotoplaatidele, puidu ja metalli või klaasi kombinatsioonidele. Peale selle tuleb esemed viia sügavkülmikutesse, kuna kohapeal ei ole võimalik neid töödelda ning sügavkülmikud ei pruugi mahutada suuri esemeid.

| (11) | Kõrgel temperatuuril töötlemine ei sobi paljudele materjalidele, sealhulgas paljudele polümeeridele ja vahadele ning nahka sisaldavatele etnograafilistele esemetele. |
| --- | --- |

(11)

Kõrgel temperatuuril töötlemine ei sobi paljudele materjalidele, sealhulgas paljudele polümeeridele ja vahadele ning nahka sisaldavatele etnograafilistele esemetele.

| (12) | Nagu taotluses märgitud, kasutatakse kultuuriasutustes muid toimeaineid nende ohtlikkuse tõttu harva. Pärast selliste ainetega töötlemist võivad töödeldud esemetel säilinud jäägid aja jooksul keskkonda eralduda, mis ohustab inimeste tervist. Lisaks võivad sellised ained reageerida kultuuripärandi materjalidega, põhjustades pöördumatuid muutusi, eelkõige nende pinnal. |
| --- | --- |

(12)

Nagu taotluses märgitud, kasutatakse kultuuriasutustes muid toimeaineid nende ohtlikkuse tõttu harva. Pärast selliste ainetega töötlemist võivad töödeldud esemetel säilinud jäägid aja jooksul keskkonda eralduda, mis ohustab inimeste tervist. Lisaks võivad sellised ained reageerida kultuuripärandi materjalidega, põhjustades pöördumatuid muutusi, eelkõige nende pinnal.

| (13) | Taotluses esitatud teabe kohaselt ei ole balloonilämmastiku kasutamine kultuuriasutuste jaoks sobiv alternatiiv, kuna sellel on praktilisi puudusi. Lämmastiku kogus balloonides on piiratud, mistõttu on vajalik sage transport ja eraldi ladu. Balloonilämmastikuga töötlemine tekitaks kultuuriasutustele ka suuri kulusid. |
| --- | --- |

(13)

Taotluses esitatud teabe kohaselt ei ole balloonilämmastiku kasutamine kultuuriasutuste jaoks sobiv alternatiiv, kuna sellel on praktilisi puudusi. Lämmastiku kogus balloonides on piiratud, mistõttu on vajalik sage transport ja eraldi ladu. Balloonilämmastikuga töötlemine tekitaks kultuuriasutustele ka suuri kulusid.

| (14) | Nõue, et kultuuriasutused kasutaksid eri kahjuritõrjemeetodeid (millest igaüks sobib konkreetsete materjalide ja esemete jaoks), selle asemel, et kasutada üht juba kasutusel olevat meetodit, mis sobib kõigi materjalide puhul, tekitaks kultuuriasutustele lisakulu ning muudaks nende jaoks keerulisemaks saavutada eesmärk loobuda integreeritud kahjuritõrjes ohtlikumate toimeainete kasutamisest. Lisaks tähendaks loobumine rajatistest ja seadmetest, mis soetati kohapeal toodetud lämmastiku abil tekitatud anoksilise keskkonna meetodi kasutamiseks, varem tehtud investeeringute kaotamist. |
| --- | --- |

(14)

Nõue, et kultuuriasutused kasutaksid eri kahjuritõrjemeetodeid (millest igaüks sobib konkreetsete materjalide ja esemete jaoks), selle asemel, et kasutada üht juba kasutusel olevat meetodit, mis sobib kõigi materjalide puhul, tekitaks kultuuriasutustele lisakulu ning muudaks nende jaoks keerulisemaks saavutada eesmärk loobuda integreeritud kahjuritõrjes ohtlikumate toimeainete kasutamisest. Lisaks tähendaks loobumine rajatistest ja seadmetest, mis soetati kohapeal toodetud lämmastiku abil tekitatud anoksilise keskkonna meetodi kasutamiseks, varem tehtud investeeringute kaotamist.

| (15) | Arutelud, milles käsitleti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 3 kohast võimalikku erandit kohapeal toodetud lämmastiku suhtes, toimusid biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste komisjoni eksperdirühma mitmel koosolekul 2019. aastal (5). |
| --- | --- |

(15)

Arutelud, milles käsitleti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 3 kohast võimalikku erandit kohapeal toodetud lämmastiku suhtes, toimusid biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste komisjoni eksperdirühma mitmel koosolekul 2019. aastal (5).

| (16) | Lisaks korraldas Euroopa Kemikaaliamet komisjoni palvel pärast seda, kui Austria oli esitanud esimese samalaadse taotluse erandi tegemiseks kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavate toodete suhtes, seda taotlust käsitleva avaliku konsultatsiooni, mis võimaldas kõigil huvitatud isikutel esitada oma seisukohad. Enamik laekunud 1487 märkusest pooldas erandi lubamist. Paljud vastajad tõid välja kättesaadavate alternatiivsete meetodite puudused: termiline töötlemine võib kahjustada teatavaid materjale; muude toimeainete kasutamisel jäävad kultuuriväärtustele mürgised jäägid, mis järk-järgult vabanevad keskkonda; balloonides oleva lämmastiku kasutamine ei võimalda töödeldaval alal suhtelist niiskust reguleerida, mis on mõne materjali töötlemise puhul vajalik. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks korraldas Euroopa Kemikaaliamet komisjoni palvel pärast seda, kui Austria oli esitanud esimese samalaadse taotluse erandi tegemiseks kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavate toodete suhtes, seda taotlust käsitleva avaliku konsultatsiooni, mis võimaldas kõigil huvitatud isikutel esitada oma seisukohad. Enamik laekunud 1487 märkusest pooldas erandi lubamist. Paljud vastajad tõid välja kättesaadavate alternatiivsete meetodite puudused: termiline töötlemine võib kahjustada teatavaid materjale; muude toimeainete kasutamisel jäävad kultuuriväärtustele mürgised jäägid, mis järk-järgult vabanevad keskkonda; balloonides oleva lämmastiku kasutamine ei võimalda töödeldaval alal suhtelist niiskust reguleerida, mis on mõne materjali töötlemise puhul vajalik.

| (17) | Kaks rahvusvahelist organisatsiooni, mis esindavad muuseume ja kultuurimälestisi – Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu ja rahvusvaheline mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu – kavatsevad esitada taotluse kohapeal toodetud lämmastiku kandmiseks määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse, mis võimaldaks liikmesriikidel anda luba kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavatele toodetele, ilma et oleks vajalik rakendada kõnealuse määruse artikli 55 lõike 3 kohast erandit. Selleks et hinnata taotlust kanda asjaomane aine määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse ja saada tootele load, kulub siiski aega. |
| --- | --- |

(17)

Kaks rahvusvahelist organisatsiooni, mis esindavad muuseume ja kultuurimälestisi – Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu ja rahvusvaheline mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu – kavatsevad esitada taotluse kohapeal toodetud lämmastiku kandmiseks määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse, mis võimaldaks liikmesriikidel anda luba kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavatele toodetele, ilma et oleks vajalik rakendada kõnealuse määruse artikli 55 lõike 3 kohast erandit. Selleks et hinnata taotlust kanda asjaomane aine määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse ja saada tootele load, kulub siiski aega.

| (18) | Taotlusest nähtub, et Poolas ei leidu sobivaid alternatiive, kuna kõigil praegu kättesaadavatel alternatiivsetel meetoditel on puudusi nende sobimatuse tõttu kõigi materjalide töötlemiseks või ebapraktilisuse tõttu. |
| --- | --- |

(18)

Taotlusest nähtub, et Poolas ei leidu sobivaid alternatiive, kuna kõigil praegu kättesaadavatel alternatiivsetel meetoditel on puudusi nende sobimatuse tõttu kõigi materjalide töötlemiseks või ebapraktilisuse tõttu.

| (19) | Kõigi nende argumentide põhjal on asjakohane järeldada, et kohapeal toodetud lämmastik on oluline Poola kultuuripärandi kaitsmiseks ning sobivaid alternatiive ei ole. Seetõttu tuleb Poolale anda võimalus lubada kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavate biotsiidide kättesaadavaks tegemist ja kasutamist kultuuripärandi kaitseks. |
| --- | --- |

(19)

Kõigi nende argumentide põhjal on asjakohane järeldada, et kohapeal toodetud lämmastik on oluline Poola kultuuripärandi kaitsmiseks ning sobivaid alternatiive ei ole. Seetõttu tuleb Poolale anda võimalus lubada kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavate biotsiidide kättesaadavaks tegemist ja kasutamist kultuuripärandi kaitseks.

| (20) | Kohapeal toodetud lämmastiku võimalik kandmine määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse ja sellele järgnev liikmesriikide loa andmine kasutada kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavaid tooteid nõuab aega. Seetõttu on asjakohane lubada erand selliseks ajavahemikuks, mis võimaldab asjaomased menetlused lõpule viia, |
| --- | --- |

(20)

Kohapeal toodetud lämmastiku võimalik kandmine määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse ja sellele järgnev liikmesriikide loa andmine kasutada kohapeal toodetud lämmastikku sisaldavaid tooteid nõuab aega. Seetõttu on asjakohane lubada erand selliseks ajavahemikuks, mis võimaldab asjaomased menetlused lõpule viia,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Poola võib lubada kohapeal toodetud lämmastikkus sisaldavate biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist kultuuripärandi kaitseks kuni 31. detsembrini 2024.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 4. mai 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/89/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine lämmastik selle I lisasse (ELT L 199, 31.7.2009, lk 19).

2

(3)  Lubatud ainete loend on kättesaadav aadressil https://echa.europa.eu/et/information-on-chemicals/biocidal-products

3

(4)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

4

(5)  Biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste komisjoni eksperdirühma 83., 84., 85. ja 86. koosolek peeti määruse (EL) nr 528/2012 rakendamiseks vastavalt 2019. aasta mais, juulis, septembris ja novembris. Koosolekute protokollid on kättesaadavad aadressil https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/5

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/737,

4. mai 2021,

milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Austria föderaalse kliimameetmete, keskkonna-, energeetika-, liikuvuse, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeeriumi võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3015 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 55 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Austria föderaalne kliimameetmete, keskkonna-, energeetika-, liikuvuse, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeerium (edaspidi „pädev asutus“) võttis 24. juunil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada kuni 22. detsembrini 2020 teha turul kättesaadavaks ja kasutada biotsiidi Biobor JF õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide antimikroobseks töötlemiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Austria föderaalne kliimameetmete, keskkonna-, energeetika-, liikuvuse, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeerium (edaspidi „pädev asutus“) võttis 24. juunil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada kuni 22. detsembrini 2020 teha turul kättesaadavaks ja kasutada biotsiidi Biobor JF õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide antimikroobseks töötlemiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt.

| (2) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitseks. Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. Covid-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur. |
| --- | --- |

(2)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitseks. Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. Covid-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur.

| (3) | Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna kõnealused toimeained ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas, ei ole need hõlmatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Seepärast ei kohaldata nende suhtes kõnealuse määruse artiklit 89 ning enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab anda loa ka riiklikul tasandil, tuleb neid hinnata ja need heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna kõnealused toimeained ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas, ei ole need hõlmatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Seepärast ei kohaldata nende suhtes kõnealuse määruse artiklit 89 ning enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab anda loa ka riiklikul tasandil, tuleb neid hinnata ja need heaks kiita.

| (4) | 7. detsembril 2020 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib pärast 22. detsembrit 2020 jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(4)

7. detsembril 2020 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib pärast 22. detsembrit 2020 jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik.

| (5) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt on Biobor JF ainuke mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks kättesaadav toode. Ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad sel otstarbel soovitasid (KathonTM FP 1.5), ei ole enam turul kättesaadav. |
| --- | --- |

(5)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt on Biobor JF ainuke mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks kättesaadav toode. Ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad sel otstarbel soovitasid (KathonTM FP 1.5), ei ole enam turul kättesaadav.

| (6) | Pädev asutus märkis, et kütusepaakide ja kütusesüsteemide mehaaniline töötlemine on võimalik vaid piiratud ulatuses ning tootjate nõuete kohaselt peab sellega sageli kaasnema biotsiidi lisamine pärast paagi puhastamist. Mehaaniline paakide töötlemine võib sõltuvalt õhusõiduki tüübist kesta üle 200 tunni, mis tähendab, et õhusõiduki hooldustöödeks kulub mitu päeva. |
| --- | --- |

(6)

Pädev asutus märkis, et kütusepaakide ja kütusesüsteemide mehaaniline töötlemine on võimalik vaid piiratud ulatuses ning tootjate nõuete kohaselt peab sellega sageli kaasnema biotsiidi lisamine pärast paagi puhastamist. Mehaaniline paakide töötlemine võib sõltuvalt õhusõiduki tüübist kesta üle 200 tunni, mis tähendab, et õhusõiduki hooldustöödeks kulub mitu päeva.

| (7) | Lisaks tähendab mehaaniline töötlemine seda, et lennukimehaanikud peavad töötama kitsas paagis ja rakendama mitmeid ohutusabinõusid ning see on füüsiliselt ja vaimselt raske ja seda tuleks vähendada miinimumini. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks tähendab mehaaniline töötlemine seda, et lennukimehaanikud peavad töötama kitsas paagis ja rakendama mitmeid ohutusabinõusid ning see on füüsiliselt ja vaimselt raske ja seda tuleks vähendada miinimumini.

| (8) | Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa saamiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtaks palju aega. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa saamiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtaks palju aega.

| (9) | Õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega. Seepärast on asjakohane lubada pädeval asutusel meetme kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

(9)

Õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega. Seepärast on asjakohane lubada pädeval asutusel meetme kehtivust pikendada.

| (10) | Arvestades, et meede aegus 22. detsembril 2020, peaks käesolev otsus olema tagasiulatuva mõjuga. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades, et meede aegus 22. detsembril 2020, peaks käesolev otsus olema tagasiulatuva mõjuga.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Austria föderaalne kliimameetmete, keskkonna-, energeetika-, liikuvuse, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeerium võib pikendada kuni 26. juunini 2022 meetme kehtivust, et lubada teha turul kättesaadavaks ja kasutada biotsiidi Biobor JF õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide antimikroobseks töötlemiseks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Austria föderaalsele kliimameetmete, keskkonna-, energeetika-, liikuvuse, innovatsiooni- ja tehnoloogiaministeeriumile.

Otsust kohaldatakse alates 23. detsembrist 2020.

Brüssel, 4. mai 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

---

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/7

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/738,

4. mai 2021,

milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Saksamaa Föderaalse Kemikaaliameti võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3016 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 55 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Saksamaa Föderaalne Kemikaaliamet (edaspidi „pädev asutus“) võttis 15. septembril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse, mida kohaldatakse alates 5. oktoobrist 2020, lubada kuni 3. aprillini 2021 teha biotsiid Biobor JF kutseliste kasutajate jaoks turul kättesaadavaks ja neil seda kasutada õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide antimikroobseks töötlemiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa Föderaalne Kemikaaliamet (edaspidi „pädev asutus“) võttis 15. septembril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse, mida kohaldatakse alates 5. oktoobrist 2020, lubada kuni 3. aprillini 2021 teha biotsiid Biobor JF kutseliste kasutajate jaoks turul kättesaadavaks ja neil seda kasutada õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide antimikroobseks töötlemiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt.

| (2) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitseks. Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur. |
| --- | --- |

(2)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitseks. Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur.

| (3) | Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna kõnealused toimeained ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas, ei ole need hõlmatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Seepärast ei kohaldata nende suhtes kõnealuse määruse artiklit 89 ning enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab anda loa ka riiklikul tasandil, tuleb neid hinnata ja need heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna kõnealused toimeained ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas, ei ole need hõlmatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Seepärast ei kohaldata nende suhtes kõnealuse määruse artiklit 89 ning enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab anda loa ka riiklikul tasandil, tuleb neid hinnata ja need heaks kiita.

| (4) | 20. jaanuaril 2021 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib pärast 3. aprilli 2021 jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(4)

20. jaanuaril 2021 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib pärast 3. aprilli 2021 jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik.

| (5) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt kõrvaldati turult ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad soovitasid mikrobioloogilise saastumise vastaseks töötlemiseks (KathonTM FP 1.5), kuna pärast selle tootega töötlemist täheldati ohutusega seotud vahejuhtumeid. |
| --- | --- |

(5)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt kõrvaldati turult ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad soovitasid mikrobioloogilise saastumise vastaseks töötlemiseks (KathonTM FP 1.5), kuna pärast selle tootega töötlemist täheldati ohutusega seotud vahejuhtumeid.

| (6) | Nagu on märkinud pädev asutus, on kütusepaakide käsitsi puhastamine võimalik ainult siis, kui see on kooskõlas tootja spetsifikatsioonidega. Kuid käsitsi puhastamine toimub sageli koostoimes biotsiididega töötlemisega, nagu on nõutud vastavalt lennunduses kokkulepitud menetlustele, ning nõuab saastunud lennukikütuse täielikku kõrvaldamist ja kitsas kütusepaagis füüsiliselt ja vaimselt nõudlikku tööd, rakendades mitmeid ohutusmeetmeid. Seetõttu tuleks kütusepaakide käsitsi puhastamist nii palju kui võimalik vältida. |
| --- | --- |

(6)

Nagu on märkinud pädev asutus, on kütusepaakide käsitsi puhastamine võimalik ainult siis, kui see on kooskõlas tootja spetsifikatsioonidega. Kuid käsitsi puhastamine toimub sageli koostoimes biotsiididega töötlemisega, nagu on nõutud vastavalt lennunduses kokkulepitud menetlustele, ning nõuab saastunud lennukikütuse täielikku kõrvaldamist ja kitsas kütusepaagis füüsiliselt ja vaimselt nõudlikku tööd, rakendades mitmeid ohutusmeetmeid. Seetõttu tuleks kütusepaakide käsitsi puhastamist nii palju kui võimalik vältida.

| (7) | Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa saamiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtab palju aega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa saamiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtab palju aega.

| (8) | Õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega. Seepärast on asjakohane lubada pädeval asutusel meetme kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

(8)

Õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega. Seepärast on asjakohane lubada pädeval asutusel meetme kehtivust pikendada.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa Föderaalne Kemikaaliamet võib pikendada kuni 6. oktoobrini 2022 meetme kehtivust, millega lubatakse teha biotsiid Biobor JF kutseliste kasutajate jaoks turul kättesaadavaks ja neil seda kasutada õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide antimikroobseks töötlemiseks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Föderaalsele Kemikaaliametile.

Brüssel, 4. mai 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

---

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/9

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/739,

4. mai 2021,

milles käsitletakse biotsiidi Biobor JF turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks Madalmaade taristu- ja veemajandusministeeriumi poolt võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3020 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 55 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Madalmaade taristu- ja veemajandusministeerium (edaspidi „pädev asutus“) võttis 21. oktoobril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada kuni 19. aprillini 2021 teha biotsiid Biobor JF kutseliste kasutajate jaoks turul kättesaadavaks ja neil seda kasutada õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide ennetavaks antimikroobseks töötlemiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Madalmaade taristu- ja veemajandusministeerium (edaspidi „pädev asutus“) võttis 21. oktoobril 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada kuni 19. aprillini 2021 teha biotsiid Biobor JF kutseliste kasutajate jaoks turul kättesaadavaks ja neil seda kasutada õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide ennetavaks antimikroobseks töötlemiseks (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt.

| (2) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitseks. Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur. |
| --- | --- |

(2)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitseks. Õhusõiduki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib põhjustada õhusõiduki mootori rikkeid ja ohustada õhusõiduki lennukõlblikkust, seades seega ohtu reisijate ja meeskonna ohutuse. COVID-19 pandeemia ja sellest tulenevad lennupiirangud tõid kaasa paljude õhusõidukite ajutise parkimise. Õhusõidukite seisma jätmine on mikrobioloogilist saastumist soodustav tegur.

| (3) | Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna kõnealused toimeained ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas, ei ole need hõlmatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Seepärast ei kohaldata nende suhtes kõnealuse määruse artiklit 89 ning enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab anda loa ka riiklikul tasandil, tuleb neid hinnata ja need heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Biotsiid Biobor JF sisaldab toimeaineid 2,2’-(1-metüültrimetüleendioksü)bis-(4-metüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 2665-13-6) ja 2,2’-oksübis (4,4,6-trimetüül-1,3,2-dioksaborinaan) (CASi number 14697-50-8), mida kasutatakse määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 6 kuuluvates biotsiidides konservantidena toodete säilitamiseks. Kuna kõnealused toimeained ei ole loetletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas, ei ole need hõlmatud määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammiga, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist. Seepärast ei kohaldata nende suhtes kõnealuse määruse artiklit 89 ning enne, kui neid sisaldavatele biotsiididele saab anda loa ka riiklikul tasandil, tuleb neid hinnata ja need heaks kiita.

| (4) | 12. jaanuaril 2021 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib pärast 19. aprilli 2021 jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(4)

12. jaanuaril 2021 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotlus põhines asjaolul, et õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogiline saastumine võib pärast 19. aprilli 2021 jätkuvalt ohustada lennutranspordi ohutust, ning väitel, et biotsiid Biobor JF on sellise mikrobioloogilise saastumise ohjamiseks hädavajalik.

| (5) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt kõrvaldati 2020. aasta märtsis turult ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad soovitasid mikrobioloogilise saastumise vastaseks töötlemiseks (KathonTM FP 1.5), kuna pärast selle tootega töötlemist täheldati ohutusega seotud vahejuhtumeid. |
| --- | --- |

(5)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt kõrvaldati 2020. aasta märtsis turult ainus alternatiivne biotsiid, mida lennuki- ja mootoritootjad soovitasid mikrobioloogilise saastumise vastaseks töötlemiseks (KathonTM FP 1.5), kuna pärast selle tootega töötlemist täheldati ohutusega seotud vahejuhtumeid.

| (6) | Pädeva asutuse sõnul ei ole lennuki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise töötlemiseks muid võimalusi. |
| --- | --- |

(6)

Pädeva asutuse sõnul ei ole lennuki kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise töötlemiseks muid võimalusi.

| (7) | Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa saamiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtab palju aega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on biotsiidi Biobor JF tootja astunud samme tootele tavapärase loa saamiseks ning selles sisalduvate toimeainete heakskiitmise taotlus esitatakse lähiajal. Toimeainete heakskiitmine ja sellele järgnev biotsiidile loa andmine oleks tulevikus püsiv lahendus, kuid nende menetluste lõpuleviimine võtab palju aega.

| (8) | Õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega. Seepärast on asjakohane lubada pädeval asutusel meetme kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

(8)

Õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide mikrobioloogilise saastumise ebapiisav tõrje võib seada ohtu lennutranspordi ohutuse ning seda ohtu ei ole võimalik piisavalt ohjeldada muude biotsiidide või muude vahenditega. Seepärast on asjakohane lubada pädeval asutusel meetme kehtivust pikendada.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Madalmaade taristu- ja veemajandusministeerium võib pikendada kuni 22. oktoobrini 2022 meetme kehtivust, millega lubatakse teha biotsiid Biobor JF kutseliste kasutajate jaoks turul kättesaadavaks ja neil seda kasutada õhusõidukite kütusepaakide ja kütusesüsteemide antimikroobseks ennetuseks ja töötlemiseks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade taristu- ja veemajandusministeeriumile.

Brüssel, 4. mai 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

---

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/11

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/740,

4. mai 2021,

milles käsitletakse biotsiid isopropanoollahuse turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist võimaldava Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse ameti võetud meetme kehtivuse pikendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõikele 1

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3037 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 55 lõike 1 kolmandat lõiku koostoimes Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artikliga 131,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse amet (edaspidi „pädev asutus“) võttis 26. juunil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada biotsiid isopropanoollahuse turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist kuni 23. detsembrini 2020 (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse amet (edaspidi „pädev asutus“) võttis 26. juunil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 esimese lõiguga vastu otsuse lubada biotsiid isopropanoollahuse turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist kuni 23. detsembrini 2020 (edaspidi „meede“). Pädev asutus teavitas meetmest ja selle kasutusele võtmise põhjendustest komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi kõnealuse määruse artikli 55 lõike 1 teise lõigu kohaselt.

| (2) | Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitsmiseks. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) teatas 11. märtsil 2020, et koroonaviiruse (COVID-19) puhangut võib pidada pandeemiaks. Ühendkuningriigi valitsus hindas ohtu Ühendkuningriigile suureks ja 23. märtsil 2020 jõustusid piiravad meetmed. WHO soovitab kasutada alkoholipõhiseid käte desinfektsioonivahendeid kui ennetavat meedet COVID-19 leviku tõkestamiseks alternatiivina käte pesemisele seebi ja veega. |
| --- | --- |

(2)

Pädeva asutuse esitatud teabe kohaselt oli meede vajalik rahvatervise kaitsmiseks. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) teatas 11. märtsil 2020, et koroonaviiruse (COVID-19) puhangut võib pidada pandeemiaks. Ühendkuningriigi valitsus hindas ohtu Ühendkuningriigile suureks ja 23. märtsil 2020 jõustusid piiravad meetmed. WHO soovitab kasutada alkoholipõhiseid käte desinfektsioonivahendeid kui ennetavat meedet COVID-19 leviku tõkestamiseks alternatiivina käte pesemisele seebi ja veega.

| (3) | Isopropanoollahus sisaldab toimeainena propaan-2-ooli. Propaan-2-ooli kasutamine määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 1 (inimeste hügieen) kuuluvates biotsiidides on heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(3)

Isopropanoollahus sisaldab toimeainena propaan-2-ooli. Propaan-2-ooli kasutamine määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliiki 1 (inimeste hügieen) kuuluvates biotsiidides on heaks kiidetud.

| (4) | Alates COVID-19 pandeemiast on Ühendkuningriigis olnud käte desinfektsioonivahendite järele suur nõudlus, mis põhjustas nende toodete enneolematu tarnepuudujäägi. Enne meetme kasutusele võtmist oli Ühendkuningriigis määruse (EL) nr 528/2012 alusel antud luba mõnele üksikule käte desinfektsioonivahendile. Ühendkuningriigis on COVID-19 tõsine oht rahvatervisele ja täiendavad käte desinfektsioonivahendid on haiguse leviku ohjamiseks üliolulised. |
| --- | --- |

(4)

Alates COVID-19 pandeemiast on Ühendkuningriigis olnud käte desinfektsioonivahendite järele suur nõudlus, mis põhjustas nende toodete enneolematu tarnepuudujäägi. Enne meetme kasutusele võtmist oli Ühendkuningriigis määruse (EL) nr 528/2012 alusel antud luba mõnele üksikule käte desinfektsioonivahendile. Ühendkuningriigis on COVID-19 tõsine oht rahvatervisele ja täiendavad käte desinfektsioonivahendid on haiguse leviku ohjamiseks üliolulised.

| (5) | 9. detsembril 2020 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotluse aluseks oli mure, et pärast 23. detsembrit 2020 võib COVID-19 ohustada rahvatervist ning täiendavate käte desinfektsioonivahendite turule lubamine on COVID-19 põhjustatud ohu ohjamiseks äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

(5)

9. detsembril 2020 sai komisjon pädevalt asutuselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 55 lõike 1 kolmanda lõigu kohase põhjendatud taotluse meetme kehtivuse pikendamiseks. Põhjendatud taotluse aluseks oli mure, et pärast 23. detsembrit 2020 võib COVID-19 ohustada rahvatervist ning täiendavate käte desinfektsioonivahendite turule lubamine on COVID-19 põhjustatud ohu ohjamiseks äärmiselt oluline.

| (6) | Nakatumise määr on Ühendkuningriigis suurenenud ja pädeva asutuse sõnul on oodata käte desinfektsioonivahendite nõudluse edasist suurenemist. Võttes arvesse nõudluse eeldatavat suurenemist, on vaja meetme kehtivusaega pikendada. |
| --- | --- |

(6)

Nakatumise määr on Ühendkuningriigis suurenenud ja pädeva asutuse sõnul on oodata käte desinfektsioonivahendite nõudluse edasist suurenemist. Võttes arvesse nõudluse eeldatavat suurenemist, on vaja meetme kehtivusaega pikendada.

| (7) | Pädev asutus on kutsunud üles äriühinguid, kellele tehti pärast 11. märtsi 2020 käte desinfektsioonivahendite suhtes erandeid, taotlema tavapäraseid turustuslube niipea kui võimalik. Seni ei ole pädev asutus saanud ühtegi uut taotlust tavapärase turustusloa saamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Pädev asutus on kutsunud üles äriühinguid, kellele tehti pärast 11. märtsi 2020 käte desinfektsioonivahendite suhtes erandeid, taotlema tavapäraseid turustuslube niipea kui võimalik. Seni ei ole pädev asutus saanud ühtegi uut taotlust tavapärase turustusloa saamiseks.

| (8) | Kuna COVID-19 kujutab jätkuvalt ohtu rahvatervisele ja arvestades asjaolu, et seda ohtu ei saa Ühendkuningriigis piisavalt ohjata kui turul ei ole lubatud kasutada täiendavaid käte desinfektsioonivahendeid, on asjakohane lubada pädeval asutusel pikendada meetme kehtivusaega. |
| --- | --- |

(8)

Kuna COVID-19 kujutab jätkuvalt ohtu rahvatervisele ja arvestades asjaolu, et seda ohtu ei saa Ühendkuningriigis piisavalt ohjata kui turul ei ole lubatud kasutada täiendavaid käte desinfektsioonivahendeid, on asjakohane lubada pädeval asutusel pikendada meetme kehtivusaega.

| (9) | Võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artiklis 126 osutatud üleminekuperioodi lõppu, tuleks käesolevat otsust kohaldada kuni 31. detsembrini 2020. Ühendkuningriigi suhtes seoses Põhja-Iirimaaga kohaldatakse liidu õigust siiski ka pärast üleminekuperioodi kooskõlas väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikega 4. Arvestades, et meede aegus 23. detsembril 2020, peaks käesolev otsus olema tagasiulatuva mõjuga. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu artiklis 126 osutatud üleminekuperioodi lõppu, tuleks käesolevat otsust kohaldada kuni 31. detsembrini 2020. Ühendkuningriigi suhtes seoses Põhja-Iirimaaga kohaldatakse liidu õigust siiski ka pärast üleminekuperioodi kooskõlas väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikega 4. Arvestades, et meede aegus 23. detsembril 2020, peaks käesolev otsus olema tagasiulatuva mõjuga.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse amet võib pikendada meedet biotsiid isopropanoollahuse turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamise lubamiseks kuni 31. detsembrini 2020.

Ühendkuningriigi puhul seoses Põhja-Iirimaaga võib meetme kehtivust pikendada kuni 27. juunini 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ühendkuningriigi töötervishoiu ja tööohutuse ametile.

Seda kohaldatakse alates 24. detsembrist 2020.

Brüssel, 4. mai 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

---

| 6.5.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 159/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 159/13

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/741,

5. mai 2021,

Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 3045 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

I.   FAKTID JA MENETLUS

FAKTID JA MENETLUS

| (1) | Komisjoni otsusega (EL) 2018/702 (1) kiideti heaks kaaliumnitriti E 249 ja naatriumnitriti E 250 (edaspidi „nitritid“) lisamist lihatoodetele käsitlevad Taani riiklikud õigusnormid, mis sisalduvad 4. septembri 2015. aasta korralduses nr 1044 lisaainete kohta toiduainetes (BEK nr 1044 af 4.9.2015
  , Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevarerministeriet), millest Taani Kuningriik teatas komisjonile 10. novembri 2017. aasta kirjaga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 114 lõikele 4. Need riiklikud õigusnormid kiidetakse heaks kuni 8. maini 2021. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega (EL) 2018/702 (1) kiideti heaks kaaliumnitriti E 249 ja naatriumnitriti E 250 (edaspidi „nitritid“) lisamist lihatoodetele käsitlevad Taani riiklikud õigusnormid, mis sisalduvad 4. septembri 2015. aasta korralduses nr 1044 lisaainete kohta toiduainetes (BEK nr 1044 af 4.9.2015
  , Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevarerministeriet), millest Taani Kuningriik teatas komisjonile 10. novembri 2017. aasta kirjaga vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 114 lõikele 4. Need riiklikud õigusnormid kiidetakse heaks kuni 8. maini 2021.

1

BEK nr 1044 af 4.9.2015

Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevarerministeriet

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008 (2) on sätestatud nitritite lihatoodetes kasutamise tasemed ja muud tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1333/2008 (2) on sätestatud nitritite lihatoodetes kasutamise tasemed ja muud tingimused.

2

| (3) | Komisjoni otsuse (EL) 2018/702 kohaselt peaks Taani olukorda jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsuse (EL) 2018/702 kohaselt peaks Taani olukorda jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele.

| (4) | Taani teatas 6. novembri 2020. aasta kirjaga komisjonile oma kavatsusest jätkuvalt kohaldada nitritite kasutamist lihatoodetes käsitlevaid riiklikke õigusnorme, mis erinevad määrusest (EÜ) nr 1333/2008. Oma teate toetuseks esitas Taani teabe, mis hõlmab andmeid lihatoodete tarbimise ja impordi kohta, kokkupuute kohta nitrititega, lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, teavet botulismi esinemise kohta ning Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud riskihindamist. |
| --- | --- |

(4)

Taani teatas 6. novembri 2020. aasta kirjaga komisjonile oma kavatsusest jätkuvalt kohaldada nitritite kasutamist lihatoodetes käsitlevaid riiklikke õigusnorme, mis erinevad määrusest (EÜ) nr 1333/2008. Oma teate toetuseks esitas Taani teabe, mis hõlmab andmeid lihatoodete tarbimise ja impordi kohta, kokkupuute kohta nitrititega, lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, teavet botulismi esinemise kohta ning Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud riskihindamist.

1.   LIIDU ÕIGUSNORMID

1.1.   ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiked 4 ja 6

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiked 4 ja 6

| (5) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 on ette nähtud: „Kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.“ |
| --- | --- |

(5)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 on ette nähtud: „Kui pärast seda, kui Euroopa Parlament ja nõukogu või nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.“

| (6) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 6 kinnitab komisjon kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

1.2.   Määrus (EÜ) nr 1333/2008

Määrus (EÜ) nr 1333/2008

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 üldpõhimõtete kohaselt võidakse toidu lisaaine heaks kiita ainult siis, kui suudetakse ära näidata mõistlik tehnoloogiline vajadus, selle ohutus ning kui lisaaine kasutamine ei eksita tarbijat. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 üldpõhimõtete kohaselt võidakse toidu lisaaine heaks kiita ainult siis, kui suudetakse ära näidata mõistlik tehnoloogiline vajadus, selle ohutus ning kui lisaaine kasutamine ei eksita tarbijat.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. Toidu lisaainena võib lasta turule ja kasutada toidus vaid liidu loetellu kuuluvaid toidu lisaaineid kõnealuses loetelus esitatud kasutustingimustel. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. Toidu lisaainena võib lasta turule ja kasutada toidus vaid liidu loetellu kuuluvaid toidu lisaaineid kõnealuses loetelus esitatud kasutustingimustel.

| (9) | Nitriteid on lihatoodetes kasutatud aastakümneid, muu hulgas selleks, et tagada koostoimes teiste teguritega lihatoodete, eelkõige soolatud lihatoodete säilimine ja mikrobioloogiline ohutus, takistades muu hulgas eluohtliku botulismitekitaja Clostridium botulinum’i paljunemist. Samal ajal tunnistatakse, et lihatoodetes leiduvad nitritid võivad põhjustada nitrosamiinide moodustumist, millest mõned on osutunud kantserogeenseks. Seepärast tuleb selle valdkonna õigusaktides leida tasakaal ühelt poolt lihatoodetes leiduvatest nitrititest põhjustatud nitrosamiinide moodustumise ohu ja teiselt poolt nitritite kaitsva mõju vahel, kuivõrd need takistavad bakterite, eelkõige botulismitekitajate paljunemist. |
| --- | --- |

(9)

Nitriteid on lihatoodetes kasutatud aastakümneid, muu hulgas selleks, et tagada koostoimes teiste teguritega lihatoodete, eelkõige soolatud lihatoodete säilimine ja mikrobioloogiline ohutus, takistades muu hulgas eluohtliku botulismitekitaja Clostridium botulinum’i paljunemist. Samal ajal tunnistatakse, et lihatoodetes leiduvad nitritid võivad põhjustada nitrosamiinide moodustumist, millest mõned on osutunud kantserogeenseks. Seepärast tuleb selle valdkonna õigusaktides leida tasakaal ühelt poolt lihatoodetes leiduvatest nitrititest põhjustatud nitrosamiinide moodustumise ohu ja teiselt poolt nitritite kaitsva mõju vahel, kuivõrd need takistavad bakterite, eelkõige botulismitekitajate paljunemist.

Clostridium botulinum

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa punktis 8.3 (lihatooted) on sätestatud tootmise ajal lisatava kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) maksimumkogus. Maksimaalne lisatav kogus on 150 mg/kg lihatoodetele üldiselt ja 100 mg/kg steriliseeritud lihatoodetele. Mõne üksiku teatavates liikmesriikides traditsiooniliselt valmistatava soolatud lihatoote puhul on maksimaalne lisatav kogus 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa punktis 8.3 (lihatooted) on sätestatud tootmise ajal lisatava kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) maksimumkogus. Maksimaalne lisatav kogus on 150 mg/kg lihatoodetele üldiselt ja 100 mg/kg steriliseeritud lihatoodetele. Mõne üksiku teatavates liikmesriikides traditsiooniliselt valmistatava soolatud lihatoote puhul on maksimaalne lisatav kogus 180 mg/kg.

| (11) | Erandina üldreeglist on määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa punkti 8.3.4 (traditsioonilised soolatud lihatooted, mille puhul kehtivad nitritite ja nitraatide osas lisasätted) toidugrupi puhul ette nähtud jääkide piirnormid tootmisprotsessi lõpus teatavatele traditsioonilistele soolatud lihatoodetele, mida toodetakse traditsioonilistel valmistamisviisidel. Selliste toodete eri rühmade suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme 50 mg/kg, 100 mg/kg ja 175 mg/kg, näiteks 175 mg/kg Wiltshire peekoni, dry cured bacon’i ja teiste samalaadsete toodete puhul ning 100 mg/kg Wiltshire singi ja teiste samalaadsete toodete puhul. |
| --- | --- |

(11)

Erandina üldreeglist on määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa punkti 8.3.4 (traditsioonilised soolatud lihatooted, mille puhul kehtivad nitritite ja nitraatide osas lisasätted) toidugrupi puhul ette nähtud jääkide piirnormid tootmisprotsessi lõpus teatavatele traditsioonilistele soolatud lihatoodetele, mida toodetakse traditsioonilistel valmistamisviisidel. Selliste toodete eri rühmade suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme 50 mg/kg, 100 mg/kg ja 175 mg/kg, näiteks 175 mg/kg Wiltshire peekoni, dry cured bacon’i ja teiste samalaadsete toodete puhul ning 100 mg/kg Wiltshire singi ja teiste samalaadsete toodete puhul.

dry cured bacon

| (12) | Jääkide piirnormid on erandid maksimaalseid lisatavaid koguseid käsitlevast üldeeskirjast. Kõnealused piirnormid kehtivad üksnes teatavate toodete puhul, mida valmistatakse traditsiooniliselt teatavates liikmesriikides ja mille puhul ei ole võimalik lisatavat kogust kontrollida nende toodete valmistamise viisiga kaasneva soolade lihasse imendumise tõttu. Määruses on kirjeldatud nimetatud toodete valmistamise protsessi, et oleks võimalik teha kindlaks „sarnased tooted“ ning teha selgeks, milliste toodete kohta eri piirnormid kehtivad. |
| --- | --- |

(12)

Jääkide piirnormid on erandid maksimaalseid lisatavaid koguseid käsitlevast üldeeskirjast. Kõnealused piirnormid kehtivad üksnes teatavate toodete puhul, mida valmistatakse traditsiooniliselt teatavates liikmesriikides ja mille puhul ei ole võimalik lisatavat kogust kontrollida nende toodete valmistamise viisiga kaasneva soolade lihasse imendumise tõttu. Määruses on kirjeldatud nimetatud toodete valmistamise protsessi, et oleks võimalik teha kindlaks „sarnased tooted“ ning teha selgeks, milliste toodete kohta eri piirnormid kehtivad.

| (13) | Praegu määruses (EÜ) nr 1333/2008 ja varem Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/52/EÜ (3) sätestatud piirnormid põhinevad toidu teaduskomitee 1990. (4) ja 1995. aasta (5) ning Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) 26. novembri 2003. aasta (6) arvamusel. Maksimaalsed lisatavad kogused tuginevad nimetatud teaduslikes arvamustes osutatud vahemikele. Arvestades (soolatud) lihatoodete ja valmistamisviiside rohkust liidus, oli liidu seadusandja seisukohal, et asjakohast nitritikogust ei ole võimalik iga toote puhul eraldi määrata. |
| --- | --- |

(13)

Praegu määruses (EÜ) nr 1333/2008 ja varem Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/52/EÜ (3) sätestatud piirnormid põhinevad toidu teaduskomitee 1990. (4) ja 1995. aasta (5) ning Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) 26. novembri 2003. aasta (6) arvamusel. Maksimaalsed lisatavad kogused tuginevad nimetatud teaduslikes arvamustes osutatud vahemikele. Arvestades (soolatud) lihatoodete ja valmistamisviiside rohkust liidus, oli liidu seadusandja seisukohal, et asjakohast nitritikogust ei ole võimalik iga toote puhul eraldi määrata.

3

4

5

6

2.   TEATATUD RIIKLIKUD ÕIGUSNORMID

| (14) | Taani teatas 6. novembril 2020 riiklikest õigusnormidest, mis sisalduvad 30. oktoobri 2018. aasta korralduses nr 1247 lisaainete kohta toiduainetes (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato: 3.9.2020, Miljø- og Fødevarerministeriet). Kõnealuse korraldusega muudeti 4. septembri 2015. aasta korraldust nr 1044, millest oli eelnevalt komisjonile teatatud ja mida oli hinnatud otsuse (EL) 2018/702 raames. |
| --- | --- |

(14)

Taani teatas 6. novembril 2020 riiklikest õigusnormidest, mis sisalduvad 30. oktoobri 2018. aasta korralduses nr 1247 lisaainete kohta toiduainetes (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato: 3.9.2020, Miljø- og Fødevarerministeriet). Kõnealuse korraldusega muudeti 4. septembri 2015. aasta korraldust nr 1044, millest oli eelnevalt komisjonile teatatud ja mida oli hinnatud otsuse (EL) 2018/702 raames.

| (15) | Korralduse nr 1247 kohaselt võib nitriteid (E 249 ja E 250) kasutada lihatoodetes vaid selle 3. lisas esitatud tingimustel. Kõnealuses lisas esitatud toiduainerühmad vastavad toidugruppidele, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) II lisas, ning nendega asendatakse nimetatud lisa kohased kasutusviisid.






  Toiduaine | Lisatav nitritikogus (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 8.3.1
  Kuumtöötlemata lihatooted | Kokku 60 mg/kg.
  Fermenteeritud salaamivorstides kokku 100 mg/kg. |
| 8.3.2
  Kuumtöödeldud lihatooted | Kokku 60 mg/kg.
  Täielikult või poolkonserveeritud toodetes kokku 150 mg/kg.
  Rullepølse's (lihast rulaadvorst) kokku 100 mg/kg.
  Traditsioonilistes Taani lihapallides ja maksapasteedis 0 mg/kg. |
| 8.3.4
  Traditsioonilised soolatud lihatooted, mille puhul kehtivad nitritite ja nitraatidega seotud lisasätted | Kokku 60 mg/kg.
  Wiltshire tüüpi peekonis ja seotud toodetes kokku 150 mg/kg.
  Traditsioonilises soolatud singis (spegeskinke) ja seotud toodetes 150 mg/kg. |

(15)

Korralduse nr 1247 kohaselt võib nitriteid (E 249 ja E 250) kasutada lihatoodetes vaid selle 3. lisas esitatud tingimustel. Kõnealuses lisas esitatud toiduainerühmad vastavad toidugruppidele, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) II lisas, ning nendega asendatakse nimetatud lisa kohased kasutusviisid.

Toiduaine

Lisatav nitritikogus (mg/kg)

8.3.1

Kuumtöötlemata lihatooted

Kokku 60 mg/kg.

Fermenteeritud salaamivorstides kokku 100 mg/kg.

8.3.2

Kuumtöödeldud lihatooted

Kokku 60 mg/kg.

Täielikult või poolkonserveeritud toodetes kokku 150 mg/kg.

Rullepølse's (lihast rulaadvorst) kokku 100 mg/kg.

Traditsioonilistes Taani lihapallides ja maksapasteedis 0 mg/kg.

8.3.4

Traditsioonilised soolatud lihatooted, mille puhul kehtivad nitritite ja nitraatidega seotud lisasätted

Kokku 60 mg/kg.

Wiltshire tüüpi peekonis ja seotud toodetes kokku 150 mg/kg.

Traditsioonilises soolatud singis (spegeskinke) ja seotud toodetes 150 mg/kg.

| (16) | Seega kehtib paljude lihatoodete puhul nitritite (E 249 ja E 250) madalam piirnorm 60 mg/kg, samal ajal kui määruse (EÜ) nr 1333/2008 vastavad piirnormid on 100 või 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(16)

Seega kehtib paljude lihatoodete puhul nitritite (E 249 ja E 250) madalam piirnorm 60 mg/kg, samal ajal kui määruse (EÜ) nr 1333/2008 vastavad piirnormid on 100 või 150 mg/kg.

3.   MENETLUS

| (17) | Taani teatas 6. novembri 2020. aasta kirjaga komisjonile oma kavatsusest jätkuvalt kohaldada nitritite kasutamist lihatoodetes käsitlevaid riiklikke õigusnorme, mis erinevad määrusest (EÜ) nr 1333/2008. |
| --- | --- |

(17)

Taani teatas 6. novembri 2020. aasta kirjaga komisjonile oma kavatsusest jätkuvalt kohaldada nitritite kasutamist lihatoodetes käsitlevaid riiklikke õigusnorme, mis erinevad määrusest (EÜ) nr 1333/2008.

| (18) | Komisjon avaldas teate Euroopa Liidu Teatajas, (7) et teavitada huvitatud isikuid Taani riiklikest õigusnormidest ja taotluse põhjendustest. Komisjon teavitas 13. jaanuari 2021. aasta kirjaga teatest ka teisi liikmesriike ning andis neile võimaluse esitada 30 päeva jooksul selle kohta märkusi. Komisjon sai selle tähtaja jooksul märkused Soomelt, Lätilt ja Maltalt.






  — | Soome leiab, et Taani on suutnud tõendada kasu, mis tuleneb riigis lubatud madalamast nitritite tasemest, et kaitsta rahvatervist nitritite ja nitrosamiinide suure tarbimise eest ning tagada piisav kaitse Clostridium botulinum'i võimaliku paljunemise vastu. Soome viitab käimasolevale tööle määruses (EÜ) nr 1333/2008 nitriteid ja nitraate käsitlevate sätete läbivaatamisel, et vähendada nende praegusi piirnorme ja lisada uusi nõudeid lihatoodetes leiduvate jääkkoguste kohta. Soomel ei ole teavet ühegi kaebuse kohta (näiteks ekspordi puhul) seoses sellega, et Taani on säilitanud riiklikud nitritieeskirjad. Soome võib seega Taani riikliku erandiga ajutiselt nõustuda. See tuleks siiski läbi vaadata hiljemalt pärast liidu õigusaktide reformimist ja kasutada näiteks lisaainete seire suhtes kohaldatavat ühist metoodikat, mida praegu välja töötatakse. |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisjon avaldas teate Euroopa Liidu Teatajas, (7) et teavitada huvitatud isikuid Taani riiklikest õigusnormidest ja taotluse põhjendustest. Komisjon teavitas 13. jaanuari 2021. aasta kirjaga teatest ka teisi liikmesriike ning andis neile võimaluse esitada 30 päeva jooksul selle kohta märkusi. Komisjon sai selle tähtaja jooksul märkused Soomelt, Lätilt ja Maltalt.

Euroopa Liidu Teatajas

7

—

Soome leiab, et Taani on suutnud tõendada kasu, mis tuleneb riigis lubatud madalamast nitritite tasemest, et kaitsta rahvatervist nitritite ja nitrosamiinide suure tarbimise eest ning tagada piisav kaitse Clostridium botulinum'i võimaliku paljunemise vastu. Soome viitab käimasolevale tööle määruses (EÜ) nr 1333/2008 nitriteid ja nitraate käsitlevate sätete läbivaatamisel, et vähendada nende praegusi piirnorme ja lisada uusi nõudeid lihatoodetes leiduvate jääkkoguste kohta. Soomel ei ole teavet ühegi kaebuse kohta (näiteks ekspordi puhul) seoses sellega, et Taani on säilitanud riiklikud nitritieeskirjad. Soome võib seega Taani riikliku erandiga ajutiselt nõustuda. See tuleks siiski läbi vaadata hiljemalt pärast liidu õigusaktide reformimist ja kasutada näiteks lisaainete seire suhtes kohaldatavat ühist metoodikat, mida praegu välja töötatakse.

Clostridium botulinum

| — | Läti võib Taani taotlust toetada, võttes arvesse esitatud väiteid ja asjaolu, et riiklikud eeskirjad, millega kehtestatakse rangemad nõuded nitritite kasutamisele lihatoodetes, on kehtinud mitu aastat ja Läti eksportivatel tootjatel ei ole selle suhtes vastuväiteid. |
| --- | --- |

—

Läti võib Taani taotlust toetada, võttes arvesse esitatud väiteid ja asjaolu, et riiklikud eeskirjad, millega kehtestatakse rangemad nõuded nitritite kasutamisele lihatoodetes, on kehtinud mitu aastat ja Läti eksportivatel tootjatel ei ole selle suhtes vastuväiteid.

| — | Maltal ei ole tervise või riskihindamise seisukohast vastuväiteid Taanis nitritite suhtes kehtestatud madalama taseme kohta. |
| --- | --- |

—

Maltal ei ole tervise või riskihindamise seisukohast vastuväiteid Taanis nitritite suhtes kehtestatud madalama taseme kohta.

4.   NITRITITE UUS HINDAMINE

| (19) | Komisjoni määruse (EL) nr 257/2010 (8) kohaselt pidi toiduohutusamet kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) ohutust uuesti hindama. Selle hindamise käigus uuris toiduohutusamet toidu teaduskomitee ja toiduohutusameti varasemaid arvamusi ning algset toimikut, huvitatud ettevõtjate ja muude huvitatud isikute esitatud andmeid ning komisjoni ja liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud andmeid, samuti uuris ta pärast kummagi toidu lisaaine eelmist hindamist avaldatud asjakohast kirjandust. |
| --- | --- |

(19)

Komisjoni määruse (EL) nr 257/2010 (8) kohaselt pidi toiduohutusamet kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) ohutust uuesti hindama. Selle hindamise käigus uuris toiduohutusamet toidu teaduskomitee ja toiduohutusameti varasemaid arvamusi ning algset toimikut, huvitatud ettevõtjate ja muude huvitatud isikute esitatud andmeid ning komisjoni ja liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud andmeid, samuti uuris ta pärast kummagi toidu lisaaine eelmist hindamist avaldatud asjakohast kirjandust.

8

| (20) | Taani eelmise teate toetuseks esitatud teave, (9) milles käsitleti lihatoodete tarbimist, kokkupuudet nitrititega, botulismi esinemist ning nitrosamiinide moodustumist töödeldud lihatoodetes, esitati toiduohutusametile, et viimane võtaks seda ohutuse uuesti hindamisel arvesse. |
| --- | --- |

(20)

Taani eelmise teate toetuseks esitatud teave, (9) milles käsitleti lihatoodete tarbimist, kokkupuudet nitrititega, botulismi esinemist ning nitrosamiinide moodustumist töödeldud lihatoodetes, esitati toiduohutusametile, et viimane võtaks seda ohutuse uuesti hindamisel arvesse.

9

| (21) | Toiduohutusamet esitas 15. juunil 2017 teadusliku arvamuse kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) uue hindamise kohta (10). Toiduohutusamet määras, et nitritiooni lubatud päevane tarbitav kogus on 0,07 mg kehamassi kilogrammi kohta päevas, ning selgitas, et nitriti toidu lisaainena kasutamine ei too tavaliselt inimeste puhul kaasa lubatud päevase tarbitava koguse ületamist (laste kõrgeima protsentiili puhul täheldati siiski kõnealuse koguse mõningast ületamist). Kui liideti kõik allikad, mille kaudu võib toidu kaudu nitrititega kokku puutuda, st toidu lisaained, nitritite esinemine looduses ja saastumine, siis oleks lubatud päevane tarbitav kogus imikute, maimikute ja teiste laste puhul ületatud keskmise kokkupuute korral ja muude vanuserühmade puhul suurima kokkupuute korral. Toidu lisaainena kasutatavate nitritite osakaal üldises kokkupuutes oli ligikaudu 17 % (vahemik 1,5–36,0 %). |
| --- | --- |

(21)

Toiduohutusamet esitas 15. juunil 2017 teadusliku arvamuse kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) uue hindamise kohta (10). Toiduohutusamet määras, et nitritiooni lubatud päevane tarbitav kogus on 0,07 mg kehamassi kilogrammi kohta päevas, ning selgitas, et nitriti toidu lisaainena kasutamine ei too tavaliselt inimeste puhul kaasa lubatud päevase tarbitava koguse ületamist (laste kõrgeima protsentiili puhul täheldati siiski kõnealuse koguse mõningast ületamist). Kui liideti kõik allikad, mille kaudu võib toidu kaudu nitrititega kokku puutuda, st toidu lisaained, nitritite esinemine looduses ja saastumine, siis oleks lubatud päevane tarbitav kogus imikute, maimikute ja teiste laste puhul ületatud keskmise kokkupuute korral ja muude vanuserühmade puhul suurima kokkupuute korral. Toidu lisaainena kasutatavate nitritite osakaal üldises kokkupuutes oli ligikaudu 17 % (vahemik 1,5–36,0 %).

10

| (22) | Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kokkupuude endogeensete nitrosamiinidega ei olnud kuigi murettekitav. Mis puudutab kokkupuudet eksogeensete nitrosamiinidega, siis leidis toiduohutusamet lihatoodetele lisatud nitritite ja teatavate toksikoloogiliselt väga ohtlike lenduvate nitrosamiinide moodustumise vahelise seose hindamiseks tehtava süstemaatilise ülevaate tulemuste põhjal, et ei ole võimalik selgelt eristada kõnealuseid seadusega ettenähtud piirides lisatud nitrititest tekkivaid N-nitrosoühendeid nendest, mis esinevad toidu koostises ilma nitritite lisamiseta. Seepärast võttis toiduohutusamet arvesse üldist kokkupuudet, kuigi selline kokkupuude ei tulene üksnes nitriti kasutamisest toidu lisaainena. Toiduohutusameti arvates tekitas teataval määral muret rohke üldine kokkupuude eksogeensete nitrosamiinidega kõikides vanuserühmades peale vanemaealiste inimeste. |
| --- | --- |

(22)

Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kokkupuude endogeensete nitrosamiinidega ei olnud kuigi murettekitav. Mis puudutab kokkupuudet eksogeensete nitrosamiinidega, siis leidis toiduohutusamet lihatoodetele lisatud nitritite ja teatavate toksikoloogiliselt väga ohtlike lenduvate nitrosamiinide moodustumise vahelise seose hindamiseks tehtava süstemaatilise ülevaate tulemuste põhjal, et ei ole võimalik selgelt eristada kõnealuseid seadusega ettenähtud piirides lisatud nitrititest tekkivaid N-nitrosoühendeid nendest, mis esinevad toidu koostises ilma nitritite lisamiseta. Seepärast võttis toiduohutusamet arvesse üldist kokkupuudet, kuigi selline kokkupuude ei tulene üksnes nitriti kasutamisest toidu lisaainena. Toiduohutusameti arvates tekitas teataval määral muret rohke üldine kokkupuude eksogeensete nitrosamiinidega kõikides vanuserühmades peale vanemaealiste inimeste.

| (23) | Toiduohutusamet kinnitas ka tõendid, mis võimaldavad siduda N-nitrosodimetüülamiini esinemist toidus kolorektaalvähi tekkega, ja teatavad tõendid, millest nähtub, et on seos toiduga omistatud nitritite ja maovähi vahel ning töödeldud lihast saadava summaarse nitriti ja nitraadi ja kolorektaalvähi vahel. |
| --- | --- |

(23)

Toiduohutusamet kinnitas ka tõendid, mis võimaldavad siduda N-nitrosodimetüülamiini esinemist toidus kolorektaalvähi tekkega, ja teatavad tõendid, millest nähtub, et on seos toiduga omistatud nitritite ja maovähi vahel ning töödeldud lihast saadava summaarse nitriti ja nitraadi ja kolorektaalvähi vahel.

5.   KOMISJONIPOOLNE JÄRELEVALVE

| (24) | Komisjon viis 2014. aastal lõpule kättesaadaval teabel põhineva uuringu, milles jälgis nitriteid käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamist liikmesriikides. Uuring põhines kõigile liikmesriikidele esitatud küsimustiku vastustel. Uuringust selgus, et vaatamata mõningatele eranditele on steriliseerimata lihatoodetele lisatavate nitritite tavaline kogus liidu piirnormist väiksem, kuid Taani piirnormist suurem. Aruandes järeldas komisjon, et tuleks kaaluda nitritite suhtes praegu kehtivate piirnormide muutmise võimalust. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon viis 2014. aastal lõpule kättesaadaval teabel põhineva uuringu, milles jälgis nitriteid käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamist liikmesriikides. Uuring põhines kõigile liikmesriikidele esitatud küsimustiku vastustel. Uuringust selgus, et vaatamata mõningatele eranditele on steriliseerimata lihatoodetele lisatavate nitritite tavaline kogus liidu piirnormist väiksem, kuid Taani piirnormist suurem. Aruandes järeldas komisjon, et tuleks kaaluda nitritite suhtes praegu kehtivate piirnormide muutmise võimalust.

| (25) | Seepärast võttis komisjon ette ad hoc-uuringu selle kohta, kuidas tööstuses kasutatakse nitriteid eri lihatootekategooriate puhul. 2016. aastal lõpule viidud uuringust nähtus ka, et on võimalik läbi vaadata praegu liidu õigusaktidega lubatud nitritite piirnormid. |
| --- | --- |

(25)

Seepärast võttis komisjon ette ad hoc-uuringu selle kohta, kuidas tööstuses kasutatakse nitriteid eri lihatootekategooriate puhul. 2016. aastal lõpule viidud uuringust nähtus ka, et on võimalik läbi vaadata praegu liidu õigusaktidega lubatud nitritite piirnormid.

ad hoc

| (26) | Komisjon peab arvesse võtma liikmesriikide vastustel põhineva uuringu järeldusi, nitritite tööstuses kasutamise kohta tehtud ad hoc-uuringut, toiduohutusameti poolt läbiviidud uuestihindamist ja Taani esitatud andmeid, et kaaluda, kas määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohased nitritite piirnormid tuleks läbi vaadata. Nitritite piirnormide läbivaatamist arutatakse praegu liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon peab arvesse võtma liikmesriikide vastustel põhineva uuringu järeldusi, nitritite tööstuses kasutamise kohta tehtud ad hoc-uuringut, toiduohutusameti poolt läbiviidud uuestihindamist ja Taani esitatud andmeid, et kaaluda, kas määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohased nitritite piirnormid tuleks läbi vaadata. Nitritite piirnormide läbivaatamist arutatakse praegu liikmesriikidega.

ad hoc

II.   HINNANG

HINNANG

1.   VASTUVÕETAVUS

| (27) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 6 kohaselt võib liikmesriik pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist ELi toimimise lepingu artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega säilitada rangemad siseriiklikud normid, kui ta teatab nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile ning kui komisjon kiidab kõnealused meetmed heaks. |
| --- | --- |

(27)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigete 4 ja 6 kohaselt võib liikmesriik pärast ühtlustamismeetme vastuvõtmist ELi toimimise lepingu artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega säilitada rangemad siseriiklikud normid, kui ta teatab nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile ning kui komisjon kiidab kõnealused meetmed heaks.

| (28) | Taani teade on seotud riiklike õigusnormidega, mis erinevad määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa sätetest kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) kohta. Nimetatud kehtivad Taani õigusnormid olid põhimõtteliselt olemas juba siis, kui liidu õigusnormid sätestati algselt direktiivis 2006/52/EÜ. |
| --- | --- |

(28)

Taani teade on seotud riiklike õigusnormidega, mis erinevad määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa sätetest kaaliumnitriti (E 249) ja naatriumnitriti (E 250) kohta. Nimetatud kehtivad Taani õigusnormid olid põhimõtteliselt olemas juba siis, kui liidu õigusnormid sätestati algselt direktiivis 2006/52/EÜ.

| (29) | Taani korraldusega nr 1247 lubatakse lihatoodetele lisada nitriteid ainult sel juhul, kui lisamisel ei ületata konkreetseid piirnorme. Sõltuvalt asjaomastest toodetest on need maksimaalsed kogused 0, 60, 100 või 150 mg/kg, mis on teatavate toodete puhul väiksemad määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud kogustest. Lisaks ei näe Taani õigusnormid erinevalt määrusest (EÜ) nr 1333/2008 ette mingeid erandeid nitritite piirnormide määramise põhimõttest ega luba seega turule lasta teatavaid traditsioonilise tootmisprotsessi teel saadud lihatooteid, mis pärinevad teistest liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(29)

Taani korraldusega nr 1247 lubatakse lihatoodetele lisada nitriteid ainult sel juhul, kui lisamisel ei ületata konkreetseid piirnorme. Sõltuvalt asjaomastest toodetest on need maksimaalsed kogused 0, 60, 100 või 150 mg/kg, mis on teatavate toodete puhul väiksemad määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud kogustest. Lisaks ei näe Taani õigusnormid erinevalt määrusest (EÜ) nr 1333/2008 ette mingeid erandeid nitritite piirnormide määramise põhimõttest ega luba seega turule lasta teatavaid traditsioonilise tootmisprotsessi teel saadud lihatooteid, mis pärinevad teistest liikmesriikidest.

| (30) | Taani õigusnormid on seega määruse (EÜ) nr 1333/2008 sätetest rangemad selle poolest, et maksimaalsed lisatavad kogused on mitme tooteliigi omadest väiksemad (paljudel juhtudel 60 mg/kg), ja selle poolest, et nende sätetega ei lubata lasta teatavaid traditsioonilisi lihatooteid turule jääkide piirnormide alusel. |
| --- | --- |

(30)

Taani õigusnormid on seega määruse (EÜ) nr 1333/2008 sätetest rangemad selle poolest, et maksimaalsed lisatavad kogused on mitme tooteliigi omadest väiksemad (paljudel juhtudel 60 mg/kg), ja selle poolest, et nende sätetega ei lubata lasta teatavaid traditsioonilisi lihatooteid turule jääkide piirnormide alusel.

| (31) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 lisati teatele põhjendus ühe või mitme ELi toimimise lepingu artiklis 36 märgitud olulise vajaduse kohta, käesoleval juhul vajaduse kohta kaitsta inimeste tervist ja elu. Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi 3. aprilli 2020. aasta memorandumis ja Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud ohutushindamises antakse lisateavet, mis käsitleb lihatoodete tarbimist ja importi, kokkupuudet nitrititega, Taani turul olevates lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, botulismi esinemist ning nitrosamiinide teket töödeldud lihatoodetes. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 4 lisati teatele põhjendus ühe või mitme ELi toimimise lepingu artiklis 36 märgitud olulise vajaduse kohta, käesoleval juhul vajaduse kohta kaitsta inimeste tervist ja elu. Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi 3. aprilli 2020. aasta memorandumis ja Taani tehnikaülikooli juurde kuuluva riikliku toiduinstituudi ajakohastatud ohutushindamises antakse lisateavet, mis käsitleb lihatoodete tarbimist ja importi, kokkupuudet nitrititega, Taani turul olevates lihatoodetes sisalduvaid nitriteid käsitlevat analüüsi, botulismi esinemist ning nitrosamiinide teket töödeldud lihatoodetes.

| (32) | Eespool kirjeldatud asjaolusid arvestades leiab komisjon, et taotlus, mille Taani on esitanud eesmärgiga saada luba säilitada oma riiklikud õigusnormid nitritite kasutamise kohta lihatoodetes, on ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel vastuvõetav. |
| --- | --- |

(32)

Eespool kirjeldatud asjaolusid arvestades leiab komisjon, et taotlus, mille Taani on esitanud eesmärgiga saada luba säilitada oma riiklikud õigusnormid nitritite kasutamise kohta lihatoodetes, on ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel vastuvõetav.

2.   PÕHJENDUSTE HINDAMINE

| (33) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 ja lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon välja selgitama, kas on täidetud kõik kõnealuses artiklis sätestatud tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse säilitada liidu ühtlustamismeetmest erinevad riiklikud õigusnormid. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 ja lõike 6 esimesele lõigule peab komisjon välja selgitama, kas on täidetud kõik kõnealuses artiklis sätestatud tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse säilitada liidu ühtlustamismeetmest erinevad riiklikud õigusnormid.

| (34) | Eelkõige peab komisjon hindama, kas kõnealused riiklikud normid on õigustatud ELi toimimise lepingu artiklis 36 sätestatud oluliste vajadustega või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega ning kas need ei lähe kaugemale, kui on vaja põhjendatud eesmärgi saavutamiseks. Kui komisjon leiab, et riiklikud õigusnormid vastavad eespool osutatud tingimustele, peab ta ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kohaselt veel kontrollima, kas kõnealused riiklikud õigusnormid on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele. |
| --- | --- |

(34)

Eelkõige peab komisjon hindama, kas kõnealused riiklikud normid on õigustatud ELi toimimise lepingu artiklis 36 sätestatud oluliste vajadustega või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsmisega ning kas need ei lähe kaugemale, kui on vaja põhjendatud eesmärgi saavutamiseks. Kui komisjon leiab, et riiklikud õigusnormid vastavad eespool osutatud tingimustele, peab ta ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kohaselt veel kontrollima, kas kõnealused riiklikud õigusnormid on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud ning kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

| (35) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 kehtestatud tähtaegu silmas pidades peab komisjon artikli 114 lõike 4 kohaselt teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud asjaomane liikmesriik. Tõendamiskohustus on riiklike meetmete säilitamise taotluse esitanud liikmesriigil. |
| --- | --- |

(35)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 kehtestatud tähtaegu silmas pidades peab komisjon artikli 114 lõike 4 kohaselt teatatud riiklike meetmete põhjendatuse uurimisel võtma aluseks põhjendused, mille on esitanud asjaomane liikmesriik. Tõendamiskohustus on riiklike meetmete säilitamise taotluse esitanud liikmesriigil.

| (36) | Kui aga komisjoni käsutuses on andmeid, et liidu ühtlustamismeede, millest teatatud riiklikud õigusnormid erinevad, tuleks läbi vaadata, võib ta selliseid andmeid teatatud riiklike õigusnormide hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(36)

Kui aga komisjoni käsutuses on andmeid, et liidu ühtlustamismeede, millest teatatud riiklikud õigusnormid erinevad, tuleks läbi vaadata, võib ta selliseid andmeid teatatud riiklike õigusnormide hindamisel arvesse võtta.

2.1.   Taani seisukoht

Taani seisukoht

| (37) | Taani väidab, et tema riiklikud õigusnormid tagavad inimeste tervise ja elu parema kaitse sellega, et neis on sätestatud nitritite väiksem maksimaalne lisatav kogus, kui on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1333/2008, ja nendega ei lubata turule lasta traditsioonilisi lihatooteid, mille puhul ei ole võimalik lisatud koguseid kindlaks teha. Taani märgib, et tema õigusnormid on kehtestatud täielikus kooskõlas toidu teaduskomitee 1990. ja 1995. aasta arvamustega, ning leiab ühtlasi, et nimetatud õigusnormid on õigustatud toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamuse ja ameti viimasele, 15. juuni 2017. aasta arvamusele Taani antud hinnangu kohaselt. |
| --- | --- |

(37)

Taani väidab, et tema riiklikud õigusnormid tagavad inimeste tervise ja elu parema kaitse sellega, et neis on sätestatud nitritite väiksem maksimaalne lisatav kogus, kui on ette nähtud määrusega (EÜ) nr 1333/2008, ja nendega ei lubata turule lasta traditsioonilisi lihatooteid, mille puhul ei ole võimalik lisatud koguseid kindlaks teha. Taani märgib, et tema õigusnormid on kehtestatud täielikus kooskõlas toidu teaduskomitee 1990. ja 1995. aasta arvamustega, ning leiab ühtlasi, et nimetatud õigusnormid on õigustatud toiduohutusameti 26. novembri 2003. aasta arvamuse ja ameti viimasele, 15. juuni 2017. aasta arvamusele Taani antud hinnangu kohaselt.

| (38) | Taani leiab, et üldisest teaduslikust hinnangust nähtub, et a) nitritite ja nitraatide kasutamist tuleks vähendada nii palju kui võimalik, kasutades diferentseeritud koguseid vastavalt eri toiduainetega seotud tehnilistele vajadustele, b) nitritite ja nitraatide kasutamist tuleks reguleerida pigem lisatavate koguste kui jääkkoguste osas ning c) vajalik säilitamisaste saavutatakse toiduohutusameti (2003) soovitatud koguseid kasutades. Sellega seoses leiab Taani, et ta järgib oma riiklikes õigusnormides nimetatud soovitusi läbivalt, samal ajal kui määruses (EÜ) nr 1333/2008 neid nitritite osas ei järgita. |
| --- | --- |

(38)

Taani leiab, et üldisest teaduslikust hinnangust nähtub, et a) nitritite ja nitraatide kasutamist tuleks vähendada nii palju kui võimalik, kasutades diferentseeritud koguseid vastavalt eri toiduainetega seotud tehnilistele vajadustele, b) nitritite ja nitraatide kasutamist tuleks reguleerida pigem lisatavate koguste kui jääkkoguste osas ning c) vajalik säilitamisaste saavutatakse toiduohutusameti (2003) soovitatud koguseid kasutades. Sellega seoses leiab Taani, et ta järgib oma riiklikes õigusnormides nimetatud soovitusi läbivalt, samal ajal kui määruses (EÜ) nr 1333/2008 neid nitritite osas ei järgita.

| (39) | Taani hinnangul on mure määrusega (EÜ) nr 1333/2008 lubatud nitritikoguste kasutamise pärast seotud eelkõige suurema nitrosamiinide moodustumise riskiga. Vastupidiselt hiljutisele toiduohutusameti arvamusele leiab Taani, et nii lenduvate kui mittelenduvate nitrosamiinide moodustumine sõltub lisatud nitritite hulgast, samas kui toiduohutusamet näeb seost üksnes viimati nimetatu puhul. Taani väitel on teaduslikult tõestatud, et paljud lenduvad nitrosamiinid on kantserogeensed ja genotoksilised ning hiljutised epidemioloogilised uuringud osutavad lihatoodete tarbimise ja erinevate vähktõve vormide vahelisele seosele. Taani arvates toetab see piirangute kehtestamist nitritite kui toidu lisaainete kasutamisele. Taani juhib tähelepanu ka sellele, et kuigi Taani elanikkonda puudutava kõige hiljutisema hinnangu kohaselt on töödeldud lihast saadav nitritikogus tunduvalt väiksem kui lubatud päevane tarbitav kogus, arvab toiduohutusamet, et suure osa Taani elanikkonna puhul ületab toidu kaudu omastatud kogus lubatud päevast tarbitavat kogust. Taani sõnul on see samuti argument toidu lisaainena kasutatava nitriti piirava kasutamise säilitamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Taani hinnangul on mure määrusega (EÜ) nr 1333/2008 lubatud nitritikoguste kasutamise pärast seotud eelkõige suurema nitrosamiinide moodustumise riskiga. Vastupidiselt hiljutisele toiduohutusameti arvamusele leiab Taani, et nii lenduvate kui mittelenduvate nitrosamiinide moodustumine sõltub lisatud nitritite hulgast, samas kui toiduohutusamet näeb seost üksnes viimati nimetatu puhul. Taani väitel on teaduslikult tõestatud, et paljud lenduvad nitrosamiinid on kantserogeensed ja genotoksilised ning hiljutised epidemioloogilised uuringud osutavad lihatoodete tarbimise ja erinevate vähktõve vormide vahelisele seosele. Taani arvates toetab see piirangute kehtestamist nitritite kui toidu lisaainete kasutamisele. Taani juhib tähelepanu ka sellele, et kuigi Taani elanikkonda puudutava kõige hiljutisema hinnangu kohaselt on töödeldud lihast saadav nitritikogus tunduvalt väiksem kui lubatud päevane tarbitav kogus, arvab toiduohutusamet, et suure osa Taani elanikkonna puhul ületab toidu kaudu omastatud kogus lubatud päevast tarbitavat kogust. Taani sõnul on see samuti argument toidu lisaainena kasutatava nitriti piirava kasutamise säilitamiseks.

| (40) | Taani rõhutab veel, et tema riiklikud õigusnormid on kehtinud palju aastaid ja seni pole kunagi olnud probleeme asjaomaste toodete säilimisega. Peale selle on Taanis teiste liikmesriikidega võrreldes suhteliselt väike botulismi esinemise sagedus ja 1980. aastast peale ei ole registreeritud ühtegi botulismijuhtu, mis oleks seotud lihatoodete tarbimisega. Taani märgib, et riigis ei ole alates 2006. aastast registreeritud ühtki botulismijuhtu. Seega leitakse, et Taani õigusnormidega nitritite lihatoodetes kasutamise kohta tagatakse endiselt täielik toidumürgitusevastane kaitse. |
| --- | --- |

(40)

Taani rõhutab veel, et tema riiklikud õigusnormid on kehtinud palju aastaid ja seni pole kunagi olnud probleeme asjaomaste toodete säilimisega. Peale selle on Taanis teiste liikmesriikidega võrreldes suhteliselt väike botulismi esinemise sagedus ja 1980. aastast peale ei ole registreeritud ühtegi botulismijuhtu, mis oleks seotud lihatoodete tarbimisega. Taani märgib, et riigis ei ole alates 2006. aastast registreeritud ühtki botulismijuhtu. Seega leitakse, et Taani õigusnormidega nitritite lihatoodetes kasutamise kohta tagatakse endiselt täielik toidumürgitusevastane kaitse.

| (41) | Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi 3. aprilli 2020. aasta memorandumis esitatakse lisateavet lihatoodete tarbimise ja impordi ning nitrititega kokkupuute kohta ning analüüsi kohta, mis käsitleb nitriteid Taani turul olevates lihatoodetes. |
| --- | --- |

(41)

Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi 3. aprilli 2020. aasta memorandumis esitatakse lisateavet lihatoodete tarbimise ja impordi ning nitrititega kokkupuute kohta ning analüüsi kohta, mis käsitleb nitriteid Taani turul olevates lihatoodetes.

| (42) | Taani ametiasutuste sõnul näitavad selles memorandumis esitatud värskeimad andmed, et tarbimisharjumused ei ole oluliselt muutunud. Lihatoodete tarbimine ei ole suurenenud vaid püsib stabiilne. Sellistest tarbitud lihatoodetest, millele võib lisada nitritit, on ülekaalus need, mis kuuluvad madala piirnormi (60 mg/kg) alla. |
| --- | --- |

(42)

Taani ametiasutuste sõnul näitavad selles memorandumis esitatud värskeimad andmed, et tarbimisharjumused ei ole oluliselt muutunud. Lihatoodete tarbimine ei ole suurenenud vaid püsib stabiilne. Sellistest tarbitud lihatoodetest, millele võib lisada nitritit, on ülekaalus need, mis kuuluvad madala piirnormi (60 mg/kg) alla.

| (43) | Mis puutub kaubandusse, siis on Taani jõudnud järeldusele, et Taani erieeskirjade säilitamine ei ole avaldanud negatiivset mõju teatavate toodete impordile teistest liikmesriikidest ning aastatel 2017–2019 on import ligikaudu 4 % kasvanud. Lihatoodete nitritisisaldust käsitleva analüüsi põhjal osutab Taani sellele, et Taanis kehtivaid rangemaid piirnorme üldiselt järgitakse, sealhulgas seoses nitriti kasutamisega soolvees soolatud lihatoodetes jaemüügiga tegelevates lihakauplustes, kelle järelevalvet nõuti komisjoni otsusega (EL) 2018/702. |
| --- | --- |

(43)

Mis puutub kaubandusse, siis on Taani jõudnud järeldusele, et Taani erieeskirjade säilitamine ei ole avaldanud negatiivset mõju teatavate toodete impordile teistest liikmesriikidest ning aastatel 2017–2019 on import ligikaudu 4 % kasvanud. Lihatoodete nitritisisaldust käsitleva analüüsi põhjal osutab Taani sellele, et Taanis kehtivaid rangemaid piirnorme üldiselt järgitakse, sealhulgas seoses nitriti kasutamisega soolvees soolatud lihatoodetes jaemüügiga tegelevates lihakauplustes, kelle järelevalvet nõuti komisjoni otsusega (EL) 2018/702.

| (44) | Seega leiab Taani, et on põhjendatud säilitada riiklikud õigusnormid nitritite lihatoodetes kasutamise kohta, mis on määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatust rangemad. Taani sõnul nähtub vastavalt otsusele (EL) 2018/702 korraldatud seirest, et varem arvesse võetud tervisekaalutlused on endiselt asjakohased. Lõpuks väidab ta, et kättesaadavate andmete põhjal ei takista Taani õigusnormid asjaomaste toodetega kauplemist. |
| --- | --- |

(44)

Seega leiab Taani, et on põhjendatud säilitada riiklikud õigusnormid nitritite lihatoodetes kasutamise kohta, mis on määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatust rangemad. Taani sõnul nähtub vastavalt otsusele (EL) 2018/702 korraldatud seirest, et varem arvesse võetud tervisekaalutlused on endiselt asjakohased. Lõpuks väidab ta, et kättesaadavate andmete põhjal ei takista Taani õigusnormid asjaomaste toodetega kauplemist.

2.2.   Taani seisukoha hinnang

Taani seisukoha hinnang

2.2.1.   ELi toimimise lepingu artiklis 36 osutatud olulistel vajadustel rajanev põhjendus

ELi toimimise lepingu artiklis 36 osutatud olulistel vajadustel rajanev põhjendus

| (45) | Taani riiklike õigusnormide eesmärk on saavutada inimeste tervise ja elu parem kaitse seoses nende kokkupuutega nitrititega ja nitrosamiinide võimaliku tekkimisega lihatoodetes ning seepärast on neis kehtestatud paljude lihatoodete suhtes määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohastest piirnormidest väiksem maksimaalne lisatav nitritikogus ja keelatud lasta turule tooteid, mille puhul on võimalik kindlaks määrata vaid jääkide piirnormid. |
| --- | --- |

(45)

Taani riiklike õigusnormide eesmärk on saavutada inimeste tervise ja elu parem kaitse seoses nende kokkupuutega nitrititega ja nitrosamiinide võimaliku tekkimisega lihatoodetes ning seepärast on neis kehtestatud paljude lihatoodete suhtes määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohastest piirnormidest väiksem maksimaalne lisatav nitritikogus ja keelatud lasta turule tooteid, mille puhul on võimalik kindlaks määrata vaid jääkide piirnormid.

| (46) | Et hinnata, kas Taani riiklikud õigusnormid on ka tegelikult selle eesmärgi saavutamiseks kohased ja vajalikud, tuleb arvesse võtta mitut tegurit. Eelkõige tuleb tasakaalustada kaks terviseriski: ühelt poolt nitrosamiinide sisaldus lihatoodetes ja teiselt poolt lihatoodete mikrobioloogiline ohutus. Viimane aspekt on enam kui tehnoloogiline vajadus, see on ka eraldi võttes väga oluline tervisekriteerium. Kuigi tunnistatakse, et lihatoodete nitritikoguseid tuleb piirata, ei too liha väiksem nitritisisaldus automaatselt kaasa inimeste tervise paremat kaitset. Kõige kohasem nitritikogus sõltub mitmest tegurist, millele on toidu teaduskomitee ja toiduohutusamet asjakohastes arvamustes osutanud, nt soola lisamine, niiskusesisaldus, pH, toote säilivusaeg, hügieen, õige temperatuur jms. |
| --- | --- |

(46)

Et hinnata, kas Taani riiklikud õigusnormid on ka tegelikult selle eesmärgi saavutamiseks kohased ja vajalikud, tuleb arvesse võtta mitut tegurit. Eelkõige tuleb tasakaalustada kaks terviseriski: ühelt poolt nitrosamiinide sisaldus lihatoodetes ja teiselt poolt lihatoodete mikrobioloogiline ohutus. Viimane aspekt on enam kui tehnoloogiline vajadus, see on ka eraldi võttes väga oluline tervisekriteerium. Kuigi tunnistatakse, et lihatoodete nitritikoguseid tuleb piirata, ei too liha väiksem nitritisisaldus automaatselt kaasa inimeste tervise paremat kaitset. Kõige kohasem nitritikogus sõltub mitmest tegurist, millele on toidu teaduskomitee ja toiduohutusamet asjakohastes arvamustes osutanud, nt soola lisamine, niiskusesisaldus, pH, toote säilivusaeg, hügieen, õige temperatuur jms.

| (47) | Komisjon peab hindama Taani seadusandja tehtud konkreetseid valikuid ja kogemust seoses nende eeskirjadega, mis on kehtinud märkimisväärselt pikka aega. Toidumürgituste ja eelkõige botulismi esinemise sageduse kohta esitatud näitajate abil on Taani tõendanud, et ta on siiamaani saavutanud oma riiklike õigusnormidega rahuldava tulemuse. Üldiselt nähtub nendest andmetest, et Taani õigusaktides sätestatud piirnormid on praegu Taanis valmistatavate lihatoodete ja seal kasutatavate valmistamisviiside mikrobioloogilise ohutuse tagamiseks piisavad. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon peab hindama Taani seadusandja tehtud konkreetseid valikuid ja kogemust seoses nende eeskirjadega, mis on kehtinud märkimisväärselt pikka aega. Toidumürgituste ja eelkõige botulismi esinemise sageduse kohta esitatud näitajate abil on Taani tõendanud, et ta on siiamaani saavutanud oma riiklike õigusnormidega rahuldava tulemuse. Üldiselt nähtub nendest andmetest, et Taani õigusaktides sätestatud piirnormid on praegu Taanis valmistatavate lihatoodete ja seal kasutatavate valmistamisviiside mikrobioloogilise ohutuse tagamiseks piisavad.

| (48) | Komisjon leiab, et liidu teadusorganite asjakohaste teaduslike arvamustega kooskõlas olevad Taani riiklikud õigusnormid põhinevad maksimaalsete lisatavate koguste määratlemisel ja vastavad kõnealuste arvamuste kohasele nitritite maksimaalsete lisatavate koguste vahemikule, st 50–150 mg/kg. Samal ajal on Taani kehtestanud teatavate lihatoodete rühmade puhul määrusega võrreldes täpsemad maksimaalsed lisatavad kogused, võttes arvesse Taanis levinud eri lihatootekategooriaid ja valmistamisviise. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon leiab, et liidu teadusorganite asjakohaste teaduslike arvamustega kooskõlas olevad Taani riiklikud õigusnormid põhinevad maksimaalsete lisatavate koguste määratlemisel ja vastavad kõnealuste arvamuste kohasele nitritite maksimaalsete lisatavate koguste vahemikule, st 50–150 mg/kg. Samal ajal on Taani kehtestanud teatavate lihatoodete rühmade puhul määrusega võrreldes täpsemad maksimaalsed lisatavad kogused, võttes arvesse Taanis levinud eri lihatootekategooriaid ja valmistamisviise.

| (49) | Lisaks sellele tuleb arvesse võtta, et Taani esitatud teabe alusel tarbib Taani elanikkond enamasti lihatooteid, mille suhtes kehtiv piirnorm on 60 mg/kg ja mis tuleks asendada piirnormiga 100 või 150 mg/kg. Ehkki Taani tootjad, nagu ka teiste liikmesriikide tootjad, ei ole kohustatud praegu oma toodetesse lisatavat nitritikogust suurendama määruses (EÜ) nr 1333/2008 osutatud piirnormini, ei saa välistada, et Taani elanikkonna tegelik kokkupuude nitrititega suureneks. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks sellele tuleb arvesse võtta, et Taani esitatud teabe alusel tarbib Taani elanikkond enamasti lihatooteid, mille suhtes kehtiv piirnorm on 60 mg/kg ja mis tuleks asendada piirnormiga 100 või 150 mg/kg. Ehkki Taani tootjad, nagu ka teiste liikmesriikide tootjad, ei ole kohustatud praegu oma toodetesse lisatavat nitritikogust suurendama määruses (EÜ) nr 1333/2008 osutatud piirnormini, ei saa välistada, et Taani elanikkonna tegelik kokkupuude nitrititega suureneks.

| (50) | Komisjon on praegu kättesaadavast teabest lähtudes seisukohal, et taotluse säilitada teatatud meetmed võib ajutiselt heaks kiita Taani rahvatervise kaitse põhjendusega. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon on praegu kättesaadavast teabest lähtudes seisukohal, et taotluse säilitada teatatud meetmed võib ajutiselt heaks kiita Taani rahvatervise kaitse põhjendusega.

2.2.2.   Meelevaldse diskrimineerimise vahendite, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangute või siseturu toimimise takistuste puudumine

Meelevaldse diskrimineerimise vahendite, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangute või siseturu toimimise takistuste puudumine

2.2.2.1.   Meelevaldse diskrimineerimise puudumine

| (51) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 kohustatakse komisjoni kindlaks tegema, et kavandatud meetmeid ei kasutata meelevaldse diskrimineerimise vahendina. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine seda, et ühesuguseid olukordi ei või käsitleda eri viisil ning erinevaid olukordi ei või käsitleda ühtmoodi. |
| --- | --- |

(51)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 kohustatakse komisjoni kindlaks tegema, et kavandatud meetmeid ei kasutata meelevaldse diskrimineerimise vahendina. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine seda, et ühesuguseid olukordi ei või käsitleda eri viisil ning erinevaid olukordi ei või käsitleda ühtmoodi.

| (52) | Taani riiklikud eeskirjad kehtivad nii kohalike toodete kui ka muudest liikmesriikidest pärit toodete kohta. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu võib järeldada, et kõnealused riiklikud õigusnormid ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid. |
| --- | --- |

(52)

Taani riiklikud eeskirjad kehtivad nii kohalike toodete kui ka muudest liikmesriikidest pärit toodete kohta. Vastupidiste tõendite puudumise tõttu võib järeldada, et kõnealused riiklikud õigusnormid ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid.

2.2.2.2.   Varjatud kaubanduspiirangu puudumine

| (53) | Riiklikud õigusnormid, mis on toodete kasutuse suhtes liidu määruse sätetest piiravamad, kujutavad endast tavaliselt kaubanduspiirangut, kuna tooteid, mida võib ülejäänud liidus seaduslikult turule lasta ja kasutada, ei tohi kasutuskeelu tõttu asjaomases liikmesriigis turule lasta. ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 sätestatud eeltingimuste eesmärk on ära hoida sama artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele vastavate piirangute kohaldamine valedel põhjustel, nii et need tegelikkuses kujutaksid endast majanduslikke meetmeid teistest liikmesriikidest pärit toodete impordi tõkestamiseks, et kaudselt kaitsta kodumaist toodangut. |
| --- | --- |

(53)

Riiklikud õigusnormid, mis on toodete kasutuse suhtes liidu määruse sätetest piiravamad, kujutavad endast tavaliselt kaubanduspiirangut, kuna tooteid, mida võib ülejäänud liidus seaduslikult turule lasta ja kasutada, ei tohi kasutuskeelu tõttu asjaomases liikmesriigis turule lasta. ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 6 sätestatud eeltingimuste eesmärk on ära hoida sama artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele vastavate piirangute kohaldamine valedel põhjustel, nii et need tegelikkuses kujutaksid endast majanduslikke meetmeid teistest liikmesriikidest pärit toodete impordi tõkestamiseks, et kaudselt kaitsta kodumaist toodangut.

| (54) | Võttes arvesse, et Taani eeskirjad toovad kaasa teatavatele lihatoodetele nitritite lisamise rangemad normid ka teistes liikmesriikides asuvatele ettevõtjatele, kes asuvad muidu ühtlustatud eeskirjade kohaldamisalas, võivad need kaubandust varjatult piirata või takistada siseturu toimimist. Siiski tunnistatakse, et ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiget 6 tuleb lugeda nii, et heaks ei tohi kiita ainult sellist riiklikku meedet, mis kujutab ebaproportsionaalset takistust siseturule. Sellega seoses on Taani esitanud arvud, millest nähtub, et teatavate lihatoodete import teistest liikmesriikidest on kasvanud aastatel 1994–2019. |
| --- | --- |

(54)

Võttes arvesse, et Taani eeskirjad toovad kaasa teatavatele lihatoodetele nitritite lisamise rangemad normid ka teistes liikmesriikides asuvatele ettevõtjatele, kes asuvad muidu ühtlustatud eeskirjade kohaldamisalas, võivad need kaubandust varjatult piirata või takistada siseturu toimimist. Siiski tunnistatakse, et ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiget 6 tuleb lugeda nii, et heaks ei tohi kiita ainult sellist riiklikku meedet, mis kujutab ebaproportsionaalset takistust siseturule. Sellega seoses on Taani esitanud arvud, millest nähtub, et teatavate lihatoodete import teistest liikmesriikidest on kasvanud aastatel 1994–2019.

| (55) | Kuivõrd puuduvad tõendid, mis näitaksid, et riiklikud õigusnormid kujutavad endast tõepoolest riigi toodangu kaitsmiseks mõeldud meedet, võib järeldada, et need ei piira varjatult liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(55)

Kuivõrd puuduvad tõendid, mis näitaksid, et riiklikud õigusnormid kujutavad endast tõepoolest riigi toodangu kaitsmiseks mõeldud meedet, võib järeldada, et need ei piira varjatult liikmesriikidevahelist kaubandust.

2.2.2.3.   Siseturu toimimist takistavate asjaolude puudumine

| (56) | Kõnealust tingimust ei või tõlgendada viisil, nagu keelaks see heaks kiita mis tahes riiklikku meedet, mis võib tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Tegelikult on iga siseriiklik meede, mis siseturu rajamiseks ja toimimiseks vastu võetud ühtlustamismeetmest erineb, oma sisult suure tõenäosusega siseturgu mõjutav meede. Seega tuleb ELi toimimise lepingu artiklis 114 sätestatud menetluse kasuliku olemuse säilitamiseks mõista siseturu toimimise takistamist ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses kui mõju, mis on taotletava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(56)

Kõnealust tingimust ei või tõlgendada viisil, nagu keelaks see heaks kiita mis tahes riiklikku meedet, mis võib tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Tegelikult on iga siseriiklik meede, mis siseturu rajamiseks ja toimimiseks vastu võetud ühtlustamismeetmest erineb, oma sisult suure tõenäosusega siseturgu mõjutav meede. Seega tuleb ELi toimimise lepingu artiklis 114 sätestatud menetluse kasuliku olemuse säilitamiseks mõista siseturu toimimise takistamist ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses kui mõju, mis on taotletava eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalne.

| (57) | Võttes arvesse Taani mainitud kasu tervisele tänu nitrititega kokkupuute vähendamisele lihatoodetes ja asjaolu, et mõju kaubandusele näib praegu kättesaadava teabe alusel puuduvat või on äärmiselt piiratud, on komisjon arvamusel, et Taani teatatud eeskirjad võib ajutiselt säilitada põhjendusega, et nende eesmärk on kaitsta inimeste elu ja tervist, arvestades, et need ei ole ebaproportsionaalsed ega kujuta endast seepärast takistust siseturu toimimisele ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(57)

Võttes arvesse Taani mainitud kasu tervisele tänu nitrititega kokkupuute vähendamisele lihatoodetes ja asjaolu, et mõju kaubandusele näib praegu kättesaadava teabe alusel puuduvat või on äärmiselt piiratud, on komisjon arvamusel, et Taani teatatud eeskirjad võib ajutiselt säilitada põhjendusega, et nende eesmärk on kaitsta inimeste elu ja tervist, arvestades, et need ei ole ebaproportsionaalsed ega kujuta endast seepärast takistust siseturu toimimisele ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 tähenduses.

| (58) | Seda analüüsi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et siseturu toimimist takistava asjaolu puudumise tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(58)

Seda analüüsi arvesse võttes on komisjon seisukohal, et siseturu toimimist takistava asjaolu puudumise tingimus on täidetud.

2.2.3.   Ajaline piiratus

Ajaline piiratus

| (59) | Eespool esitatud järeldused põhinevad praegu kättesaadaval teabel ning eelkõige andmetel, millest nähtub, et Taani on suutnud botulismi kontrolli all hoida teatavat liiki lihatoodetele lisatava nitriti väiksemast maksimaalsest kogusest hoolimata, häirimata samal ajal ebaproportsionaalsel määral kaubandust. |
| --- | --- |

(59)

Eespool esitatud järeldused põhinevad praegu kättesaadaval teabel ning eelkõige andmetel, millest nähtub, et Taani on suutnud botulismi kontrolli all hoida teatavat liiki lihatoodetele lisatava nitriti väiksemast maksimaalsest kogusest hoolimata, häirimata samal ajal ebaproportsionaalsel määral kaubandust.

| (60) | Teine oluline tegur on lihatoodete tarbimise määr Taanis, millega seoses võib määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohaldamine kaasa tuua Taani elanikkonna suurema kokkupuute nitritite ja võimalik, et ka nitrosamiinidega. |
| --- | --- |

(60)

Teine oluline tegur on lihatoodete tarbimise määr Taanis, millega seoses võib määruse (EÜ) nr 1333/2008 kohaldamine kaasa tuua Taani elanikkonna suurema kokkupuute nitritite ja võimalik, et ka nitrosamiinidega.

| (61) | Taani peaks olukorda jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele. Eelkõige tuleks koguda andmeid botulismi kontrolli all hoidmise ning nitriteid käsitlevate Taani riiklike õigusnormide kohta. Samuti peaks Taani ka edaspidi koguma andmeid lihatoodete impordi kohta teistest liikmesriikidest. Taanilt nõutakse, et ta saadaks komisjonile kogutud andmete kohta aruande kahe aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.
  Seda arvesse võttes on komisjon seisukohal, et kõnealused riiklikud õigusnormid võib eespool täpsustatud ulatuses kolmeks aastaks heaks kiita. |
| --- | --- |

(61)

Taani peaks olukorda jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele. Eelkõige tuleks koguda andmeid botulismi kontrolli all hoidmise ning nitriteid käsitlevate Taani riiklike õigusnormide kohta. Samuti peaks Taani ka edaspidi koguma andmeid lihatoodete impordi kohta teistest liikmesriikidest. Taanilt nõutakse, et ta saadaks komisjonile kogutud andmete kohta aruande kahe aasta jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest.

Seda arvesse võttes on komisjon seisukohal, et kõnealused riiklikud õigusnormid võib eespool täpsustatud ulatuses kolmeks aastaks heaks kiita.

III.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (62) | Eespool esitatud kaalutlusi ning Soome, Läti ja Malta poolt Taani ametiasutuste esitatud teate kohta antud märkusi arvesse võttes leiab komisjon, et 6. novembril 2020 komisjonini jõudnud Taani taotlus säilitada riiklikud õigusnormid nitritite lisamise kohta, mis on määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatust rangemad, on võimalik kiita heaks kolmeks aastaks alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Taani peaks olukorda ka edaspidi jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele, |
| --- | --- |

(62)

Eespool esitatud kaalutlusi ning Soome, Läti ja Malta poolt Taani ametiasutuste esitatud teate kohta antud märkusi arvesse võttes leiab komisjon, et 6. novembril 2020 komisjonini jõudnud Taani taotlus säilitada riiklikud õigusnormid nitritite lisamise kohta, mis on määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatust rangemad, on võimalik kiita heaks kolmeks aastaks alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast. Taani peaks olukorda ka edaspidi jälgima ja koguma andmeid selle kohta, kas määruses (EÜ) nr 1333/2008 sätestatud piirmäärade kohaldamisega saavutatakse nõutav kaitsetase, ja kui ei saavutata, siis kas see tooks kaasa vastuvõetamatu riski inimeste tervisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks nitritite lisamist lihatoodetele käsitlevad riiklikud õigusnormid, mis on sätestatud 30. oktoobri 2018. aasta korralduses nr 1247 lisaainete kohta toiduainetes (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato:3.9.2020, Miljø- og Fødevarerministeriet) ning millest Taani Kuningriik teatas komisjonile 6. novembri 2020. aasta kirjaga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4.

Artikkel 2

Käesolev otsus kehtib kuni 5. maini 2024.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 5. mai 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  Komisjoni 22. mai 2015. aasta otsus (EL) 2015/826 Taani teatatud riiklike õigusnormide kohta, mis käsitlevad nitriti lisamist teatavatele lihatoodetele (ELT L 130, 28.5.2015, lk 10).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/52/EÜ, millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta ning direktiivi 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta (ELT L 204, 26.7.2006, lk 10).

3

(4)  Arvamus nitraatide ja nitritite kohta, mis avaldati 19. oktoobril 1990, Euroopa Komisjon – toidu teaduskomitee aruanded (26. seeria), lk 21.

4

(5)  Arvamus nitraatide ja nitritite kohta, mis avaldati 22. septembril 1995, Euroopa Komisjon – toidu teaduskomitee aruanded (38. seeria), lk 1.

5

(6)  Bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni arvamus komisjoni taotluse kohta, mis käsitles nitritite/nitraatide mõju lihatoodete mikrobioloogilisele ohutusele. The EFSA Journal (2003) 14, lk 1.

6

(7)  
  ELT C 47, 10.2.2021, lk 7.

7

(8)  Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 257/2010, millega kehtestatakse toidus lubatud lisaainete uue hindamise kava kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 80, 26.3.2010, lk 19).

8

(9)  Teade, mille Taani esitas komisjonile 25. novembri 2014. aasta kirjaga.

9

(10)  EFSA Journal 2017;15(6):4786

10

---